# Euroopan unionin C 71/24.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 71 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta24. helmikuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 71

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta24. helmikuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015 |
| 2016/C 071/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Pakolaiset | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015 |
| 2016/C 071/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta YMP:n yksinkertaistaminen (valmisteleva lausunto) | 3 |
| 2016/C 071/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Aktiiviset yliopistot Euroopan kehittäjinä (oma-aloitteinen lausunto) | 11 |
| 2016/C 071/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Insinöörien rooli Euroopan uudelleenteollistamisessa (oma-aloitteinen lausunto) | 20 |
| 2016/C 071/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Nanoteknologian avulla kohti kilpailukykyistä kemianteollisuutta (oma-aloitteinen lausunto) | 27 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015

2016/C 071/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Pakolaiset

1

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015

2016/C 071/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta YMP:n yksinkertaistaminen (valmisteleva lausunto)

3

2016/C 071/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Aktiiviset yliopistot Euroopan kehittäjinä (oma-aloitteinen lausunto)

11

2016/C 071/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Insinöörien rooli Euroopan uudelleenteollistamisessa (oma-aloitteinen lausunto)

20

2016/C 071/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Nanoteknologian avulla kohti kilpailukykyistä kemianteollisuutta (oma-aloitteinen lausunto)

27

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA |
| | 512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015 |
| 2016/C 071/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2014 [COM(2015) 247 final] | 33 |
| 2016/C 071/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa (COM(2015) 302 final) | 42 |
| 2016/C 071/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan muuttoliikeagenda [COM(2015) 240 final] | 46 |
| 2016/C 071/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kriisitilanteen siirtomekanismin perustamisesta sekä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 muuttamisesta (COM(2015) 450 final – 2015/0208/ (COD)) | 53 |
| 2016/C 071/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi (COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)) | 57 |
| 2016/C 071/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle (COM(2015) 192 final) | 65 |
| 2016/C 071/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma (2015–2020) (COM(2015) 285 final) | 75 |
| 2016/C 071/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta [COM(2015) 452 final] | 82 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015

2016/C 071/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2014 [COM(2015) 247 final]

33

2016/C 071/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa (COM(2015) 302 final)

42

2016/C 071/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan muuttoliikeagenda [COM(2015) 240 final]

46

2016/C 071/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kriisitilanteen siirtomekanismin perustamisesta sekä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 muuttamisesta (COM(2015) 450 final – 2015/0208/ (COD))

53

2016/C 071/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi (COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD))

57

2016/C 071/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle (COM(2015) 192 final)

65

2016/C 071/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma (2015–2020) (COM(2015) 285 final)

75

2016/C 071/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta [COM(2015) 452 final]

82

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Pakolaiset”

(2016/C 071/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään täysistunnossa (joulukuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 174 puolesta ja 8 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

| 1. | ETSK tukee varauksetta kansalaisyhteiskunnan tärkeää toimintaa huolehdittaessa pakolaisista, jotka ovat joutuneet pakenemaan sodan runtelemista maista ja joilla on siis Geneven yleissopimuksen nojalla oikeus saada suojelua. Ilman näitä toimia monissa Euroopan maissa syntynyt traaginen humanitaarinen tilanne olisi voinut olla katastrofaalinen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on suoraviivaisesti sitoutunut välittämään tietoa tästä todellisuudesta ja varmistamaan, että EU:n toimielimet, jäsenvaltioiden hallitukset ja muut poliittiset toimijat ottavat sen asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

1.

ETSK tukee varauksetta kansalaisyhteiskunnan tärkeää toimintaa huolehdittaessa pakolaisista, jotka ovat joutuneet pakenemaan sodan runtelemista maista ja joilla on siis Geneven yleissopimuksen nojalla oikeus saada suojelua. Ilman näitä toimia monissa Euroopan maissa syntynyt traaginen humanitaarinen tilanne olisi voinut olla katastrofaalinen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on suoraviivaisesti sitoutunut välittämään tietoa tästä todellisuudesta ja varmistamaan, että EU:n toimielimet, jäsenvaltioiden hallitukset ja muut poliittiset toimijat ottavat sen asianmukaisesti huomioon.

| 2. | ETSK järjestää parhaillaan vierailuja pakolaisia yhdessätoista jäsenvaltiossa (Unkari, Puola, Malta, Kreikka, Saksa, Itävalta, Slovenia, Bulgaria, Ruotsi, Italia ja Kroatia) sekä Turkissa auttavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden luo, sillä pakolaisvirtojen vaikutukset ovat näissä maissa suurimmat. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana EU:n toimielinjärjestelmässä komitea välittää näiden tahojen näkemyksiä unionitasolle. |
| --- | --- |

2.

ETSK järjestää parhaillaan vierailuja pakolaisia yhdessätoista jäsenvaltiossa (Unkari, Puola, Malta, Kreikka, Saksa, Itävalta, Slovenia, Bulgaria, Ruotsi, Italia ja Kroatia) sekä Turkissa auttavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden luo, sillä pakolaisvirtojen vaikutukset ovat näissä maissa suurimmat. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana EU:n toimielinjärjestelmässä komitea välittää näiden tahojen näkemyksiä unionitasolle.

| 3. | ETSK:n mielestä nykyinen tilanne edellyttää, että EU avaa turvallisia humanitaarisia käytäviä sotaa käyvistä ja terrorismin uhkaamista maista lähteneille pakolaisille. Tämä on tehtävä yhteistyössä niiden maiden kanssa, joihin pakolaisia on kerääntynyt eniten. Lisäksi on luotava aito yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, joka perustuu yhdenmukaistettuihin menettelyihin kaikkialla EU:n alueella. Se käsittää yhdenmukaisen turvapaikka-aseman ja turvapaikkapäätösten vastavuoroisen tunnustamisen, jaetun vastuun ja solidaarisuuden, yhteiset toimet siirtojen ja uudelleensijoittamisen osalta sekä Dublinin-asetuksen tarkistamisen. Lisäksi tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestäviä taakantasaamisjärjestelmiä, ja pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova jakoperuste suojelua hakevien jakamiseksi kaikkien EU-maiden kesken olisi ensimmäinen askel tähän suuntaan. Pakolaisten vastaanotosta aiheutuvia lisäkustannuksia ei poikkeuksellisen olosuhteiden vuoksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti pidä lukea osaksi jäsenvaltioiden julkistalouksien alijäämiä, kunhan asia ensin tutkitaan perusteellisesti. |
| --- | --- |

3.

ETSK:n mielestä nykyinen tilanne edellyttää, että EU avaa turvallisia humanitaarisia käytäviä sotaa käyvistä ja terrorismin uhkaamista maista lähteneille pakolaisille. Tämä on tehtävä yhteistyössä niiden maiden kanssa, joihin pakolaisia on kerääntynyt eniten. Lisäksi on luotava aito yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, joka perustuu yhdenmukaistettuihin menettelyihin kaikkialla EU:n alueella. Se käsittää yhdenmukaisen turvapaikka-aseman ja turvapaikkapäätösten vastavuoroisen tunnustamisen, jaetun vastuun ja solidaarisuuden, yhteiset toimet siirtojen ja uudelleensijoittamisen osalta sekä Dublinin-asetuksen tarkistamisen. Lisäksi tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestäviä taakantasaamisjärjestelmiä, ja pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova jakoperuste suojelua hakevien jakamiseksi kaikkien EU-maiden kesken olisi ensimmäinen askel tähän suuntaan. Pakolaisten vastaanotosta aiheutuvia lisäkustannuksia ei poikkeuksellisen olosuhteiden vuoksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti pidä lukea osaksi jäsenvaltioiden julkistalouksien alijäämiä, kunhan asia ensin tutkitaan perusteellisesti.

| 4. | Lisäksi ETSK on erittäin huolissaan Schengenin sopimukseen ja vapaan liikkuvuuden periaatteeseen parhaillaan kohdistuvista uhista, sillä kyse on yhdestä tärkeimmistä EU:n kansalaisia hyödyttävistä saavutuksista. Schengen-maiden ulkorajojen asianmukainen turvaaminen on tärkeää, mutta sisäisten esteiden uudelleenpystyttäminen ja muurien rakentaminen ei millään tavalla edistä EU:n kansalaisten yhteenkuuluvuutta tai EU:n kansalaisuutta. |
| --- | --- |

4.

Lisäksi ETSK on erittäin huolissaan Schengenin sopimukseen ja vapaan liikkuvuuden periaatteeseen parhaillaan kohdistuvista uhista, sillä kyse on yhdestä tärkeimmistä EU:n kansalaisia hyödyttävistä saavutuksista. Schengen-maiden ulkorajojen asianmukainen turvaaminen on tärkeää, mutta sisäisten esteiden uudelleenpystyttäminen ja muurien rakentaminen ei millään tavalla edistä EU:n kansalaisten yhteenkuuluvuutta tai EU:n kansalaisuutta.

| 5. | On myös tärkeää ryhtyä pikaisesti toimiin tämänhetkisten pakolaisvirtojen perimmäisiin syihin puuttumiseksi. EU:n tulee tehdä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa yhteistyötä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, ja ETSK painottaa, että komission tulee noudattaa tässä asiassa ihmisoikeuslähtöistä eikä yksinomaan turvallisuuden varmistamiseen pohjautuvaa suhtautumistapaa. ETSK painottaa myös tarvetta ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan kolmansien maiden kanssa käytävään vuoropuheluun. |
| --- | --- |

5.

On myös tärkeää ryhtyä pikaisesti toimiin tämänhetkisten pakolaisvirtojen perimmäisiin syihin puuttumiseksi. EU:n tulee tehdä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa yhteistyötä näiden ongelmien ratkaisemiseksi, ja ETSK painottaa, että komission tulee noudattaa tässä asiassa ihmisoikeuslähtöistä eikä yksinomaan turvallisuuden varmistamiseen pohjautuvaa suhtautumistapaa. ETSK painottaa myös tarvetta ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan kolmansien maiden kanssa käytävään vuoropuheluun.

| 6. | ETSK, jolla on pitkäaikaista kokemusta muuttoliikekysymyksistä – viime vuosina lähinnä Euroopan kotouttamisfoorumin ja muuttoliikefoorumin kautta –, katsoo, että pakolaisten kotouttamisen ja yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisen tulee olla kaksisuuntainen prosessi, jossa työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä valtiovalta ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa. Etusijalle olisi asetettava työmarkkinoille pääsy ja erityisesti tutkintojen tunnustaminen sekä ammatillisen ja kielikoulutuksen antaminen tarvittaessa. Euroopan unionin olisi käynnistettävä vastaanottavissa maissa ja unionitasolla toimenpiteitä työtä, koulutusta ja osaamisen tunnustamista koskevien hakemusten keskittämiseksi. |
| --- | --- |

6.

ETSK, jolla on pitkäaikaista kokemusta muuttoliikekysymyksistä – viime vuosina lähinnä Euroopan kotouttamisfoorumin ja muuttoliikefoorumin kautta –, katsoo, että pakolaisten kotouttamisen ja yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisen tulee olla kaksisuuntainen prosessi, jossa työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä valtiovalta ja paikallisviranomaiset ovat keskeisessä asemassa. Etusijalle olisi asetettava työmarkkinoille pääsy ja erityisesti tutkintojen tunnustaminen sekä ammatillisen ja kielikoulutuksen antaminen tarvittaessa. Euroopan unionin olisi käynnistettävä vastaanottavissa maissa ja unionitasolla toimenpiteitä työtä, koulutusta ja osaamisen tunnustamista koskevien hakemusten keskittämiseksi.

| 7. | Tarvittavan yhteiskunnallisen konsensuksen aikaansaamiseksi kaikkialla Euroopassa on olennaista kohdella sekä EU:n kansalaisia että pakolaisia Euroopassa tasapuolisesti ja kunnioittaa heidän kaikkia sosiaalisia oikeuksiaan kiinnittäen erityishuomiota heikoimmassa asemassa oleviin. Varhaisessa vaiheessa tehtävät investoinnit pakolaisten kotouttamiseen ja työllistämiseen ovat tärkeitä pakolaisten auttamiseksi pääsemään elämässään uuteen alkuun. Näin toimien voidaan myös välttää mahdollisimman suuri osa ristiriidoista paikallisen väestön kanssa sekä suurempien kustannusten aiheutuminen myöhemmin. Riittävän rahoituksen osoittaminen paikallisiin julkisiin palveluihin ja pakolaisten ja paikallisen väestön välinen vuoropuhelu ovat keskeisiä asioita tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

Tarvittavan yhteiskunnallisen konsensuksen aikaansaamiseksi kaikkialla Euroopassa on olennaista kohdella sekä EU:n kansalaisia että pakolaisia Euroopassa tasapuolisesti ja kunnioittaa heidän kaikkia sosiaalisia oikeuksiaan kiinnittäen erityishuomiota heikoimmassa asemassa oleviin. Varhaisessa vaiheessa tehtävät investoinnit pakolaisten kotouttamiseen ja työllistämiseen ovat tärkeitä pakolaisten auttamiseksi pääsemään elämässään uuteen alkuun. Näin toimien voidaan myös välttää mahdollisimman suuri osa ristiriidoista paikallisen väestön kanssa sekä suurempien kustannusten aiheutuminen myöhemmin. Riittävän rahoituksen osoittaminen paikallisiin julkisiin palveluihin ja pakolaisten ja paikallisen väestön välinen vuoropuhelu ovat keskeisiä asioita tässä yhteydessä.

Bryssel 10. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/3

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”YMP:n yksinkertaistaminen”

(valmisteleva lausunto)

(2016/C 071/02)

| Esittelijä: | Seamus BOLAND |
| --- | --- |

Esittelijä:

Seamus BOLAND

Euroopan komissio päätti 2. syyskuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”YMP:n yksinkertaistaminen”

(valmisteleva lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 18. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 196 ääntä puolesta ja 9 vastaan 26:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille, että Euroopan komissio on asettanut painopisteekseen yksinkertaistaa perinpohjaisesti yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanoa ja että se on jo ehdottanut ja ehdottaa jatkossakin tiettyjen komission säädösten yksinkertaistamista, jotta EU:n lainsäädäntöä on helpompi ymmärtää ja panna täytäntöön paikan päällä. |
| --- | --- |

1.1

ETSK panee merkille, että Euroopan komissio on asettanut painopisteekseen yksinkertaistaa perinpohjaisesti yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanoa ja että se on jo ehdottanut ja ehdottaa jatkossakin tiettyjen komission säädösten yksinkertaistamista, jotta EU:n lainsäädäntöä on helpompi ymmärtää ja panna täytäntöön paikan päällä.

| 1.2 | ETSK katsoo, että avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisääminen sekä tarpeettomien hallintokustannusten ja niistä maataloustuottajille, muille edunsaajille, tuottajaorganisaatioille ja kansallisille hallintotahoille koituvien liitännäiskulujen alentaminen on yksinkertaistamisprosessin välttämätön osa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että avoimuuden ja oikeusvarmuuden lisääminen sekä tarpeettomien hallintokustannusten ja niistä maataloustuottajille, muille edunsaajille, tuottajaorganisaatioille ja kansallisille hallintotahoille koituvien liitännäiskulujen alentaminen on yksinkertaistamisprosessin välttämätön osa.

| 1.3 | Järjestelmän yksinkertaistukset on pantava täytäntöön mahdollisimman pian, ja niiden on tuotava helpotuksia etenkin maataloustuottajille. On tärkeää, että niihin liitetään tietoon ja koulutukseen perustuva tuki. |
| --- | --- |

1.3

Järjestelmän yksinkertaistukset on pantava täytäntöön mahdollisimman pian, ja niiden on tuotava helpotuksia etenkin maataloustuottajille. On tärkeää, että niihin liitetään tietoon ja koulutukseen perustuva tuki.

| 1.4 | ETSK panee merkille komission toimet uuden YMP:n täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi ottaen huomioon jäsenvaltioiden ilmoitukset ja päätökset. Nykyisellä lähestymistavalla YMP:tä on vaikea yksinkertaistaa huomattavasti maataloustuottajien kannalta vaarantamatta vaatimusten tiukkaa täyttämistä. Nämä vaatimukset eivät kuitenkaan ole aina johdonmukaisia eivätkä perusteltuja, kun ajatellaan niiden muuntamista aidoiksi julkisiksi hyödykkeiksi ja ympäristöhyödyiksi. |
| --- | --- |

1.4

ETSK panee merkille komission toimet uuden YMP:n täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi ottaen huomioon jäsenvaltioiden ilmoitukset ja päätökset. Nykyisellä lähestymistavalla YMP:tä on vaikea yksinkertaistaa huomattavasti maataloustuottajien kannalta vaarantamatta vaatimusten tiukkaa täyttämistä. Nämä vaatimukset eivät kuitenkaan ole aina johdonmukaisia eivätkä perusteltuja, kun ajatellaan niiden muuntamista aidoiksi julkisiksi hyödykkeiksi ja ympäristöhyödyiksi.

| 1.5 | Tarkastukset ja mahdolliset sakot on suhteutettava edunsaajan saamiin summiin, säännösten noudattamatta jättämisen syihin ja halukkuuteen toteuttaa korjaavia toimia. Selvästi tahallisia petoksia on käsiteltävä tavanomaisin menettelyin. ETSK suosittelee, että vähennetään pienistä rikkeistä johtuvan huomattavan tuen vähentämisen suhteettomuutta. |
| --- | --- |

1.5

Tarkastukset ja mahdolliset sakot on suhteutettava edunsaajan saamiin summiin, säännösten noudattamatta jättämisen syihin ja halukkuuteen toteuttaa korjaavia toimia. Selvästi tahallisia petoksia on käsiteltävä tavanomaisin menettelyin. ETSK suosittelee, että vähennetään pienistä rikkeistä johtuvan huomattavan tuen vähentämisen suhteettomuutta.

| 1.6 | Viherryttämistoimissa on otettava huomioon odottamattomat tekijät, kuten sääolot, kuivuus tai muut vastaavat ilmiöt, joiden vuoksi toimia ei voida toteuttaa. |
| --- | --- |

1.6

Viherryttämistoimissa on otettava huomioon odottamattomat tekijät, kuten sääolot, kuivuus tai muut vastaavat ilmiöt, joiden vuoksi toimia ei voida toteuttaa.

| 1.7 | Silloin kun pysyvän nurmen kaltaisista kysymyksistä on tehty päätös Euroopan unionin tuomioistuimessa, on tärkeää, että päätöksen noudattamiseksi laaditut säännöt suunnitellaan siten, että määräyksiä pikemminkin vähennetään kuin lisätään. |
| --- | --- |

1.7

Silloin kun pysyvän nurmen kaltaisista kysymyksistä on tehty päätös Euroopan unionin tuomioistuimessa, on tärkeää, että päätöksen noudattamiseksi laaditut säännöt suunnitellaan siten, että määräyksiä pikemminkin vähennetään kuin lisätään.

| 1.8 | Nykyinen lainsäädäntäprosessi (neuvoston asetus sekä delegoidut ja täytäntöönpanosäädökset) on erittäin monimutkainen, ja kansalaisten on vaikea ymmärtää sitä. Olisikin laadittava tutkimus siitä, miten tätä järjestelmää voitaisiin yksinkertaistaa. |
| --- | --- |

1.8

Nykyinen lainsäädäntäprosessi (neuvoston asetus sekä delegoidut ja täytäntöönpanosäädökset) on erittäin monimutkainen, ja kansalaisten on vaikea ymmärtää sitä. Olisikin laadittava tutkimus siitä, miten tätä järjestelmää voitaisiin yksinkertaistaa.

| 1.9 | Sen jälkeen kun suorien tukien yhteydessä on otettu käyttöön vakiokantajärjestelmä, tukioikeuksien monimutkaista järjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen. |
| --- | --- |

1.9

Sen jälkeen kun suorien tukien yhteydessä on otettu käyttöön vakiokantajärjestelmä, tukioikeuksien monimutkaista järjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen.

| 1.10 | Lyhytikäisen nurmen olisi voitava säilyttää viljelymaan asema riippumatta siitä, miten kauan sitä käytetään nurmena. |
| --- | --- |

1.10

Lyhytikäisen nurmen olisi voitava säilyttää viljelymaan asema riippumatta siitä, miten kauan sitä käytetään nurmena.

| 1.11 | Nykyinen ”aktiiviviljelijän” määritelmä ei saa vaikuttaa kielteisesti maataloustuottajiin, ja sen tulisi perustua siihen, että kyseinen maataloustuottaja käyttää tukikelpoisia maa-aloja maataloustuotantoon. |
| --- | --- |

1.11

Nykyinen ”aktiiviviljelijän” määritelmä ei saa vaikuttaa kielteisesti maataloustuottajiin, ja sen tulisi perustua siihen, että kyseinen maataloustuottaja käyttää tukikelpoisia maa-aloja maataloustuotantoon.

| 1.12 | ETSK on samaa mieltä siitä, että YMP:n yksinkertaistaminen on kunnianhimoinen hanke etenkin siksi, että niin maatalous- kuin maaseudun kehittämispolitiikka ovat luonteeltaan monimutkaisia. Yksinkertaistaminen on voitava mukauttaa laaja-alaisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten






  — | ympäristö |
| --- | --- | --- |

1.12

ETSK on samaa mieltä siitä, että YMP:n yksinkertaistaminen on kunnianhimoinen hanke etenkin siksi, että niin maatalous- kuin maaseudun kehittämispolitiikka ovat luonteeltaan monimutkaisia. Yksinkertaistaminen on voitava mukauttaa laaja-alaisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten

—

ympäristö

| — | elintarviketurvallisuus |
| --- | --- |

—

elintarviketurvallisuus

| — | elintarvikkeiden saatavuus |
| --- | --- |

—

elintarvikkeiden saatavuus

| — | koheesio |
| --- | --- |

—

koheesio

| — | unionin taloudellisten etujen suojaaminen |
| --- | --- |

—

unionin taloudellisten etujen suojaaminen

| — | sosiaalisen osallisuuden, köyhyyden torjunnan ja talouskehityksen edistäminen. |
| --- | --- |

—

sosiaalisen osallisuuden, köyhyyden torjunnan ja talouskehityksen edistäminen.

| 1.13 | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että virhetasoista johtuvia toimia ohjaava menetelmä suunnitellaan siten, että taataan oikeudenmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

1.13

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että virhetasoista johtuvia toimia ohjaava menetelmä suunnitellaan siten, että taataan oikeudenmukainen täytäntöönpano.

| 1.14 | On tutkittava ja otettava välittömästi käyttöön toimenpiteitä, joiden avulla helpotetaan nuorten viljelijöiden pääsyä nuorten viljelijöiden järjestelmään. Nuorten pääsyä maataloustuottajiksi olisi tuettava. |
| --- | --- |

1.14

On tutkittava ja otettava välittömästi käyttöön toimenpiteitä, joiden avulla helpotetaan nuorten viljelijöiden pääsyä nuorten viljelijöiden järjestelmään. Nuorten pääsyä maataloustuottajiksi olisi tuettava.

| 1.15 | ETSK suosittaa, että laaditaan liiallista byrokratiaa rajoittava sääntö. Esimerkiksi voitaisiin hyväksyä sääntö, että olemassa oleva määräys voidaan poistaa, kun esitetään uusi määräys. |
| --- | --- |

1.15

ETSK suosittaa, että laaditaan liiallista byrokratiaa rajoittava sääntö. Esimerkiksi voitaisiin hyväksyä sääntö, että olemassa oleva määräys voidaan poistaa, kun esitetään uusi määräys.

2.   Yleishuomioita yhteisestä maatalouspolitiikasta

| 2.1 | YMP:n budjetti, joka on 408 miljardia euroa vuosina 2014–2020, on 38 prosenttia EU:n koko talousarviosta. Ensimmäinen pilari, jonka osuus on 313 miljardia euroa, kattaa 77 prosenttia kaikista YMP:n menoista. Suorat tuet, joiden osuus on 294 miljardia euroa, kattavat 94 prosenttia ensimmäisen pilarin menoista. |
| --- | --- |

2.1

YMP:n budjetti, joka on 408 miljardia euroa vuosina 2014–2020, on 38 prosenttia EU:n koko talousarviosta. Ensimmäinen pilari, jonka osuus on 313 miljardia euroa, kattaa 77 prosenttia kaikista YMP:n menoista. Suorat tuet, joiden osuus on 294 miljardia euroa, kattavat 94 prosenttia ensimmäisen pilarin menoista.

| 2.2 | Käsillä olevassa lausunnossa otetaan huomioon ETSK:n muut aiheesta antamat lausunnot (1). |
| --- | --- |

2.2

Käsillä olevassa lausunnossa otetaan huomioon ETSK:n muut aiheesta antamat lausunnot (1).

| 2.3 | Vuonna 2013 päätökseen saatu viimeisin merkittävä YMP:n uudistus hyväksyttiin osana yhteispäätösmenettelyä. Tämä tarkoittaa, että Euroopan parlamentti osallistui menettelyyn tasavertaisena lainsäätäjänä maatalousministerien kanssa; heidän määränsä oli noussut 15:stä 28:aan vuonna 2003 toteutetun edellisen suuren uudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

2.3

Vuonna 2013 päätökseen saatu viimeisin merkittävä YMP:n uudistus hyväksyttiin osana yhteispäätösmenettelyä. Tämä tarkoittaa, että Euroopan parlamentti osallistui menettelyyn tasavertaisena lainsäätäjänä maatalousministerien kanssa; heidän määränsä oli noussut 15:stä 28:aan vuonna 2003 toteutetun edellisen suuren uudistuksen jälkeen.

| 2.4 | On pantava merkille, että komissio ehdotti YMP:n edellisen uudistuksen yhteydessä suoria tukia koskevaa asetusta, joka olisi arvioiden mukaan lisännyt byrokraattista taakkaa 15–20 prosentin verran. Samalla talousarvioon tehtiin leikkauksia. |
| --- | --- |

2.4

On pantava merkille, että komissio ehdotti YMP:n edellisen uudistuksen yhteydessä suoria tukia koskevaa asetusta, joka olisi arvioiden mukaan lisännyt byrokraattista taakkaa 15–20 prosentin verran. Samalla talousarvioon tehtiin leikkauksia.

| 2.5 | Aiempina vuosina oli jo toteutettu joukko tarkistuksia, joissa ei aina tehty selkeää eroa yksinkertaistamisen ja YMP:n toimenpiteiden purkamisen välille. Esimerkkinä voidaan mainita seuraavat:






  — | Yksi yhteinen markkinajärjestely on korvannut aiemmat 21 yhteistä markkinajärjestelyä. Yhden yhteisen markkinajärjestelyn luomisen myötä on voitu kumota 86 neuvoston säädöstä ja korvata yli 1 080 artiklaa noin 350 artiklalla. |
| --- | --- | --- |

2.5

Aiempina vuosina oli jo toteutettu joukko tarkistuksia, joissa ei aina tehty selkeää eroa yksinkertaistamisen ja YMP:n toimenpiteiden purkamisen välille. Esimerkkinä voidaan mainita seuraavat:

—

Yksi yhteinen markkinajärjestely on korvannut aiemmat 21 yhteistä markkinajärjestelyä. Yhden yhteisen markkinajärjestelyn luomisen myötä on voitu kumota 86 neuvoston säädöstä ja korvata yli 1 080 artiklaa noin 350 artiklalla.

| — | Vuoden 2009 ”terveystarkastuksessa” useat muutkin järjestelmät irrotettiin tuotannosta tai lakkautettiin. Esimerkkinä voidaan mainita energiakasvien ja durumvehnän tuet sekä kerman, voin ja voiöljyn myyntijärjestelmä. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2009 ”terveystarkastuksessa” useat muutkin järjestelmät irrotettiin tuotannosta tai lakkautettiin. Esimerkkinä voidaan mainita energiakasvien ja durumvehnän tuet sekä kerman, voin ja voiöljyn myyntijärjestelmä.

| — | Tuontitodistusvaatimuksia on vähennetty 500:sta 65:een, ja viennin osalta todistusvaatimuksia on vain 43. |
| --- | --- |

—

Tuontitodistusvaatimuksia on vähennetty 500:sta 65:een, ja viennin osalta todistusvaatimuksia on vain 43.

| — | Komissio on kumonnut erityisiä kaupan pitämisen vaatimuksia 26 hedelmä- ja vihanneslajin osalta, minkä ansiosta toimijoille ei enää aiheudu kustannuksia vaatimusten noudattamisesta eikä kansallisten viranomaisten enää tarvitse tehdä tarkastuksia ja vähemmän tuotteita joutuu hukkaan. |
| --- | --- |

—

Komissio on kumonnut erityisiä kaupan pitämisen vaatimuksia 26 hedelmä- ja vihanneslajin osalta, minkä ansiosta toimijoille ei enää aiheudu kustannuksia vaatimusten noudattamisesta eikä kansallisten viranomaisten enää tarvitse tehdä tarkastuksia ja vähemmän tuotteita joutuu hukkaan.

| — | Maataloustuottajien ei enää tarvitse pitää maata käytössään kymmenen kuukauden ajan suorien tukien saamiseksi, mikä edistää joustoa tilanhoidossa ja markkinakehitykseen vastaamisessa. |
| --- | --- |

—

Maataloustuottajien ei enää tarvitse pitää maata käytössään kymmenen kuukauden ajan suorien tukien saamiseksi, mikä edistää joustoa tilanhoidossa ja markkinakehitykseen vastaamisessa.

| 2.6 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston mukaan maaseudun kehittämisen toimintalinjaan osoitetut varat jakautuvat seuraavasti:






  — | tekninen apu ja osaamisen siirtäminen 3 prosenttia |
| --- | --- | --- |

2.6

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston mukaan maaseudun kehittämisen toimintalinjaan osoitetut varat jakautuvat seuraavasti:

—

tekninen apu ja osaamisen siirtäminen 3 prosenttia

| — | maatilojen elinkelpoisuuden parantaminen 20 prosenttia |
| --- | --- |

—

maatilojen elinkelpoisuuden parantaminen 20 prosenttia

| — | ekosysteemit 43 prosenttia |
| --- | --- |

—

ekosysteemit 43 prosenttia

| — | elintarvikeketjun organisoinnin edistäminen 10 prosenttia |
| --- | --- |

—

elintarvikeketjun organisoinnin edistäminen 10 prosenttia

| — | resurssitehokkuuden parantaminen 9 prosenttia |
| --- | --- |

—

resurssitehokkuuden parantaminen 9 prosenttia

| — | sosiaalisen osallisuuden edistäminen 15 prosenttia. |
| --- | --- |

—

sosiaalisen osallisuuden edistäminen 15 prosenttia.

3.   Taustaa

| 3.1 | Käsillä oleva valmisteleva lausunto liittyy Euroopan komission jäsenen Phil Hoganin vierailuun ETSK:n heinäkuussa 2015 pitämässä täysistunnossa, jossa Hogan totesi keskeiseksi painopisteekseen YMP:n yksinkertaistamisen lisäämisen, sekä tämän jälkeen saatuun Euroopan komission varapuheenjohtajan Frans Timmermansin kirjeeseen, jossa ETSK:ta pyydettiin antamaan valmisteleva lausunto YMP:n yksinkertaistamisesta. |
| --- | --- |

3.1

Käsillä oleva valmisteleva lausunto liittyy Euroopan komission jäsenen Phil Hoganin vierailuun ETSK:n heinäkuussa 2015 pitämässä täysistunnossa, jossa Hogan totesi keskeiseksi painopisteekseen YMP:n yksinkertaistamisen lisäämisen, sekä tämän jälkeen saatuun Euroopan komission varapuheenjohtajan Frans Timmermansin kirjeeseen, jossa ETSK:ta pyydettiin antamaan valmisteleva lausunto YMP:n yksinkertaistamisesta.

| 3.2 | Komission jäsenen mielestä yksinkertaistamisella varmistetaan, että YMP:n lisääntynyt monimutkaisuus sekä YMP:n johdosta maataloustuottajiin, muihin edunsaajiin ja hallintoviranomaisiin kohdistunut kasvanut hallintotaakka helpottuvat. Samalla pidetään kuitenkin kiinni YMP:n päätavoitteista. |
| --- | --- |

3.2

Komission jäsenen mielestä yksinkertaistamisella varmistetaan, että YMP:n lisääntynyt monimutkaisuus sekä YMP:n johdosta maataloustuottajiin, muihin edunsaajiin ja hallintoviranomaisiin kohdistunut kasvanut hallintotaakka helpottuvat. Samalla pidetään kuitenkin kiinni YMP:n päätavoitteista.

| 3.3 | Euroopan komissio viimeistelee parhaillaan kaikkien ehdotusten arviointia kolmen ohjaavan periaatteen pohjalta. Niiden mukaan toimissa olisi






  — | noudatettava vuoden 2013 uudistuksen strategioita |
| --- | --- | --- |

3.3

Euroopan komissio viimeistelee parhaillaan kaikkien ehdotusten arviointia kolmen ohjaavan periaatteen pohjalta. Niiden mukaan toimissa olisi

—

noudatettava vuoden 2013 uudistuksen strategioita

| — | keskityttävä siihen, mikä hyödyttää maataloustuottajia ja muita edunsaajia |
| --- | --- |

—

keskityttävä siihen, mikä hyödyttää maataloustuottajia ja muita edunsaajia

| — | turvattava YMP-menojen moitteeton varainhoito. |
| --- | --- |

—

turvattava YMP-menojen moitteeton varainhoito.

| 3.4 | On selvää, ettei yksinkertaistaminen saa uhata maatalousalan työllisyyttä. |
| --- | --- |

3.4

On selvää, ettei yksinkertaistaminen saa uhata maatalousalan työllisyyttä.

| 3.5 | YMP täyttää maaseudun kehittämistä koskevan pilarin avulla keskeisen sosiaaliseen osallisuuteen, köyhyyden torjuntaan ja talouskehitykseen liittyvän tehtävän. Siitä on hyötyä maaseutualueiden koko väestölle. ETSK on erittäin tyytyväinen 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (2) 5 artiklan 6 kohdan a–c alakohdassa mainittuihin tavoitteisiin luoda työpaikkoja, edistää paikallista kehitystä sekä parantaa tieto- ja viestintäteknologian saavutettavuutta, käyttöä ja laatua. YMP:tä yksinkertaistettaessa onkin toteutettava toimia, joilla varmistetaan, että tarvittavat varat asetetaan käyttöön yksinkertaisin menettelyin ja ilman byrokraattisia esteitä. |
| --- | --- |

3.5

YMP täyttää maaseudun kehittämistä koskevan pilarin avulla keskeisen sosiaaliseen osallisuuteen, köyhyyden torjuntaan ja talouskehitykseen liittyvän tehtävän. Siitä on hyötyä maaseutualueiden koko väestölle. ETSK on erittäin tyytyväinen 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (2) 5 artiklan 6 kohdan a–c alakohdassa mainittuihin tavoitteisiin luoda työpaikkoja, edistää paikallista kehitystä sekä parantaa tieto- ja viestintäteknologian saavutettavuutta, käyttöä ja laatua. YMP:tä yksinkertaistettaessa onkin toteutettava toimia, joilla varmistetaan, että tarvittavat varat asetetaan käyttöön yksinkertaisin menettelyin ja ilman byrokraattisia esteitä.

| 3.6 | Komissio on käynnistänyt prosessin, johon sisältyy kaiken nykyisen lainsäädännön kattava seulonta niiden alojen kartoittamiseksi, missä voidaan toteuttaa mukautuksia ja parannuksia. Se on jo saanut ehdotuksia jäsenvaltioilta, Euroopan parlamentin jäseniltä ja maataloustuottajaorganisaatioilta koko EU:sta. Ehdotuksia on kertynyt tähän mennessä yli 1 500 sivua. Asiakirjojen tarkastelusta käy ilmi, että ehdotukset voidaan jakaa kahteen pääryhmään:






  — | byrokratian vähentäminen maataloustuottajien osalta |
| --- | --- | --- |

3.6

Komissio on käynnistänyt prosessin, johon sisältyy kaiken nykyisen lainsäädännön kattava seulonta niiden alojen kartoittamiseksi, missä voidaan toteuttaa mukautuksia ja parannuksia. Se on jo saanut ehdotuksia jäsenvaltioilta, Euroopan parlamentin jäseniltä ja maataloustuottajaorganisaatioilta koko EU:sta. Ehdotuksia on kertynyt tähän mennessä yli 1 500 sivua. Asiakirjojen tarkastelusta käy ilmi, että ehdotukset voidaan jakaa kahteen pääryhmään:

—

byrokratian vähentäminen maataloustuottajien osalta

| — | ”viherryttämistavoitteiden” saavuttamiseen tähtäävät suojelutoimet. |
| --- | --- |

—

”viherryttämistavoitteiden” saavuttamiseen tähtäävät suojelutoimet.

| 3.7 | ETSK panee merkille maatalousneuvoston ja puheenjohtajavaltion laatiman luettelon ensisijaisista yksinkertaistamistoimista. Tämä luettelo voisi toimia komission esittämien ehdotusten pohjana. |
| --- | --- |

3.7

ETSK panee merkille maatalousneuvoston ja puheenjohtajavaltion laatiman luettelon ensisijaisista yksinkertaistamistoimista. Tämä luettelo voisi toimia komission esittämien ehdotusten pohjana.

| 3.8 | Komissio tekee selväksi, että jäsenvaltioilla on huomattava vapaus valita oma YMP:n hallinnointi- ja seurantamenetelmänsä ja että yksinkertaistaminen voidaan toteuttaa järkevällä tulkinnalla. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin pyrittävä edistämään yksinkertaistamista vaihtamalla parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

3.8

Komissio tekee selväksi, että jäsenvaltioilla on huomattava vapaus valita oma YMP:n hallinnointi- ja seurantamenetelmänsä ja että yksinkertaistaminen voidaan toteuttaa järkevällä tulkinnalla. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin pyrittävä edistämään yksinkertaistamista vaihtamalla parhaita käytänteitä.

4.   Lähestymistapoja yksinkertaistamiseen

| 4.1 | On yleisesti hyväksytty näkemys, että yksinkertaistamista tarvitaan, jotta YMP:n täytäntöönpano ei olisi koskaan tarpeettoman monimutkaista. |
| --- | --- |

4.1

On yleisesti hyväksytty näkemys, että yksinkertaistamista tarvitaan, jotta YMP:n täytäntöönpano ei olisi koskaan tarpeettoman monimutkaista.

| 4.2 | Komissio aikoo esittää ehdotuksia, jotka liittyvät tietyn maatilan käsittämiin ekologisiin aloihin, viereisiin ekologisiin aloihin, ekologisista aloista maksettuihin korvauksiin väärän ilmoituksen tapauksessa sekä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään. |
| --- | --- |

4.2

Komissio aikoo esittää ehdotuksia, jotka liittyvät tietyn maatilan käsittämiin ekologisiin aloihin, viereisiin ekologisiin aloihin, ekologisista aloista maksettuihin korvauksiin väärän ilmoituksen tapauksessa sekä viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään.

| 4.3 | Komissio aikoo tutkia mahdollisuuksia yksinkertaistaa suoria tukia (etenkin viherryttämisen yhteydessä), maaseudun kehittämistä, hedelmä- ja vihannesalan järjestelmää ja laatupolitiikkaa. |
| --- | --- |

4.3

Komissio aikoo tutkia mahdollisuuksia yksinkertaistaa suoria tukia (etenkin viherryttämisen yhteydessä), maaseudun kehittämistä, hedelmä- ja vihannesalan järjestelmää ja laatupolitiikkaa.

| 4.4 | Lisäksi komissio esittää paketin, joka kattaa suorien tukien osakokonaisuuksia, kuten nuoret viljelijät, tuotantosidonnainen tuki ja yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä. Näitä muutoksia on tarkoitus soveltaa mahdollisuuksien mukaan hakuvuodesta 2016 tai viimeistään hakuvuodesta 2017. |
| --- | --- |

4.4

Lisäksi komissio esittää paketin, joka kattaa suorien tukien osakokonaisuuksia, kuten nuoret viljelijät, tuotantosidonnainen tuki ja yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä. Näitä muutoksia on tarkoitus soveltaa mahdollisuuksien mukaan hakuvuodesta 2016 tai viimeistään hakuvuodesta 2017.

| 4.5 | Pysyvää nurmea koskevat säännöt aiheuttavat ongelmia luokiteltaessa lyhytikäistä nurmea viljelymaaksi tai pysyväksi nurmeksi. Olisi oltava mahdollista säilyttää (viljelymaaksi luokitellun) lyhytikäisen nurmen asema silloinkin, kun maataloustuottaja päättää käyttää tätä maata jatkuvasti nurmena viisi vuotta tai kauemmin. Näin vältettäisiin se, että maataloustuottajien olisi kynnettävä maa, jotta siitä ei tulisi pysyvää nurmea. Kyseiset maa-alat voisivat näin jäädä pidemmäksi aikaa ekologisesti hyödylliseen nurmikäyttöön. |
| --- | --- |

4.5

Pysyvää nurmea koskevat säännöt aiheuttavat ongelmia luokiteltaessa lyhytikäistä nurmea viljelymaaksi tai pysyväksi nurmeksi. Olisi oltava mahdollista säilyttää (viljelymaaksi luokitellun) lyhytikäisen nurmen asema silloinkin, kun maataloustuottaja päättää käyttää tätä maata jatkuvasti nurmena viisi vuotta tai kauemmin. Näin vältettäisiin se, että maataloustuottajien olisi kynnettävä maa, jotta siitä ei tulisi pysyvää nurmea. Kyseiset maa-alat voisivat näin jäädä pidemmäksi aikaa ekologisesti hyödylliseen nurmikäyttöön.

| 4.6 | Markkinatoimenpiteiden osalta komissio noudattaa kunnianhimoista yksinkertaistamissuunnitelmaa laatimalla uusia delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä mukauttaakseen komission tason säännöt uuteen neuvoston asetukseen yhteisestä maatalouden markkinajärjestelystä (YMJ-asetus). Tavoitteena ei ole vain vähentää merkittävästi näiden sääntöjen määrää ja monimutkaisuutta vaan myös varmistaa todellinen yksinkertaistaminen niin maataloustuottajien kuin muiden toimijoiden osalta. |
| --- | --- |

4.6

Markkinatoimenpiteiden osalta komissio noudattaa kunnianhimoista yksinkertaistamissuunnitelmaa laatimalla uusia delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä mukauttaakseen komission tason säännöt uuteen neuvoston asetukseen yhteisestä maatalouden markkinajärjestelystä (YMJ-asetus). Tavoitteena ei ole vain vähentää merkittävästi näiden sääntöjen määrää ja monimutkaisuutta vaan myös varmistaa todellinen yksinkertaistaminen niin maataloustuottajien kuin muiden toimijoiden osalta.

| 4.7 | Komissio on äskettäin tehnyt kaksi oikea-aikaista muutosta nykyisiin sääntöihin hyväksymällä






  — | täytäntöönpanoasetuksen, jossa lykättiin hakuvuoden 2015 osalta suoria tukia ja tiettyihin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin liittyviä tukia koskevien hakemusten jättöpäivää 15. kesäkuuta 2015 asti; näin maataloustuottajille ja kansallisille viranomaisille annettiin lisäaikaa hakemusten valmisteluun |
| --- | --- | --- |

4.7

Komissio on äskettäin tehnyt kaksi oikea-aikaista muutosta nykyisiin sääntöihin hyväksymällä

—

täytäntöönpanoasetuksen, jossa lykättiin hakuvuoden 2015 osalta suoria tukia ja tiettyihin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin liittyviä tukia koskevien hakemusten jättöpäivää 15. kesäkuuta 2015 asti; näin maataloustuottajille ja kansallisille viranomaisille annettiin lisäaikaa hakemusten valmisteluun

| — | delegoidun asetuksen, jossa muutetaan suoria tukia koskevia sääntöjä antamalla enemmän joustoa noudatettavien tukikelpoisuusedellytysten osalta, kun on kyse vapaaehtoisesta tuotantosidonnaisesta tuesta eläintuotannossa; näin vastataan monien jäsenvaltioiden, parlamentin jäsenten ja sidosryhmien vaatimukseen. |
| --- | --- |

—

delegoidun asetuksen, jossa muutetaan suoria tukia koskevia sääntöjä antamalla enemmän joustoa noudatettavien tukikelpoisuusedellytysten osalta, kun on kyse vapaaehtoisesta tuotantosidonnaisesta tuesta eläintuotannossa; näin vastataan monien jäsenvaltioiden, parlamentin jäsenten ja sidosryhmien vaatimukseen.

| 4.8 | Komissio aikoo esittää joukon ehdotuksia muutoksista, jotka voidaan toteuttaa nykyisten suuntaviivojen puitteissa. Esimerkkinä voidaan mainita seuraavat:






  — | Pelkästään palkokasvien (esim. sinimailanen) viljelymaata ei tulisi automaattisesti pitää viiden vuoden jälkeen pysyvänä nurmena. |
| --- | --- | --- |

4.8

Komissio aikoo esittää joukon ehdotuksia muutoksista, jotka voidaan toteuttaa nykyisten suuntaviivojen puitteissa. Esimerkkinä voidaan mainita seuraavat:

—

Pelkästään palkokasvien (esim. sinimailanen) viljelymaata ei tulisi automaattisesti pitää viiden vuoden jälkeen pysyvänä nurmena.

| — | Ajanjaksoa, jona kesantomaa on ilmoitettu ekologiseksi alaksi, sekä maatalouden ympäristösitoumusten kattamaa ajanjaksoa ei oteta huomioon laskettaessa viisivuotisjaksoa pysyvää nurmea varten. |
| --- | --- |

—

Ajanjaksoa, jona kesantomaa on ilmoitettu ekologiseksi alaksi, sekä maatalouden ympäristösitoumusten kattamaa ajanjaksoa ei oteta huomioon laskettaessa viisivuotisjaksoa pysyvää nurmea varten.

| — | Komissio tulee tekemään useita ehdotuksia suorista tuista. |
| --- | --- |

—

Komissio tulee tekemään useita ehdotuksia suorista tuista.

| — | Toisen paketin, jota komission on määrä ehdottaa, on tarkoitus kattaa muita kuin viherryttämiseen liittyviä osakokonaisuuksia, esimerkiksi nuorten viljelijöiden järjestelmä, vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietyt näkökohdat. Näitä muutoksia on tarkoitus soveltaa mahdollisuuksien mukaan hakuvuodesta 2016 tai viimeistään vuotta myöhemmin. |
| --- | --- |

—

Toisen paketin, jota komission on määrä ehdottaa, on tarkoitus kattaa muita kuin viherryttämiseen liittyviä osakokonaisuuksia, esimerkiksi nuorten viljelijöiden järjestelmä, vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietyt näkökohdat. Näitä muutoksia on tarkoitus soveltaa mahdollisuuksien mukaan hakuvuodesta 2016 tai viimeistään vuotta myöhemmin.

| — | Viherryttämissääntöjä tarkistetaan uudelleen vuonna 2016 ensimmäisen soveltamisvuoden jälkeen, kuten komissio lupasi huhtikuussa 2014. Tavoitteena on esittää uusi toimenpidepaketti vuonna 2016, ja toimenpiteitä on tarkoitus soveltaa seuraavana vuonna (hakuvuosi 2017). |
| --- | --- |

—

Viherryttämissääntöjä tarkistetaan uudelleen vuonna 2016 ensimmäisen soveltamisvuoden jälkeen, kuten komissio lupasi huhtikuussa 2014. Tavoitteena on esittää uusi toimenpidepaketti vuonna 2016, ja toimenpiteitä on tarkoitus soveltaa seuraavana vuonna (hakuvuosi 2017).

| — | Komissio tutkii mahdollisuutta yksinkertaistaa maaseudun kehittämistä seuraavilta osin: maaseudun kehittämisohjelmien suunnittelu ja hyväksyminen, päällekkäinen rahoitus, tarkistukset, yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot ja raportointi. |
| --- | --- |

—

Komissio tutkii mahdollisuutta yksinkertaistaa maaseudun kehittämistä seuraavilta osin: maaseudun kehittämisohjelmien suunnittelu ja hyväksyminen, päällekkäinen rahoitus, tarkistukset, yksinkertaistetut kustannusvaihtoehdot ja raportointi.

5.   Yksinkertaistamiseen liittyviä kysymyksiä

| 5.1 | Suorien tukien viherryttäminen on nyt keskeinen osa yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia. Vaikka maataloustuottajat mukautuvat parhaillaan näihin muutoksiin, he ovat edelleen huolissaan siitä, etteivät tietyt toimet ehkä ole riittävän joustavia odottamattomissa olosuhteissa, jotka aiheutuvat sääoloista tai markkinahintojen vaihteluista. |
| --- | --- |

5.1

Suorien tukien viherryttäminen on nyt keskeinen osa yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksia. Vaikka maataloustuottajat mukautuvat parhaillaan näihin muutoksiin, he ovat edelleen huolissaan siitä, etteivät tietyt toimet ehkä ole riittävän joustavia odottamattomissa olosuhteissa, jotka aiheutuvat sääoloista tai markkinahintojen vaihteluista.

| 5.2 | Ennalta ilmoittamattomat tarkastukset ovat tosiasia. Niitä pidetään kuitenkin vähintään huomattavana haittana, ja ne voivat olla maataloustuottajalle jopa valtava henkinen taakka. On selvää, että maataloustuottajalle on kohtuuden nimissä ilmoitettava tarkastuksesta riittävän ajoissa. |
| --- | --- |

5.2

Ennalta ilmoittamattomat tarkastukset ovat tosiasia. Niitä pidetään kuitenkin vähintään huomattavana haittana, ja ne voivat olla maataloustuottajalle jopa valtava henkinen taakka. On selvää, että maataloustuottajalle on kohtuuden nimissä ilmoitettava tarkastuksesta riittävän ajoissa.

| 5.3 | Koska sääntöjen noudattamatta jättämisestä määrätyt sakot tulevat olemaan epätavallisen korkeita, maataloustuottajat pelkäävät, etteivät saa tukea etenkään asianmukaisen tiedon muodossa. Jäsenvaltioiden on tässä tapauksessa annettava tarkoituksenmukaista tietoa niille maataloustuottajille, joita muutokset koskevat eniten, ja keskityttävä etenkin sosiaalisesti ja taloudellisesti heikossa asemassa oleviin maataloustuottajiin. |
| --- | --- |

5.3

Koska sääntöjen noudattamatta jättämisestä määrätyt sakot tulevat olemaan epätavallisen korkeita, maataloustuottajat pelkäävät, etteivät saa tukea etenkään asianmukaisen tiedon muodossa. Jäsenvaltioiden on tässä tapauksessa annettava tarkoituksenmukaista tietoa niille maataloustuottajille, joita muutokset koskevat eniten, ja keskityttävä etenkin sosiaalisesti ja taloudellisesti heikossa asemassa oleviin maataloustuottajiin.

| 5.4 | Nykyinen lainsäädäntökehys ei ole tyydyttävä ”aktiiviviljelijän” määritelmän osalta ja edellyttää monimutkaista lisähallinnointia. Tämän vuoksi on olemassa vaara, että tuotantotoimintaa henkilökohtaisesti harjoittavia maataloustuottajia suljetaan määritelmän ulkopuolelle, kun taas tuotantotoimintaan itse osallistumattomia maataloustuottajia saattaa kuulua sen piiriin. |
| --- | --- |

5.4

Nykyinen lainsäädäntökehys ei ole tyydyttävä ”aktiiviviljelijän” määritelmän osalta ja edellyttää monimutkaista lisähallinnointia. Tämän vuoksi on olemassa vaara, että tuotantotoimintaa henkilökohtaisesti harjoittavia maataloustuottajia suljetaan määritelmän ulkopuolelle, kun taas tuotantotoimintaan itse osallistumattomia maataloustuottajia saattaa kuulua sen piiriin.

| 5.5 | Maataloustuottajat pyrkivät edelleen suoriutumaan viherryttämistoimista, joita sovelletaan parhaillaan ensimmäistä vuotta, sekä niihin liittyvistä kolmesta maatalouskäytänteestä. Viljelyn monipuolistaminen, pysyvän nurmen säilyttäminen ja maa-alan viiden prosentin osuuden osoittaminen ekologiseksi alaksi ovat kolme uudistuksen kriteeriä, jotka viljelijöiden on toteutettava ollakseen tukikelpoisia. |
| --- | --- |

5.5

Maataloustuottajat pyrkivät edelleen suoriutumaan viherryttämistoimista, joita sovelletaan parhaillaan ensimmäistä vuotta, sekä niihin liittyvistä kolmesta maatalouskäytänteestä. Viljelyn monipuolistaminen, pysyvän nurmen säilyttäminen ja maa-alan viiden prosentin osuuden osoittaminen ekologiseksi alaksi ovat kolme uudistuksen kriteeriä, jotka viljelijöiden on toteutettava ollakseen tukikelpoisia.

| 5.6 | Ei ole hyväksyttävää, että maataloustuottajia pidetään usein vastuussa virallisella tasolla tehdyistä virheistä. Etenkin maataloustuottajat, joiden tulot ovat alhaiset ja jotka ovat riippuvaisia tästä tulonlähteestä, saatetaan asemaan, jossa heidän toimeentulonsa on vaarassa. |
| --- | --- |

5.6

Ei ole hyväksyttävää, että maataloustuottajia pidetään usein vastuussa virallisella tasolla tehdyistä virheistä. Etenkin maataloustuottajat, joiden tulot ovat alhaiset ja jotka ovat riippuvaisia tästä tulonlähteestä, saatetaan asemaan, jossa heidän toimeentulonsa on vaarassa.

| 5.7 | ”Seuraamusten suhteellisuus” on toistuva teema useimmille eurooppalaisille ammattijärjestöille. |
| --- | --- |

5.7

”Seuraamusten suhteellisuus” on toistuva teema useimmille eurooppalaisille ammattijärjestöille.

| 5.8 | Maataloustuottajat, joilla on maata alle 15 hehtaaria tai jotka saavat tukea alle 10 000 euroa, katsovat, että sääntöjen noudattamista olisi tutkittava kevyellä tarkastuksella ja että lisätarkastuksiin tulisi ryhtyä vain, jos on alustavaa näyttöä vakavasta sääntöjen noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

5.8

Maataloustuottajat, joilla on maata alle 15 hehtaaria tai jotka saavat tukea alle 10 000 euroa, katsovat, että sääntöjen noudattamista olisi tutkittava kevyellä tarkastuksella ja että lisätarkastuksiin tulisi ryhtyä vain, jos on alustavaa näyttöä vakavasta sääntöjen noudattamatta jättämisestä.

| 5.9 | Euroopan unionin tuomioistuimen vuonna 2014 tekemän päätöksen johdosta esiin nousseet kysymykset pysyvän nurmen osalta on ratkaistava. Asian myötä tuotiin esiin monia ongelmallisia seikkoja, jotka liittyvät eristysvyöhykkeisiin (viljelymaa), viljeltävään nurmeen, viljelykäytöstä poistettuun maahan ja maatalouden ympäristötoimenpiteiden kohteen olevaan viljelymaahan. Maataloustuottajat näkivät näiden yhteydessä vaaran, että kyseinen maa julistettaisiin pysyväksi nurmeksi virallisesti viiden vuoden määritelmän perusteella. |
| --- | --- |

5.9

Euroopan unionin tuomioistuimen vuonna 2014 tekemän päätöksen johdosta esiin nousseet kysymykset pysyvän nurmen osalta on ratkaistava. Asian myötä tuotiin esiin monia ongelmallisia seikkoja, jotka liittyvät eristysvyöhykkeisiin (viljelymaa), viljeltävään nurmeen, viljelykäytöstä poistettuun maahan ja maatalouden ympäristötoimenpiteiden kohteen olevaan viljelymaahan. Maataloustuottajat näkivät näiden yhteydessä vaaran, että kyseinen maa julistettaisiin pysyväksi nurmeksi virallisesti viiden vuoden määritelmän perusteella.

| 5.10 | Siellä, missä maataloustuottajaorganisaatiot pitävät yksinkertaistamista, joustoa ja suhteellisuutta tarpeellisina, ympäristöjärjestöt näkevät todellisia riskejä. ETSK:n näkökulmasta tämä tarkoittaa epäonnistumista pyrkimyksissä sovittaa yhteen ympäristön parantamistavoitteet sekä elintarviketuotanto perhetiloilla. |
| --- | --- |

5.10

Siellä, missä maataloustuottajaorganisaatiot pitävät yksinkertaistamista, joustoa ja suhteellisuutta tarpeellisina, ympäristöjärjestöt näkevät todellisia riskejä. ETSK:n näkökulmasta tämä tarkoittaa epäonnistumista pyrkimyksissä sovittaa yhteen ympäristön parantamistavoitteet sekä elintarviketuotanto perhetiloilla.

| 5.11 | Horisontaalisten säännösten osalta tarkastusten intensiteettiin voitaisiin soveltaa suhteellisempaa ja riskiin vahvemmin perustuvaa lähestymistapaa ottaen huomioon riski ja asianomaiset rahasummat, kustannustehokkuus sekä erilaiset halutut tavoitteet ja toivotut tulokset. |
| --- | --- |

5.11

Horisontaalisten säännösten osalta tarkastusten intensiteettiin voitaisiin soveltaa suhteellisempaa ja riskiin vahvemmin perustuvaa lähestymistapaa ottaen huomioon riski ja asianomaiset rahasummat, kustannustehokkuus sekä erilaiset halutut tavoitteet ja toivotut tulokset.

| 5.12 | Moninkertaisia tarkastuksia olisi vältettävä. Jos vaatimuksia ei noudateta, tukivähennysten ja hallinnollisten seuraamusten olisi etenkin vähäisissä rikkeissä oltava suhteellisia. Lisäksi:






  — | Näiden seuraamusten laskennallisen arvon määrittelyä olisi yksinkertaistettava. |
| --- | --- | --- |

5.12

Moninkertaisia tarkastuksia olisi vältettävä. Jos vaatimuksia ei noudateta, tukivähennysten ja hallinnollisten seuraamusten olisi etenkin vähäisissä rikkeissä oltava suhteellisia. Lisäksi:

—

Näiden seuraamusten laskennallisen arvon määrittelyä olisi yksinkertaistettava.

| — | Täydentävien ehtojen tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän suhteellisuutta olisi myös tarkistettava. |
| --- | --- |

—

Täydentävien ehtojen tarkastus- ja seuraamusjärjestelmän suhteellisuutta olisi myös tarkistettava.

| — | Olisi tutkittava mahdollisuutta sallia tuet, myös ennakkotuet, hallinnollisten tarkastusten päätökseen saattamisen jälkeen. |
| --- | --- |

—

Olisi tutkittava mahdollisuutta sallia tuet, myös ennakkotuet, hallinnollisten tarkastusten päätökseen saattamisen jälkeen.

| — | Virhetasojen laskemismenetelmää olisi yhdenmukaistettava. |
| --- | --- |

—

Virhetasojen laskemismenetelmää olisi yhdenmukaistettava.

| — | Olisi lisättävä valmiutta suhtautua nykyistä suvaitsevammin vähäisiin ja helposti korjattavissa oleviin rikkeisiin. |
| --- | --- |

—

Olisi lisättävä valmiutta suhtautua nykyistä suvaitsevammin vähäisiin ja helposti korjattavissa oleviin rikkeisiin.

| 5.13 | Olisi keskityttävä kiireellistä huomiota edellyttäviin toimiin, kuten ohjeiden parantamiseen ja teknisen avun tarjoamiseen, sekä helpotettava viranomaisten välistä yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa. |
| --- | --- |

5.13

Olisi keskityttävä kiireellistä huomiota edellyttäviin toimiin, kuten ohjeiden parantamiseen ja teknisen avun tarjoamiseen, sekä helpotettava viranomaisten välistä yhteistyötä ja parhaiden käytänteiden vaihtoa.

| 5.14 | Nuorilla viljelijöillä on vaikeuksia päästä mukaan nuorten viljelijöiden järjestelmään. Pääsyä tarpeettomasti haittaavat esteet todennäköisesti saavat nuoret luopumaan maataloustuottajan ammatista, ja ne on poistettava. Nuorten pääsyä maataloustuottajiksi olisi tuettava. |
| --- | --- |

5.14

Nuorilla viljelijöillä on vaikeuksia päästä mukaan nuorten viljelijöiden järjestelmään. Pääsyä tarpeettomasti haittaavat esteet todennäköisesti saavat nuoret luopumaan maataloustuottajan ammatista, ja ne on poistettava. Nuorten pääsyä maataloustuottajiksi olisi tuettava.

| 5.15 | Nykyisen lainsäädäntökehyksen muutoksista on sovittava riittävän ajoissa, jotta maataloustuottajat voivat tehdä asianmukaisia suunnitelmia kylvökautta varten. Tämä tarkoittaa etenkin sitä, että vuoden 2017 hakemuksia koskevat muutokset olisi julkaistava kesällä 2016. |
| --- | --- |

5.15

Nykyisen lainsäädäntökehyksen muutoksista on sovittava riittävän ajoissa, jotta maataloustuottajat voivat tehdä asianmukaisia suunnitelmia kylvökautta varten. Tämä tarkoittaa etenkin sitä, että vuoden 2017 hakemuksia koskevat muutokset olisi julkaistava kesällä 2016.

Bryssel 9. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  YMP:n uudistuksen täytäntöönpanojärjestelyt (tiedonanto), NAT/664; Maaseudun kehittämisohjelmat (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 89); YMP vuoteen 2020 mennessä (EUVL C 191, 29.6.2012, s. 116).

1

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013.

2

---

LIITE I

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohdan 1.5 jälkeen uusi kohta

Lisätään uusi kohta ja muutetaan numerointia vastaavasti.

ETSK suosittaa painokkaasti, että tarkastuksia tehtäisiin maatiloilla vain siinä tapauksessa, että niistä on ilmoitettu maataloustuottajalle riittävän ajoissa, vähintään 14 päivää ennen tarkastusta.

Perustelu

Tarkastusten suorittaminen maatiloilla ilman ennakkoilmoitusta ja usein vuoden kiireisimpään aikaan saattaa vaarantaa maataloustuottajien terveyden ja turvallisuuden ja aiheuttaa heille henkistä stressiä, sillä heidän täytyy jättää kesken tärkeä työ, kuten poikimisapu, sadonkorjuu jne.

Äänestystulos

| Puolesta | 84 |
| --- | --- |
| Vastaan | 104 |
| Pidättyi | 35 |

Puolesta

84

Vastaan

104

Pidättyi

35

Lisätään ennen kohtaa 1.6 uusi kohta

Lisätään uusi kohta ja muutetaan numerointia vastaavasti.

Pieniin rikkeisiin, jolloin rikkomus on vähäinen ja jotka ovat helposti korjattavissa, olisi suhtauduttava nykyistä suvaitsevammin.

Perustelu

Tietyt rikkeet ovat luonteeltaan vähäisiä ja helposti korjattavissa eivätkä monissa tapauksissa vaikuta maatilan kokonaistuotantoon.

Äänestystulos

| Puolesta | 75 |
| --- | --- |
| Vastaan | 116 |
| Pidättyi | 40 |

Puolesta

75

Vastaan

116

Pidättyi

40

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/11

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Aktiiviset yliopistot Euroopan kehittäjinä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2016/C 071/03)

| Esittelijä: | Joost VAN IERSEL |
| --- | --- |

Esittelijä:

Joost VAN IERSEL

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. maaliskuuta 2015 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

”Aktiiviset yliopistot Euroopan kehittäjinä”

(oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19.marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta ja 1 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| 1.1 | Euroopan tulevaisuus on vahvasti riippuvainen huippuosaamisesta ja lahjakkaista ihmisistä, jotka toimivat avoimessa, tietoon perustuvassa yhteiskunnassa. Yliopistoilla on tässä prosessissa keskeinen rooli. Jos jokainen jäsenvaltio toimii yksin, ei tulos koskaan yllä parhaalle mahdolliselle tasolle. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan tulevaisuus on vahvasti riippuvainen huippuosaamisesta ja lahjakkaista ihmisistä, jotka toimivat avoimessa, tietoon perustuvassa yhteiskunnassa. Yliopistoilla on tässä prosessissa keskeinen rooli. Jos jokainen jäsenvaltio toimii yksin, ei tulos koskaan yllä parhaalle mahdolliselle tasolle.

| 1.2 | ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltuuksia olisi jaettava uudelleen ja täsmennettävä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen luomiseksi. Yhteiskunnallisen ja yrittäjyyteen valmentavan yliopiston käsite voi myös auttaa merkittävästi parantamaan korkeakoulutuksen laatua Euroopassa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK korostaa, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltuuksia olisi jaettava uudelleen ja täsmennettävä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen luomiseksi. Yhteiskunnallisen ja yrittäjyyteen valmentavan yliopiston käsite voi myös auttaa merkittävästi parantamaan korkeakoulutuksen laatua Euroopassa.

| 1.3 | Tämänhetkinen tilanne osoittaa, että vaikka edistystä on saavutettu, jäljellä on vielä monia esteitä ja rajoituksia, jotka haittaavat myös EU:n tehokasta osallistumista. Erilaiset kulttuurit, kunkin omat intressit, rahoituksen puute ja väestörakenteen kehityssuuntaukset useissa tapauksissa hankaloittavat ajantasaista reagoimista dynaamisiin haasteisiin, kuten globalisaatioon, uuteen teknologiaan ja liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

1.3

Tämänhetkinen tilanne osoittaa, että vaikka edistystä on saavutettu, jäljellä on vielä monia esteitä ja rajoituksia, jotka haittaavat myös EU:n tehokasta osallistumista. Erilaiset kulttuurit, kunkin omat intressit, rahoituksen puute ja väestörakenteen kehityssuuntaukset useissa tapauksissa hankaloittavat ajantasaista reagoimista dynaamisiin haasteisiin, kuten globalisaatioon, uuteen teknologiaan ja liikkuvuuteen.

| 1.4 | ETSK katsoo, että EU:n toimielinten tulee esiintyä alullepanijana ja vauhdittaa eurooppalaisen korkeakoulutuksen uudistamista sekä opetuksen että tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Yliopistoilla on riippumaton yleisen edun mukainen tehtävä. Yksi ainut kaikille sopiva ratkaisu ei ole mahdollinen toissijaisuusperiaatteen ja yliopistojen laajan kirjon vuoksi. EU-tasolta tuleva strateginen opastus ja tuki voivat kuitenkin ratkaisevasti auttaa parantamaan olosuhteita. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että EU:n toimielinten tulee esiintyä alullepanijana ja vauhdittaa eurooppalaisen korkeakoulutuksen uudistamista sekä opetuksen että tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Yliopistoilla on riippumaton yleisen edun mukainen tehtävä. Yksi ainut kaikille sopiva ratkaisu ei ole mahdollinen toissijaisuusperiaatteen ja yliopistojen laajan kirjon vuoksi. EU-tasolta tuleva strateginen opastus ja tuki voivat kuitenkin ratkaisevasti auttaa parantamaan olosuhteita.

| 1.5 | Ratkaisevan tärkeää on, että Euroopan komissio kannustaa ja vie eteenpäin prosessia, jossa tavoitteena on muuntaa eurooppalaiset yliopistot kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä yhteiskunnan hyvinvointia edistäviksi vetureiksi. |
| --- | --- |

1.5

Ratkaisevan tärkeää on, että Euroopan komissio kannustaa ja vie eteenpäin prosessia, jossa tavoitteena on muuntaa eurooppalaiset yliopistot kasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä yhteiskunnan hyvinvointia edistäviksi vetureiksi.

| 1.6 | Korkeakoulutuksen uudistaminen olisi mainittava erikseen kansallisissa uudistusohjelmissa ja maakohtaisissa suosituksissa. |
| --- | --- |

1.6

Korkeakoulutuksen uudistaminen olisi mainittava erikseen kansallisissa uudistusohjelmissa ja maakohtaisissa suosituksissa.

| 1.7 | EU:n olisi osoitettava sitoutumisensa korkeakoulutukseen Eurooppa 2020 -strategiassa (myös EU-ohjausjaksossa), Erasmus+-ohjelmassa, Horisontti 2020 -puiteohjelmassa ja alue- ja koheesiorahastoissa sekä helpottamalla opiskelijoiden ja yliopisto-opettajien liikkumista yli valtioiden rajojen. |
| --- | --- |

1.7

EU:n olisi osoitettava sitoutumisensa korkeakoulutukseen Eurooppa 2020 -strategiassa (myös EU-ohjausjaksossa), Erasmus+-ohjelmassa, Horisontti 2020 -puiteohjelmassa ja alue- ja koheesiorahastoissa sekä helpottamalla opiskelijoiden ja yliopisto-opettajien liikkumista yli valtioiden rajojen.

| 1.8 | EU:n tasolla olisi järjestettävä strategisia kuulemismenettelyjä täydentämään yksittäisissä maissa ja yliopistoissa ja niiden välillä käytäviä keskusteluja ja toteutettavia hankkeita tavoitteena parantaa eurooppalaisten yliopistojen laatua. Parhaita käytänteitä olisi levitettävä järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

1.8

EU:n tasolla olisi järjestettävä strategisia kuulemismenettelyjä täydentämään yksittäisissä maissa ja yliopistoissa ja niiden välillä käytäviä keskusteluja ja toteutettavia hankkeita tavoitteena parantaa eurooppalaisten yliopistojen laatua. Parhaita käytänteitä olisi levitettävä järjestelmällisesti.

| 1.9 | ETSK korostaa jälleen korkea-asteen oppilaitosten todellisen riippumattomuuden, vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden tarvetta, sillä nämä ovat olennaisia ennakkoedellytyksiä uudistumiselle (1). Niitä ei voida saavuttaa ilman tarkoituksenmukaista ja riittävää rahoitusta. |
| --- | --- |

1.9

ETSK korostaa jälleen korkea-asteen oppilaitosten todellisen riippumattomuuden, vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden tarvetta, sillä nämä ovat olennaisia ennakkoedellytyksiä uudistumiselle (1). Niitä ei voida saavuttaa ilman tarkoituksenmukaista ja riittävää rahoitusta.

| 1.10 | Yliopistojen uudistaminen on pitkäkestoinen ja työläs prosessi, kun samaan aikaan tapahtuu syvällisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia muutoksia. Yliopistojen tulee oppia suhtautumaan avoimesti yhteiskunnan tarpeisiin ja tekemään yhteistyötä muiden sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

1.10

Yliopistojen uudistaminen on pitkäkestoinen ja työläs prosessi, kun samaan aikaan tapahtuu syvällisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia muutoksia. Yliopistojen tulee oppia suhtautumaan avoimesti yhteiskunnan tarpeisiin ja tekemään yhteistyötä muiden sidosryhmien kanssa.

| 1.11 | ETSK kannattaa yhteiskunnallisen yliopiston käsitettä ja nk. Triple Helix- ja Quadruple Helix -mallia (2). Keskeistä on korkeakoulutuksen avoimuus, pääsymahdollisuuksien laajentaminen, alueellisen kontekstin ottaminen huomioon, kaikkien (potentiaalisten) sidosryhmien ideoiden sisällyttäminen osaksi ohjelmia sekä järkevä, ajanmukainen suhde tutkimuksen ja opetuksen välillä. |
| --- | --- |

1.11

ETSK kannattaa yhteiskunnallisen yliopiston käsitettä ja nk. Triple Helix- ja Quadruple Helix -mallia (2). Keskeistä on korkeakoulutuksen avoimuus, pääsymahdollisuuksien laajentaminen, alueellisen kontekstin ottaminen huomioon, kaikkien (potentiaalisten) sidosryhmien ideoiden sisällyttäminen osaksi ohjelmia sekä järkevä, ajanmukainen suhde tutkimuksen ja opetuksen välillä.

| 1.12 | Yhteiskunnallisella yliopistolla on yhteisiä piirteitä yrittäjyysyliopiston kanssa. Käsitteessä korostuu yliopiston itsenäinen tehtävä, avoimuus työmarkkinoiden suuntaan sekä opetusohjelmien ja tutkimuksen ja innovoinnin yhteiskunnallinen merkitys. Sidosryhmäfoorumit (3) voivat olla suureksi avuksi, sillä niissä voidaan määritellä vaatimuksia yhdessä. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyt yliopistojen ja erilaisten yhteiskunnallisten ryhmittymien kanssa voivat myös olla hyödyllisiä. |
| --- | --- |

1.12

Yhteiskunnallisella yliopistolla on yhteisiä piirteitä yrittäjyysyliopiston kanssa. Käsitteessä korostuu yliopiston itsenäinen tehtävä, avoimuus työmarkkinoiden suuntaan sekä opetusohjelmien ja tutkimuksen ja innovoinnin yhteiskunnallinen merkitys. Sidosryhmäfoorumit (3) voivat olla suureksi avuksi, sillä niissä voidaan määritellä vaatimuksia yhdessä. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyt yliopistojen ja erilaisten yhteiskunnallisten ryhmittymien kanssa voivat myös olla hyödyllisiä.

| 1.13 | Opetuksen taso ja riittävä valmius tuleviin työtehtäviin ovat ensisijaisia tavoitteita (huippu)yliopiston erikoisalasta riippumatta. Myös huippuopetuksesta on palkittava. |
| --- | --- |

1.13

Opetuksen taso ja riittävä valmius tuleviin työtehtäviin ovat ensisijaisia tavoitteita (huippu)yliopiston erikoisalasta riippumatta. Myös huippuopetuksesta on palkittava.

| 1.14 | Komission tulisi kannustaa toteuttamaan rajat ylittäviä, vuorovaikutteisia hankkeita yliopistojen, yliopisto-opettajien ja opiskelijoiden välillä sekä edistää avoimuutta koko maailmaa kohtaan ja auttaa kehittämään välineitä (esim. U-Multirank) opiskelijoiden ja muiden sidosryhmien tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.14

Komission tulisi kannustaa toteuttamaan rajat ylittäviä, vuorovaikutteisia hankkeita yliopistojen, yliopisto-opettajien ja opiskelijoiden välillä sekä edistää avoimuutta koko maailmaa kohtaan ja auttaa kehittämään välineitä (esim. U-Multirank) opiskelijoiden ja muiden sidosryhmien tarpeisiin.

2.   Tilannekatsaus

| 2.1 | Huomattavan suuret erot yliopistojen välillä Euroopassa johtuvat hyvin erilaisista perinteistä ja kulttuureista (4). Vuonna 1999 aloitetussa Bolognan prosessissa on ryhdytty onnistuneesti uudistamaan opetusohjelmia. |
| --- | --- |

2.1

Huomattavan suuret erot yliopistojen välillä Euroopassa johtuvat hyvin erilaisista perinteistä ja kulttuureista (4). Vuonna 1999 aloitetussa Bolognan prosessissa on ryhdytty onnistuneesti uudistamaan opetusohjelmia.

| 2.2 | Finanssi- ja talouskriisi on vuodesta 2008 pakottanut yliopistot arvioimaan toimintaansa uudelleen entistä tarkemmin ja etsimään uusia rahoituslähteitä ja kannattavuutta. Kilpailu niukoista resursseista on kiihtynyt. Riittävän rahoituksen puute on todellinen ongelma monille yliopistoille ja estää uudistamisohjelman toteuttamisen. |
| --- | --- |

2.2

Finanssi- ja talouskriisi on vuodesta 2008 pakottanut yliopistot arvioimaan toimintaansa uudelleen entistä tarkemmin ja etsimään uusia rahoituslähteitä ja kannattavuutta. Kilpailu niukoista resursseista on kiihtynyt. Riittävän rahoituksen puute on todellinen ongelma monille yliopistoille ja estää uudistamisohjelman toteuttamisen.

| 2.3 | Yhteiskunnan parhaillaan läpikäymä perinpohjainen ja dynaaminen muutos on seurausta globalisaatiosta ja uusista teknologioista, ja se jättää jälkensä yliopistoihin. Korkea-asteen opetus, tutkimus ja innovointi ovat keskeisiä talouden kestäväpohjaisen elpymisen kannalta, mutta taloudelliset rajoitukset ja muutosprosessi paljastavat myös selkeitä puutteita. |
| --- | --- |

2.3

Yhteiskunnan parhaillaan läpikäymä perinpohjainen ja dynaaminen muutos on seurausta globalisaatiosta ja uusista teknologioista, ja se jättää jälkensä yliopistoihin. Korkea-asteen opetus, tutkimus ja innovointi ovat keskeisiä talouden kestäväpohjaisen elpymisen kannalta, mutta taloudelliset rajoitukset ja muutosprosessi paljastavat myös selkeitä puutteita.

| 2.4 | Yksi perustavanlaatuinen näkökohta on riippumattomuuden, vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden puute. Jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja (5). |
| --- | --- |

2.4

Yksi perustavanlaatuinen näkökohta on riippumattomuuden, vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden puute. Jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja (5).

| 2.5 | Parhaat käytänteet osoittavat, että rakenteiden ja opetusohjelmien tarkistaminen ja avoimuuden ja yhteistyön lisääminen parantavat laatua ja tuotosta. |
| --- | --- |

2.5

Parhaat käytänteet osoittavat, että rakenteiden ja opetusohjelmien tarkistaminen ja avoimuuden ja yhteistyön lisääminen parantavat laatua ja tuotosta.

| 2.6 | Kaikilla lahjakkailla ihmisillä tulisi nykyisin olla mahdollisuus korkeakoulutukseen. Tasa-arvon periaate vaarantuu, kun pääsymahdollisuus riippuu yhä enemmän sosio-ekonomisesta taustasta. Korkeakoulutus ei kaikissa maissa myöskään takaa varmaa työpaikkaa. Korkeakoulutetut nuoret eivät suinkaan ole olleet turvassa työttömyydeltä kriisin aikana. |
| --- | --- |

2.6

Kaikilla lahjakkailla ihmisillä tulisi nykyisin olla mahdollisuus korkeakoulutukseen. Tasa-arvon periaate vaarantuu, kun pääsymahdollisuus riippuu yhä enemmän sosio-ekonomisesta taustasta. Korkeakoulutus ei kaikissa maissa myöskään takaa varmaa työpaikkaa. Korkeakoulutetut nuoret eivät suinkaan ole olleet turvassa työttömyydeltä kriisin aikana.

| 2.7 | Väestörakenteen kehityssuunnat ovat haitallisia (yhä) harvemmin asutuille ja vähemmän kilpailukykyisille alueille. Tällä kehityksellä on usein vakavia seurauksia, kun ajatellaan opettajien ja opiskelijoiden houkuttelemista ja alueille tulevien opettajien ja opiskelijoiden laatua. Eräät maat kärsivät aivovuodosta. Kyseisissä maissa uudet yksityiset yliopistot, joilla ei ole riittävää laadunvarmistusta, tuottavat epätyydyttäviä tuloksia. Tilannetta pahentaa perinteisen korkeakoulutuksen rahoituspula. |
| --- | --- |

2.7

Väestörakenteen kehityssuunnat ovat haitallisia (yhä) harvemmin asutuille ja vähemmän kilpailukykyisille alueille. Tällä kehityksellä on usein vakavia seurauksia, kun ajatellaan opettajien ja opiskelijoiden houkuttelemista ja alueille tulevien opettajien ja opiskelijoiden laatua. Eräät maat kärsivät aivovuodosta. Kyseisissä maissa uudet yksityiset yliopistot, joilla ei ole riittävää laadunvarmistusta, tuottavat epätyydyttäviä tuloksia. Tilannetta pahentaa perinteisen korkeakoulutuksen rahoituspula.

| 2.8 | Pyrkimykset tiivistää yliopistojen ja yhteiskunnan suhteita ovat herättäneet kaikkialla keskustelua yliopistojen roolista yhteiskunnassa ja sidoksista yliopistojen ja muiden sidosryhmien, kuten yritysten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan, välillä. |
| --- | --- |

2.8

Pyrkimykset tiivistää yliopistojen ja yhteiskunnan suhteita ovat herättäneet kaikkialla keskustelua yliopistojen roolista yhteiskunnassa ja sidoksista yliopistojen ja muiden sidosryhmien, kuten yritysten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan, välillä.

| 2.9 | Korkeakoulututkinnon suorittaneiden taitojen ja työmarkkinoiden tarpeiden eli tarjonnan ja kysynnän välillä on usein hankaluuksia aiheuttava epäsuhta. Yritykset valittavat ammattitaitoisten työntekijöiden puutteesta erityisesti teknisissä ammateissa ja IT-alalla. Nopeat muutokset globaalissa tietopohjassa merkitsevät, että 2000-luvun oikea taitoyhdistelmä on nyt tarpeen enemmän kuin koskaan, jotta tutkinnon suorittaneet voivat järjestelmällisesti kehittää osaamistaan. |
| --- | --- |

2.9

Korkeakoulututkinnon suorittaneiden taitojen ja työmarkkinoiden tarpeiden eli tarjonnan ja kysynnän välillä on usein hankaluuksia aiheuttava epäsuhta. Yritykset valittavat ammattitaitoisten työntekijöiden puutteesta erityisesti teknisissä ammateissa ja IT-alalla. Nopeat muutokset globaalissa tietopohjassa merkitsevät, että 2000-luvun oikea taitoyhdistelmä on nyt tarpeen enemmän kuin koskaan, jotta tutkinnon suorittaneet voivat järjestelmällisesti kehittää osaamistaan.

| 2.10 | Lisäksi uudet teknologiat ja digitalisointi pakottavat yliopistot mukauttamaan ja hienosäätämään käytössä olevia menetelmiä. Uudenlaiset opetus- ja oppimistavat, kuten oppilaskeskeinen oppiminen ja verkkokurssit, vakiintuvat. Konkreettisilla yliopistokampuksilla on kuitenkin vielä keskeinen rooli paikallis- ja alueyhteisöissä opetuksen, tutkimuksen ja verkottumisen mahdollistavina kokoontumispaikkoina. |
| --- | --- |

2.10

Lisäksi uudet teknologiat ja digitalisointi pakottavat yliopistot mukauttamaan ja hienosäätämään käytössä olevia menetelmiä. Uudenlaiset opetus- ja oppimistavat, kuten oppilaskeskeinen oppiminen ja verkkokurssit, vakiintuvat. Konkreettisilla yliopistokampuksilla on kuitenkin vielä keskeinen rooli paikallis- ja alueyhteisöissä opetuksen, tutkimuksen ja verkottumisen mahdollistavina kokoontumispaikkoina.

| 2.11 | Opiskelijat ja tutkijat/yliopisto-opettajat liikkuvat yhä enemmän maailmanlaajuisesti. Ylimmillä tasoilla käydään jatkuvaa ”kykykilpailua”, mutta yleinen suuntaus on laajempi. Eurooppalaisten yliopistojen laatu ja houkuttelevuus ovat keskeisiä vetovoimatekijöitä ulkomaisten opiskelijoiden, koulutuksen ja tutkimuksen edistämisen ja pysyvien verkostojen luomisen näkökulmasta. |
| --- | --- |

2.11

Opiskelijat ja tutkijat/yliopisto-opettajat liikkuvat yhä enemmän maailmanlaajuisesti. Ylimmillä tasoilla käydään jatkuvaa ”kykykilpailua”, mutta yleinen suuntaus on laajempi. Eurooppalaisten yliopistojen laatu ja houkuttelevuus ovat keskeisiä vetovoimatekijöitä ulkomaisten opiskelijoiden, koulutuksen ja tutkimuksen edistämisen ja pysyvien verkostojen luomisen näkökulmasta.

| 2.12 | Parempaan tuotokseen pyrittäessä (huippu)yliopistot usein korostavat tutkimusta ensisijaisena tehtävänään, ja rahoitussäännöt tukevat tätä. Huomion kohdistaminen ensisijaisesti tutkimukseen vaarantaa usein optimaalisen tasapainon ja vuorovaikutuksen tutkimuksen ja opetuksen välillä. |
| --- | --- |

2.12

Parempaan tuotokseen pyrittäessä (huippu)yliopistot usein korostavat tutkimusta ensisijaisena tehtävänään, ja rahoitussäännöt tukevat tätä. Huomion kohdistaminen ensisijaisesti tutkimukseen vaarantaa usein optimaalisen tasapainon ja vuorovaikutuksen tutkimuksen ja opetuksen välillä.

3.   Yliopistojen muodonmuutos ja avaaminen

| 3.1 | Yliopistojen kehittäminen EU:n ekosysteemiin erottamattomasti kuuluviksi yhteiskunnan osaamiskeskuksiksi herättää keskustelua korkeakoulutuksen olennaisimmista piirteistä, joille jokapäiväisten käytänteiden tulee perustua. |
| --- | --- |

3.1

Yliopistojen kehittäminen EU:n ekosysteemiin erottamattomasti kuuluviksi yhteiskunnan osaamiskeskuksiksi herättää keskustelua korkeakoulutuksen olennaisimmista piirteistä, joille jokapäiväisten käytänteiden tulee perustua.

| 3.2 | Lähestymistapoja on monenlaisia, mutta yhteisenä suuntauksena näyttää olevan korkeakoulutuksen avaaminen siten, että huomioon otetaan yleisön sekä yksityisten sidosryhmien ja opiskelijoiden mielipiteet ja kiinnostuksenkohteet sekä muun muassa tutkimuksen ja opetuksen välinen vuorovaikutus ja yhteistyön ja kansainvälistymisen lisääminen. |
| --- | --- |

3.2

Lähestymistapoja on monenlaisia, mutta yhteisenä suuntauksena näyttää olevan korkeakoulutuksen avaaminen siten, että huomioon otetaan yleisön sekä yksityisten sidosryhmien ja opiskelijoiden mielipiteet ja kiinnostuksenkohteet sekä muun muassa tutkimuksen ja opetuksen välinen vuorovaikutus ja yhteistyön ja kansainvälistymisen lisääminen.

| 3.3 | Useimmille yliopistoille tämä on pitkäkestoinen ja työläs prosessi. Suurten, perinteisten instituutioiden on vaikea muuttaa toimintatapojaan. Lisäksi johdon sekä yliopisto-opettajien ja tutkijoiden nimittämiseen monissa maissa sovellettavat (poliittiset) menettelyt ovat esteenä muutoksille. Tällaisissa tapauksissa yliopistojen itsenäiset ratkaisut ovat harvinaisia. ETSK katsoo, että korkeakoulutuksen avoimuuden ja jatkuvan avarakatseisuuden tulisi olla korkeakoulutuksen ensisijainen tavoite koko Euroopassa. |
| --- | --- |

3.3

Useimmille yliopistoille tämä on pitkäkestoinen ja työläs prosessi. Suurten, perinteisten instituutioiden on vaikea muuttaa toimintatapojaan. Lisäksi johdon sekä yliopisto-opettajien ja tutkijoiden nimittämiseen monissa maissa sovellettavat (poliittiset) menettelyt ovat esteenä muutoksille. Tällaisissa tapauksissa yliopistojen itsenäiset ratkaisut ovat harvinaisia. ETSK katsoo, että korkeakoulutuksen avoimuuden ja jatkuvan avarakatseisuuden tulisi olla korkeakoulutuksen ensisijainen tavoite koko Euroopassa.

| 3.4 | Huippulaatuinen tutkimus sekä paremmin koulutettu ja erittäin pätevä väestö ovat välttämättömiä tekijöitä talouden kestokyvyn varmistamiseksi. Kriisi on vaikuttanut haitallisesti osaamiskeskusten tuloksiin, kun samaan aikaan analyysit osoittavat, että talouden suorituskyky on sidoksissa huipputason tutkimukseen ja opetukseen. |
| --- | --- |

3.4

Huippulaatuinen tutkimus sekä paremmin koulutettu ja erittäin pätevä väestö ovat välttämättömiä tekijöitä talouden kestokyvyn varmistamiseksi. Kriisi on vaikuttanut haitallisesti osaamiskeskusten tuloksiin, kun samaan aikaan analyysit osoittavat, että talouden suorituskyky on sidoksissa huipputason tutkimukseen ja opetukseen.

| 3.5 | Yliopistoja ei ole enää tarkoitettu vain yhteiskunnan ylimmille luokille. Niiden lukumäärä ja koko on kasvanut voimakkaasti. Yliopistokenttä on monipuolistunut: erityyppisiä yliopistoja on enemmän, kun esimerkiksi soveltavien tieteiden oppilaitoksia on perustettu tutkimusyliopistojen rinnalle ja alueellisia yliopistoja valtakunnallisten ja kansainvälisten yliopistojen rinnalle. Myös tiedekuntia on enemmän erityisesti talous- ja tekniikka-aloilla. |
| --- | --- |

3.5

Yliopistoja ei ole enää tarkoitettu vain yhteiskunnan ylimmille luokille. Niiden lukumäärä ja koko on kasvanut voimakkaasti. Yliopistokenttä on monipuolistunut: erityyppisiä yliopistoja on enemmän, kun esimerkiksi soveltavien tieteiden oppilaitoksia on perustettu tutkimusyliopistojen rinnalle ja alueellisia yliopistoja valtakunnallisten ja kansainvälisten yliopistojen rinnalle. Myös tiedekuntia on enemmän erityisesti talous- ja tekniikka-aloilla.

| 3.6 | Korkeakoulutukseen pääsyn laajentaminen on perusteltu poliittinen tavoite kaikkialla Euroopassa. EU:ssa on tavoitteena, että 40 prosenttia seuraavasta opiskelijasukupolvesta suorittaa yliopistotutkinnon. Suuria muutoksia aiempaan verrattuna on tapahtunut myös opetussuunnitelmissa, oppimisvälineissä (uuden median hyödyntäminen eri oppimistapojen yhdistelmissä jne.), tutkimuksen ja opetuksen välisessä suhteessa sekä muun muassa kansainvälistymisessä ja yleishyödyllisyydessä. Hallinnointimenetelmiä on mukautettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6

Korkeakoulutukseen pääsyn laajentaminen on perusteltu poliittinen tavoite kaikkialla Euroopassa. EU:ssa on tavoitteena, että 40 prosenttia seuraavasta opiskelijasukupolvesta suorittaa yliopistotutkinnon. Suuria muutoksia aiempaan verrattuna on tapahtunut myös opetussuunnitelmissa, oppimisvälineissä (uuden median hyödyntäminen eri oppimistapojen yhdistelmissä jne.), tutkimuksen ja opetuksen välisessä suhteessa sekä muun muassa kansainvälistymisessä ja yleishyödyllisyydessä. Hallinnointimenetelmiä on mukautettava tämän mukaisesti.

| 3.7 | Riippumattomilla, vastuuvelvollisilla ja avoimilla yliopistoilla tulisi olla mahdollisuus toimia mahdollisimman vapaasti sellaisessa oikeudellisessa kehyksessä, joka kannustaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaan toimintaan ja kilpailuun tärkeänä laajempaan osallistumiseen ja älykkääseen erikoistumiseen johtavana osatekijänä. |
| --- | --- |

3.7

Riippumattomilla, vastuuvelvollisilla ja avoimilla yliopistoilla tulisi olla mahdollisuus toimia mahdollisimman vapaasti sellaisessa oikeudellisessa kehyksessä, joka kannustaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaan toimintaan ja kilpailuun tärkeänä laajempaan osallistumiseen ja älykkääseen erikoistumiseen johtavana osatekijänä.

| 3.8 | Avoin suhtautuminen ja selkeä avautuminen muiden sidosryhmien suuntaan auttavat tekemään yliopistoista kasvun, kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vetureita. |
| --- | --- |

3.8

Avoin suhtautuminen ja selkeä avautuminen muiden sidosryhmien suuntaan auttavat tekemään yliopistoista kasvun, kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vetureita.

| 3.9 | Yhteiskunnallisen yliopiston ja yrittäjyysyliopiston käsitteet voivat olla erittäin hyödyllisiä paikallis- ja alueyhteisöjen taloudellisen elinkelpoisuuden näkökulmasta. Käsitteet ovat kunnianhimoisia ja edellyttävät tiivistä yhteistyötä yliopistojen, sidosryhmien ja viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

3.9

Yhteiskunnallisen yliopiston ja yrittäjyysyliopiston käsitteet voivat olla erittäin hyödyllisiä paikallis- ja alueyhteisöjen taloudellisen elinkelpoisuuden näkökulmasta. Käsitteet ovat kunnianhimoisia ja edellyttävät tiivistä yhteistyötä yliopistojen, sidosryhmien ja viranomaisten välillä.

4.   Yhteiskunnallinen yliopisto

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiskunnallisen yliopiston käsitteeseen (6). Se ulottuu opetusta, akateemista tutkimusta ja osaamista laajemmalle. Yhteiskunnallinen yliopisto on aktiivisesti yhteydessä yleisöön ja ympäröivään yhteiskuntaan – kaikilla tasoilla. Jokainen yliopisto voi lisätä yhteiskunnallisen ulottuvuuden toimintaansa ryhtymällä toisaalta älyllisiä tuotoksia tarjoavaksi yhteisön ”voimalaitokseksi” ja toisaalta vastaanottavaksi asemaksi, joka muuntaa muualta saadut erinomaiset ajatukset omaan erityistilanteeseensa sopiviksi. |
| --- | --- |

4.1

ETSK suhtautuu myönteisesti yhteiskunnallisen yliopiston käsitteeseen (6). Se ulottuu opetusta, akateemista tutkimusta ja osaamista laajemmalle. Yhteiskunnallinen yliopisto on aktiivisesti yhteydessä yleisöön ja ympäröivään yhteiskuntaan – kaikilla tasoilla. Jokainen yliopisto voi lisätä yhteiskunnallisen ulottuvuuden toimintaansa ryhtymällä toisaalta älyllisiä tuotoksia tarjoavaksi yhteisön ”voimalaitokseksi” ja toisaalta vastaanottavaksi asemaksi, joka muuntaa muualta saadut erinomaiset ajatukset omaan erityistilanteeseensa sopiviksi.

| 4.2 | Tällaisia prosesseja toteutetaan eri puolilla Eurooppaa kysyntälähtöisen tutkimuksen, ongelmakeskeisen oppimisen sekä yliopistojen ja paikallisyhteisöjen, koulujen, sairaalojen, yritysten ym. välisen yhteistyön kautta. Valmiuksien kehittämiseen on kuitenkin vielä runsaasti varaa (7). |
| --- | --- |

4.2

Tällaisia prosesseja toteutetaan eri puolilla Eurooppaa kysyntälähtöisen tutkimuksen, ongelmakeskeisen oppimisen sekä yliopistojen ja paikallisyhteisöjen, koulujen, sairaalojen, yritysten ym. välisen yhteistyön kautta. Valmiuksien kehittämiseen on kuitenkin vielä runsaasti varaa (7).

| 4.3 | Aluetasolla yliopistot voivat tukea kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tuoda yhteen eri sidosryhmiä ratkomaan yhteisiä haasteita. Hyvin suunnitellulla yhteiskunnallisella yliopistolla voi olla myös tärkeä rooli vaikeuksissa olevien alueiden tuotoksen parantamisessa. |
| --- | --- |

4.3

Aluetasolla yliopistot voivat tukea kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tuoda yhteen eri sidosryhmiä ratkomaan yhteisiä haasteita. Hyvin suunnitellulla yhteiskunnallisella yliopistolla voi olla myös tärkeä rooli vaikeuksissa olevien alueiden tuotoksen parantamisessa.

| 4.4 | Malli vaihtelee yliopistosta toiseen. Tietyt yliopistot ovat suoraan kosketuksissa alueisiin, jotka ovat vähemmän vauraita ja joiden taloudellinen suorituskyky on heikko ja/tai väestökehitys epäedullista, mutta kriteerit, joiden perusteella yliopiston voidaan katsoa olevan ”yhteiskunnallinen”, pätevät laajemminkin. Yhteiskunnallinen sitoutuminen kiinnostaa nykyään yhä enemmän ja perustellusti myös maailmanluokan eurooppalaisia yliopistoja ja tälle tasolle pyrkiviä yliopistoja. |
| --- | --- |

4.4

Malli vaihtelee yliopistosta toiseen. Tietyt yliopistot ovat suoraan kosketuksissa alueisiin, jotka ovat vähemmän vauraita ja joiden taloudellinen suorituskyky on heikko ja/tai väestökehitys epäedullista, mutta kriteerit, joiden perusteella yliopiston voidaan katsoa olevan ”yhteiskunnallinen”, pätevät laajemminkin. Yhteiskunnallinen sitoutuminen kiinnostaa nykyään yhä enemmän ja perustellusti myös maailmanluokan eurooppalaisia yliopistoja ja tälle tasolle pyrkiviä yliopistoja.

| 4.5 | Yhteiskunnallinen yliopisto on malli yliopistosta, joka haluaa kehittyä ja päästä eroon vanhentuneista hallintomenetelmistä ja perinteisistä lähestymistavoista. Tämä on erityisen tärkeää tilanteissa, joissa nuoret kyvyt olisi haastettava tuomaan panoksensa kansalliseen tai alueelliseen talouteen. Syvällisempi yhteistyö asianomaisten sidosryhmien kanssa kaikilla alueilla on välttämätöntä, jotta saadaan aikaan avoimuutta ja uudistuksia. |
| --- | --- |

4.5

Yhteiskunnallinen yliopisto on malli yliopistosta, joka haluaa kehittyä ja päästä eroon vanhentuneista hallintomenetelmistä ja perinteisistä lähestymistavoista. Tämä on erityisen tärkeää tilanteissa, joissa nuoret kyvyt olisi haastettava tuomaan panoksensa kansalliseen tai alueelliseen talouteen. Syvällisempi yhteistyö asianomaisten sidosryhmien kanssa kaikilla alueilla on välttämätöntä, jotta saadaan aikaan avoimuutta ja uudistuksia.

| 4.6 | Neuvoston eri puheenjohtajavaltiot ovat perustellusti hyväksyneet tämänkaltaisen lähestymistavan Lundin ja Rooman julkilausumissa (8), joissa korostetaan tarvetta keskittyä tutkimuksessa aikamme suuriin haasteisiin ja luopua jäykistä temaattisista toimintatavoista sekä ottaa mukaan sidosryhmiä sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovointiunionin luomisessa keskeinen tavoite on vastuullinen tutkimus ja innovointi, joka kattaa kaikki asiaankuuluvat alat ja toiminnot. Nämä periaatteet ovat myös Horisontti 2020 -puiteohjelman painopisteitä. |
| --- | --- |

4.6

Neuvoston eri puheenjohtajavaltiot ovat perustellusti hyväksyneet tämänkaltaisen lähestymistavan Lundin ja Rooman julkilausumissa (8), joissa korostetaan tarvetta keskittyä tutkimuksessa aikamme suuriin haasteisiin ja luopua jäykistä temaattisista toimintatavoista sekä ottaa mukaan sidosryhmiä sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Eurooppalaisen tutkimusalueen ja innovointiunionin luomisessa keskeinen tavoite on vastuullinen tutkimus ja innovointi, joka kattaa kaikki asiaankuuluvat alat ja toiminnot. Nämä periaatteet ovat myös Horisontti 2020 -puiteohjelman painopisteitä.

| 4.7 | Triple Helix -mallin – jossa yhteistyötä tehdään yliopistojen, yksityissektorin ja julkishallinnon välillä – rinnalle on noussut Quadruple Helix -malli, jossa mukaan otetaan myös paikallisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta. Sille on ominaista voimakas paikkakeskeisyys ja päämäärätietoisuus sekä avoimuus ja vastuuvelvollisuus sidosryhmiä ja laajempaa yleisöä kohtaan. Malli tarjoaa uuden tilaisuuden kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle. |
| --- | --- |

4.7

Triple Helix -mallin – jossa yhteistyötä tehdään yliopistojen, yksityissektorin ja julkishallinnon välillä – rinnalle on noussut Quadruple Helix -malli, jossa mukaan otetaan myös paikallisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta. Sille on ominaista voimakas paikkakeskeisyys ja päämäärätietoisuus sekä avoimuus ja vastuuvelvollisuus sidosryhmiä ja laajempaa yleisöä kohtaan. Malli tarjoaa uuden tilaisuuden kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle.

| 4.8 | Yksi erityistä huomiota kaipaava ryhmä ovat entiset opiskelijat eli alumnit. Euroopassa voitaisiin hyödyntää enemmän heidän panostaan yliopistojen tuotoksien ja imagon parantamisessa. Eurooppa voisi tässä asiassa seurata Yhdysvalloissa yleistä käytäntöä. |
| --- | --- |

4.8

Yksi erityistä huomiota kaipaava ryhmä ovat entiset opiskelijat eli alumnit. Euroopassa voitaisiin hyödyntää enemmän heidän panostaan yliopistojen tuotoksien ja imagon parantamisessa. Eurooppa voisi tässä asiassa seurata Yhdysvalloissa yleistä käytäntöä.

| 4.9 | Alumneja tulisi pitää erottamattomana osana yliopistoyhteisöä. He voivat olla yliopistonsa lähettiläitä aluetasolla, valtakunnallisesti ja kansainvälisesti ja viedä eteenpäin opetussuunnitelmista käytävää keskustelua, mikä on erityisen hyödyllistä dynaamisten muutosten aikana. He voivat olla keskeisesti mukana keskustelussa tutkimuksen ja opetuksen välisestä sekä tutkimuksen ja markkinoiden välisestä tasapainosta. Erityisenä tavoitteena voisi olla, että alumnit opastaisivat vastavalmistuneita ja erityisesti ensimmäisen sukupolven opiskelijoita, myös ulkomaalaistaustaisia. |
| --- | --- |

4.9

Alumneja tulisi pitää erottamattomana osana yliopistoyhteisöä. He voivat olla yliopistonsa lähettiläitä aluetasolla, valtakunnallisesti ja kansainvälisesti ja viedä eteenpäin opetussuunnitelmista käytävää keskustelua, mikä on erityisen hyödyllistä dynaamisten muutosten aikana. He voivat olla keskeisesti mukana keskustelussa tutkimuksen ja opetuksen välisestä sekä tutkimuksen ja markkinoiden välisestä tasapainosta. Erityisenä tavoitteena voisi olla, että alumnit opastaisivat vastavalmistuneita ja erityisesti ensimmäisen sukupolven opiskelijoita, myös ulkomaalaistaustaisia.

| 4.10 | Lisäämällä alumnien liikkuvuutta luodaan menestyviä kansainvälisiä verkostoja, jotka ovat hyödyksi sekä asianomaisille yliopistoille että teollisuudelle. |
| --- | --- |

4.10

Lisäämällä alumnien liikkuvuutta luodaan menestyviä kansainvälisiä verkostoja, jotka ovat hyödyksi sekä asianomaisille yliopistoille että teollisuudelle.

5.   Yrittäjyysyliopisto

| 5.1 | Yhteiskunnallisella yliopistolla ja yrittäjyysyliopistolla on yhteisiä piirteitä. Yliopistot eivät ole liikeyrityksiä. Niillä on riippumaton yleishyödyllinen tehtävä muun muassa kouluttaa, toteuttaa (huipputason) tutkimusta ja tuottaa tietoa laajasti koko yhteiskunnan käyttöön. Yrittäjyysyliopistolla on kahtalainen tavoite: ohjata ja hallinnoida oppilaitosta ja parantaa opiskelijoiden yrittäjätaitoja ja aloitekykyä. |
| --- | --- |

5.1

Yhteiskunnallisella yliopistolla ja yrittäjyysyliopistolla on yhteisiä piirteitä. Yliopistot eivät ole liikeyrityksiä. Niillä on riippumaton yleishyödyllinen tehtävä muun muassa kouluttaa, toteuttaa (huipputason) tutkimusta ja tuottaa tietoa laajasti koko yhteiskunnan käyttöön. Yrittäjyysyliopistolla on kahtalainen tavoite: ohjata ja hallinnoida oppilaitosta ja parantaa opiskelijoiden yrittäjätaitoja ja aloitekykyä.

| 5.2 | Hyvin tärkeitä asioita ovat opetusohjelman merkittävyys työmarkkinoiden näkökulmasta sekä tutkimuksen ja innovoinnin yhteiskunnallinen merkitys. Viestintä ja vuorovaikutus yksityissektorin kanssa valtakunnallisella/alueellisella tasolla ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä yhteiskunnan kohtaamiin haasteisiin vastaamisessa. |
| --- | --- |

5.2

Hyvin tärkeitä asioita ovat opetusohjelman merkittävyys työmarkkinoiden näkökulmasta sekä tutkimuksen ja innovoinnin yhteiskunnallinen merkitys. Viestintä ja vuorovaikutus yksityissektorin kanssa valtakunnallisella/alueellisella tasolla ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä yhteiskunnan kohtaamiin haasteisiin vastaamisessa.

| 5.3 | Putkiajattelu ei ole enää kannattavaa. Teknologiset muutokset ja yhteiskunnalliset haasteet edellyttävät jatkuvaa mukautumista. Kysyntäpuoli on yhä monimutkaisempi ja edellyttää alojen välistä ja alat ylittävää osaamista ja avoimuutta kaikille uusille kehityssuuntauksille. Ammatillisen pätevyyden lisäksi nousee esiin tarve kehittää taitoja. Yliopistoihin yhteydessä olevat sidosryhmäfoorumit voivat olla suureksi avuksi, sillä niissä voidaan määritellä vaatimuksia yhdessä. Opetushenkilökunnan tulee saada asianmukaista valmennusta tätä dynaamista toimintaympäristöä varten. Yrittäjyystaitoja (9) tulisi myös opettaa kaikenlaisissa korkea-asteen oppilaitoksissa eri puolilla Euroopan unionia. |
| --- | --- |

5.3

Putkiajattelu ei ole enää kannattavaa. Teknologiset muutokset ja yhteiskunnalliset haasteet edellyttävät jatkuvaa mukautumista. Kysyntäpuoli on yhä monimutkaisempi ja edellyttää alojen välistä ja alat ylittävää osaamista ja avoimuutta kaikille uusille kehityssuuntauksille. Ammatillisen pätevyyden lisäksi nousee esiin tarve kehittää taitoja. Yliopistoihin yhteydessä olevat sidosryhmäfoorumit voivat olla suureksi avuksi, sillä niissä voidaan määritellä vaatimuksia yhdessä. Opetushenkilökunnan tulee saada asianmukaista valmennusta tätä dynaamista toimintaympäristöä varten. Yrittäjyystaitoja (9) tulisi myös opettaa kaikenlaisissa korkea-asteen oppilaitoksissa eri puolilla Euroopan unionia.

| 5.4 | Vastaavasti myös yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuusrakenteet, joihin osallistuvat yliopistot ja yhteiskuntaelämän ryhmittymät kuten yritysmaailman ja terveysalan edustajat, voivat olla hyödyllisiä. |
| --- | --- |

5.4

Vastaavasti myös yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuusrakenteet, joihin osallistuvat yliopistot ja yhteiskuntaelämän ryhmittymät kuten yritysmaailman ja terveysalan edustajat, voivat olla hyödyllisiä.

| 5.5 | Tärkeä hanke yliopistoille olisivat nk. koulutuksen arvoketjut, jotka luotaisiin yhteistyössä elinkeinoalojen kanssa. Tällä on kaksi pääasiallista tavoitetta:






  — | helpottaa yhteydenpitoa ja tiedonvaihtoa elinkeinoalojen kanssa, jotta voidaan parantaa oppimistuloksia yksittäisten tutkinnon suorittaneiden ja yritysten näkökulmasta |
| --- | --- | --- |

5.5

Tärkeä hanke yliopistoille olisivat nk. koulutuksen arvoketjut, jotka luotaisiin yhteistyössä elinkeinoalojen kanssa. Tällä on kaksi pääasiallista tavoitetta:

—

helpottaa yhteydenpitoa ja tiedonvaihtoa elinkeinoalojen kanssa, jotta voidaan parantaa oppimistuloksia yksittäisten tutkinnon suorittaneiden ja yritysten näkökulmasta

| — | jakaa resursseja ja varoja koulutusketjun eri lenkeille, jotka ulottuvat komissiosta ja valtioiden hallinnosta kohti kouluviranomaisia ja lopulta opiskelijoita. Samaan aikaan tulisi edistää teknistä koulutusta ja oppisopimuskoulutusta. |
| --- | --- |

—

jakaa resursseja ja varoja koulutusketjun eri lenkeille, jotka ulottuvat komissiosta ja valtioiden hallinnosta kohti kouluviranomaisia ja lopulta opiskelijoita. Samaan aikaan tulisi edistää teknistä koulutusta ja oppisopimuskoulutusta.

| 5.6 | Myös eräissä jäsenvaltioissa käytetyt tulossopimukset tehostavat yliopistojen erikoistumista, profiloitumista ja imagoa. Niillä voi olla laaja kansainvälinen ja alueellinen kohde, ja ne voivat parantaa sekä ohjelmien että opiskelijoiden kunnianhimoa ja laatua. Tähän pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista asianomaisilta tahoilta (viranomaiset ja yliopistot). |
| --- | --- |

5.6

Myös eräissä jäsenvaltioissa käytetyt tulossopimukset tehostavat yliopistojen erikoistumista, profiloitumista ja imagoa. Niillä voi olla laaja kansainvälinen ja alueellinen kohde, ja ne voivat parantaa sekä ohjelmien että opiskelijoiden kunnianhimoa ja laatua. Tähän pääseminen edellyttää jatkuvaa sitoutumista asianomaisilta tahoilta (viranomaiset ja yliopistot).

| 5.7 | Innovoinnin tulisi vaikuttaa tutkimukseen ja opetukseen sekä hallintoon. Hyvä esimerkki alhaalta ylöspäin suuntautuneesta parannuksesta on HEInnovate (10): se on Euroopan komission kehittelemä riippumaton verkkopohjainen itsearviointiväline. Välineen käytön laajentamista olisi tuettava. |
| --- | --- |

5.7

Innovoinnin tulisi vaikuttaa tutkimukseen ja opetukseen sekä hallintoon. Hyvä esimerkki alhaalta ylöspäin suuntautuneesta parannuksesta on HEInnovate (10): se on Euroopan komission kehittelemä riippumaton verkkopohjainen itsearviointiväline. Välineen käytön laajentamista olisi tuettava.

| 5.8 | Liikkuvuudesta kiinnostuneille opiskelijoille on tarjolla kansainvälisesti esiteltyjä yliopisto-ohjelmia sekä laaja valikoima kilpailevia verkkokursseja. Vertailukelpoisuus ja avoimuus edistävät epäilemättä kilpailua ja tulosten lähentymistä. Avoimuutta edistävät välineet, kuten U-Multirank EU:ssa, tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia, ja yliopistojen tulee pohtia, miten tällaisia välineitä voidaan käyttää nykyistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

5.8

Liikkuvuudesta kiinnostuneille opiskelijoille on tarjolla kansainvälisesti esiteltyjä yliopisto-ohjelmia sekä laaja valikoima kilpailevia verkkokursseja. Vertailukelpoisuus ja avoimuus edistävät epäilemättä kilpailua ja tulosten lähentymistä. Avoimuutta edistävät välineet, kuten U-Multirank EU:ssa, tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia, ja yliopistojen tulee pohtia, miten tällaisia välineitä voidaan käyttää nykyistä tehokkaammin.

| 5.9 | Kaikilla lahjakkailla ihmisillä tulisi olla yhtäläinen mahdollisuus päästä korkeakoulutukseen. Maksuperusteiset järjestelmät yleistyvät jatkuvasti. Tämän seurauksena opiskelijat suhtautuvat saamaansa opetukseen kriittisemmin. Maksujen aiheuttama sosiaalinen valikointi on kuitenkin estettävä. Tukemalla opiskelijoita (sosio-ekonomisen taustan perusteella) tulee varmistaa, että kaikki saavat yhtäläiset mahdollisuudet päästä soveltuvaan koulutukseen. Maksujärjestelmiä ei saa myöskään käyttää väärin olemassa olevan julkisen rahoituksen korvaamiseen. |
| --- | --- |

5.9

Kaikilla lahjakkailla ihmisillä tulisi olla yhtäläinen mahdollisuus päästä korkeakoulutukseen. Maksuperusteiset järjestelmät yleistyvät jatkuvasti. Tämän seurauksena opiskelijat suhtautuvat saamaansa opetukseen kriittisemmin. Maksujen aiheuttama sosiaalinen valikointi on kuitenkin estettävä. Tukemalla opiskelijoita (sosio-ekonomisen taustan perusteella) tulee varmistaa, että kaikki saavat yhtäläiset mahdollisuudet päästä soveltuvaan koulutukseen. Maksujärjestelmiä ei saa myöskään käyttää väärin olemassa olevan julkisen rahoituksen korvaamiseen.

| 5.10 | Myös väestörakenteen kehityssuuntaukset edellyttävät lisätoimia, jotta tutkinnon suorittaneiden määrä saadaan nousuun alueilla, joita ongelma koskee, ja jotta näin tuetaan ennen kaikkea kyseisten alueiden kestokykyä ja tulevaa elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

5.10

Myös väestörakenteen kehityssuuntaukset edellyttävät lisätoimia, jotta tutkinnon suorittaneiden määrä saadaan nousuun alueilla, joita ongelma koskee, ja jotta näin tuetaan ennen kaikkea kyseisten alueiden kestokykyä ja tulevaa elinkelpoisuutta.

| 5.11 | Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tulee olla vahvasti kytköksissä toisiinsa sekä opiskelijoiden että yritysten edun mukaisesti. Rahoitusmallit kuitenkin usein suosivat tutkimustuotoksia, minkä seurauksena yhä harvemmat yliopisto-opettajat käytännössä opettavat. |
| --- | --- |

5.11

Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tulee olla vahvasti kytköksissä toisiinsa sekä opiskelijoiden että yritysten edun mukaisesti. Rahoitusmallit kuitenkin usein suosivat tutkimustuotoksia, minkä seurauksena yhä harvemmat yliopisto-opettajat käytännössä opettavat.

| 5.12 | Yliopistojen tulee ottaa asianmukaisesti huomioon se tosiasia, että valtaosa alemman tai ylemmän tutkinnon ja jopa tohtorintutkinnon suorittaneista menee töihin yhteiskuntaan ja yritysmaailmaan eli tiedemaailman ulkopuolelle. Opetuksen vaatimustaso ja riittävä valmius työtehtäviin ovatkin siksi ensisijaisia tavoitteita (huippu)yliopiston erikoisalasta riippumatta. Euroopan ei tulisi tässä asiassa seurata Yhdysvaltojen esimerkkiä (11). Euroopan tulee pyrkiä huippuosaamiseen ja yhdenvertaisuuteen. |
| --- | --- |

5.12

Yliopistojen tulee ottaa asianmukaisesti huomioon se tosiasia, että valtaosa alemman tai ylemmän tutkinnon ja jopa tohtorintutkinnon suorittaneista menee töihin yhteiskuntaan ja yritysmaailmaan eli tiedemaailman ulkopuolelle. Opetuksen vaatimustaso ja riittävä valmius työtehtäviin ovatkin siksi ensisijaisia tavoitteita (huippu)yliopiston erikoisalasta riippumatta. Euroopan ei tulisi tässä asiassa seurata Yhdysvaltojen esimerkkiä (11). Euroopan tulee pyrkiä huippuosaamiseen ja yhdenvertaisuuteen.

| 5.13 | Digitalisaatio on ajattelutapamuutos, jolla on suuret vaikutukset korkeakoulutukseen eli opetukseen ja (eri tapoja yhdistelevään (12)) oppimiseen, opettajien ja opiskelijoiden taitoihin ja hallinnointirakenteisiin. Kaikilla tasoilla tarvitaan dynaamisempaa ja joustavampaa otetta. Läheinen yhteistyö korkeakoulutuksen ja yksityissektorin välillä on myös tästä syystä hyödyllistä tai jopa välttämätöntä. |
| --- | --- |

5.13

Digitalisaatio on ajattelutapamuutos, jolla on suuret vaikutukset korkeakoulutukseen eli opetukseen ja (eri tapoja yhdistelevään (12)) oppimiseen, opettajien ja opiskelijoiden taitoihin ja hallinnointirakenteisiin. Kaikilla tasoilla tarvitaan dynaamisempaa ja joustavampaa otetta. Läheinen yhteistyö korkeakoulutuksen ja yksityissektorin välillä on myös tästä syystä hyödyllistä tai jopa välttämätöntä.

6.   Eurooppalaisen ulottuvuuden nostaminen esiin

| 6.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kaikki edellä mainitut aiheet ja korkeakoulutuksen uudistaminen ovat yhä enemmän esillä EU:n asialistalla. Olisi suotavaa, että löydettäisiin yhteinen tapa varmistaa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen onnistuminen. |
| --- | --- |

6.1

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että kaikki edellä mainitut aiheet ja korkeakoulutuksen uudistaminen ovat yhä enemmän esillä EU:n asialistalla. Olisi suotavaa, että löydettäisiin yhteinen tapa varmistaa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisen onnistuminen.

| 6.2 | Avoimet ja läpinäkyvät yliopistot ovat hyvin määritellyn eurooppalaisen ohjausstrategian lisäksi erittäin hyödyllisiä sisämarkkinoiden näkökulmasta ja tarpeen maailman mittakaavassa vahvemman eurooppalaisen yhteiskunnan uudistamiseksi. Opiskelijoiden, tutkijoiden ja tiedon vapaa liikkuvuus on tässä suhteessa olennaista. |
| --- | --- |

6.2

Avoimet ja läpinäkyvät yliopistot ovat hyvin määritellyn eurooppalaisen ohjausstrategian lisäksi erittäin hyödyllisiä sisämarkkinoiden näkökulmasta ja tarpeen maailman mittakaavassa vahvemman eurooppalaisen yhteiskunnan uudistamiseksi. Opiskelijoiden, tutkijoiden ja tiedon vapaa liikkuvuus on tässä suhteessa olennaista.

| 6.3 | EU:n sitoutuminen korkeakoulutukseen alkoi tieteellisen tutkimuksen edistämisestä peräkkäisissä puiteohjelmissa. EU:n koulutusalan toiminta on sen jälkeen laajentunut. Vakaus- ja kasvusopimuksessa korostetaan tarvetta olla leikkaamatta kasvua aikaansaavia menoja, jotka kohdistuvat erityisesti korkeakoulutukseen. |
| --- | --- |

6.3

EU:n sitoutuminen korkeakoulutukseen alkoi tieteellisen tutkimuksen edistämisestä peräkkäisissä puiteohjelmissa. EU:n koulutusalan toiminta on sen jälkeen laajentunut. Vakaus- ja kasvusopimuksessa korostetaan tarvetta olla leikkaamatta kasvua aikaansaavia menoja, jotka kohdistuvat erityisesti korkeakoulutukseen.

| 6.4 | Kaksi viidestä Eurooppa 2020 -yleistavoitteesta liittyy suoraan korkeakoulutukseen: investoiminen t&k-toimintaan ja innovointiin sekä koulutus. Niiden parissa työskentelee useita komissaareja. Maakohtaisissa suosituksissa paljastui vuonna 2014, että noin puolella jäsenvaltioista on vakavia ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomiointiin liittyviä ongelmia, eikä yhteistyötä yliopistojen ja yritysten tai muiden sidosryhmien välillä tehdä vieläkään riittävästi. |
| --- | --- |

6.4

Kaksi viidestä Eurooppa 2020 -yleistavoitteesta liittyy suoraan korkeakoulutukseen: investoiminen t&k-toimintaan ja innovointiin sekä koulutus. Niiden parissa työskentelee useita komissaareja. Maakohtaisissa suosituksissa paljastui vuonna 2014, että noin puolella jäsenvaltioista on vakavia ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuteen ja työmarkkinoiden tarpeiden huomiointiin liittyviä ongelmia, eikä yhteistyötä yliopistojen ja yritysten tai muiden sidosryhmien välillä tehdä vieläkään riittävästi.

| 6.5 | Maakohtaisissa suosituksissa korostetaan tarvetta käsitellä työllistettävyyttä, yksityissektorin tarpeita sekä opiskelijoiden / tutkinnon suorittaneiden tarpeita tulevina työntekijöinä (tai työnantajina) sekä kilpailukykyä tekemällä tehokkaampaa yhteistyötä yliopistojen, tutkimuslaitosten ja yritysten välillä. ETSK korostaa, että maakohtaisten suositusten noudattamista olisi seurattava tehokkaammin ja että komission ja neuvoston olisi keskusteltava tuloksista avoimesti. |
| --- | --- |

6.5

Maakohtaisissa suosituksissa korostetaan tarvetta käsitellä työllistettävyyttä, yksityissektorin tarpeita sekä opiskelijoiden / tutkinnon suorittaneiden tarpeita tulevina työntekijöinä (tai työnantajina) sekä kilpailukykyä tekemällä tehokkaampaa yhteistyötä yliopistojen, tutkimuslaitosten ja yritysten välillä. ETSK korostaa, että maakohtaisten suositusten noudattamista olisi seurattava tehokkaammin ja että komission ja neuvoston olisi keskusteltava tuloksista avoimesti.

| 6.6 | Vaikka yliopistojen tulisi olla riippumattomia ja vastuuvelvollisia, jäsenvaltioissa on kuitenkin myös poliittisia liikkeitä, jotka vaativat päinvastoin lisää sääntelyä eli vähemmän itsenäisyyttä. Näissä tapauksissa vedotaan toissijaisuusperiaatteeseen, joka esitetään pidäkkeenä korkeakoulutusjärjestelmien yhdenmukaistamiselle Euroopassa. Tämä olisi haitallista opiskelijoille ja koko yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

6.6

Vaikka yliopistojen tulisi olla riippumattomia ja vastuuvelvollisia, jäsenvaltioissa on kuitenkin myös poliittisia liikkeitä, jotka vaativat päinvastoin lisää sääntelyä eli vähemmän itsenäisyyttä. Näissä tapauksissa vedotaan toissijaisuusperiaatteeseen, joka esitetään pidäkkeenä korkeakoulutusjärjestelmien yhdenmukaistamiselle Euroopassa. Tämä olisi haitallista opiskelijoille ja koko yhteiskunnalle.

| 6.7 | EU:ssa ja sen ulkopuolellakin olisi hyödynnettävä ylempiä ja laaja-alaisempia pätevyyksiä. Se edellyttää yliopistojen, yliopisto-opettajien ja opiskelijoiden välistä rajat ylittävää vuorovaikutusta ja avoimuutta koko maailmaa kohtaan. Neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission esittämä erillinen sitoumus auttaisi parantamaan korkeakoulutuksen tulostasoa, kun jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltuudet jaetaan paremmin ja niitä täsmennetään. |
| --- | --- |

6.7

EU:ssa ja sen ulkopuolellakin olisi hyödynnettävä ylempiä ja laaja-alaisempia pätevyyksiä. Se edellyttää yliopistojen, yliopisto-opettajien ja opiskelijoiden välistä rajat ylittävää vuorovaikutusta ja avoimuutta koko maailmaa kohtaan. Neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission esittämä erillinen sitoumus auttaisi parantamaan korkeakoulutuksen tulostasoa, kun jäsenvaltioiden ja EU:n toimivaltuudet jaetaan paremmin ja niitä täsmennetään.

| 6.8 | ETSK on johdonmukaisesti korostanut EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien tärkeyttä. Rajat ylittävä tutkimus tuo paremman tuoton investoinneille. EU:n ohjelmissa kannustetaan keskittymään keskeisiin teknologioihin ja strategisiin aiheisiin. Monikansallisen rahoituksen ansiosta saadaan parempia tuotoksia, ja eurooppalaiset tiedeyhtymät antavat tehoruiskeen Euroopan kilpailukyvylle. Tätä varten uutta osaamista on myös jaettava laajemmin erityisesti avoimen julkaisemisen kautta. |
| --- | --- |

6.8

ETSK on johdonmukaisesti korostanut EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien tärkeyttä. Rajat ylittävä tutkimus tuo paremman tuoton investoinneille. EU:n ohjelmissa kannustetaan keskittymään keskeisiin teknologioihin ja strategisiin aiheisiin. Monikansallisen rahoituksen ansiosta saadaan parempia tuotoksia, ja eurooppalaiset tiedeyhtymät antavat tehoruiskeen Euroopan kilpailukyvylle. Tätä varten uutta osaamista on myös jaettava laajemmin erityisesti avoimen julkaisemisen kautta.

| 6.9 | Euroopan tutkimusneuvosto on tukenut menestyksekkäästi seitsemännen puiteohjelman ja vuodesta 2014 Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta korkealaatuista tutkimusta kilpailutetulla rahoituksella. Rakenteelliset esteet haittaavat kuitenkin edelleen tutkijoiden, yliopisto-opettajien ja opiskelijoiden liikkumista valtioiden rajojen yli. |
| --- | --- |

6.9

Euroopan tutkimusneuvosto on tukenut menestyksekkäästi seitsemännen puiteohjelman ja vuodesta 2014 Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta korkealaatuista tutkimusta kilpailutetulla rahoituksella. Rakenteelliset esteet haittaavat kuitenkin edelleen tutkijoiden, yliopisto-opettajien ja opiskelijoiden liikkumista valtioiden rajojen yli.

| 6.10 | Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tuloksellisuutta arvioidaan yhä enemmän ja esitellään maailmanlaajuisesti. Yliopistot tekevät yhteistyötä ja kilpailevat maailmanlaajuisesti, toteuttavat yhteisiä tutkimushankkeita, tavoittelevat huipputasoa ja yhä useammin rekrytoivat opiskelijoita ja henkilöstöä EU:n ulkopuolelta. Tämä on keskeinen asia, mutta kansalliset säännökset ja kannustimien puute voivat pysäyttää edistyksen tällä alalla. Kansainväliset mittaukset osoittavat, että ero Euroopan parhaiten menestyvien ja muiden välillä kasvaa. |
| --- | --- |

6.10

Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tuloksellisuutta arvioidaan yhä enemmän ja esitellään maailmanlaajuisesti. Yliopistot tekevät yhteistyötä ja kilpailevat maailmanlaajuisesti, toteuttavat yhteisiä tutkimushankkeita, tavoittelevat huipputasoa ja yhä useammin rekrytoivat opiskelijoita ja henkilöstöä EU:n ulkopuolelta. Tämä on keskeinen asia, mutta kansalliset säännökset ja kannustimien puute voivat pysäyttää edistyksen tällä alalla. Kansainväliset mittaukset osoittavat, että ero Euroopan parhaiten menestyvien ja muiden välillä kasvaa.

| 6.11 | Tarvitaan enemmän ponnisteluja, jotta saadaan huippututkijoita kaikkialta Euroopasta osallistumaan yhteisiin hankkeisiin. Eri puolilla Eurooppaa sijaitsevien huippuosaamisyksiköiden välille on luotava yhteyksiä, ja niiden tulee osallistua Euroopan huippututkimushankkeisiin. |
| --- | --- |

6.11

Tarvitaan enemmän ponnisteluja, jotta saadaan huippututkijoita kaikkialta Euroopasta osallistumaan yhteisiin hankkeisiin. Eri puolilla Eurooppaa sijaitsevien huippuosaamisyksiköiden välille on luotava yhteyksiä, ja niiden tulee osallistua Euroopan huippututkimushankkeisiin.

| 6.12 | Yliopistoväen ja opiskelijoiden liikkuvuus on rajallista Euroopassa, sillä valtioiden rajat ylittävälle liikkuvuudelle on edelleen keinotekoisia esteitä. Tutkijoille ja opettajille on kiireellisesti turvattava yhdenvertaiset työskentelyolosuhteet, ja opetusohjelmia ja opiskelijoiden tutkintoja on lähennettävä Euroopassa. |
| --- | --- |

6.12

Yliopistoväen ja opiskelijoiden liikkuvuus on rajallista Euroopassa, sillä valtioiden rajat ylittävälle liikkuvuudelle on edelleen keinotekoisia esteitä. Tutkijoille ja opettajille on kiireellisesti turvattava yhdenvertaiset työskentelyolosuhteet, ja opetusohjelmia ja opiskelijoiden tutkintoja on lähennettävä Euroopassa.

| 6.13 | Puutteellisia tilastoja olisi parannettava ja hyödynnettävä paremmin liikkuvuuden yleisyyden mittaamiseksi ja tukemiseksi. |
| --- | --- |

6.13

Puutteellisia tilastoja olisi parannettava ja hyödynnettävä paremmin liikkuvuuden yleisyyden mittaamiseksi ja tukemiseksi.

| 6.14 | Yliopistojen avaaminen ja niiden tason nostaminen sekä kulttuurinen monipuolistaminen kansainvälistymisen kautta ovat tervetulleita asioita. Lisäksi opiskelijoita kannustetaan tekemään täsmällisiä valintoja ajantasaisen sosiaalisen median, U-Multirankin kaltaisten avoimuusvälineiden ja yliopistojen erikoistumisen avulla. EU:n tason käytännölliset ratkaisut olisivat avuksi tässä asiassa. |
| --- | --- |

6.14

Yliopistojen avaaminen ja niiden tason nostaminen sekä kulttuurinen monipuolistaminen kansainvälistymisen kautta ovat tervetulleita asioita. Lisäksi opiskelijoita kannustetaan tekemään täsmällisiä valintoja ajantasaisen sosiaalisen median, U-Multirankin kaltaisten avoimuusvälineiden ja yliopistojen erikoistumisen avulla. EU:n tason käytännölliset ratkaisut olisivat avuksi tässä asiassa.

| 6.15 | Tiivis yhteistyö kiinnostuneiden tahojen välillä voi näyttää tietä eteenpäin. Yksi esimerkki on Benelux-maiden välillä hiljattain tehty sopimus tutkintojen automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta. Se on ratkaiseva edistysaskel (13). Kehitys kohti yliopistotutkintojen ja eriasteisten tieteellisten tutkintojen vastavuoroista tunnustamista auttaa vähentämään yliopistojen välisiä esteitä ja luomaan avointa vaihdantaa. |
| --- | --- |

6.15

Tiivis yhteistyö kiinnostuneiden tahojen välillä voi näyttää tietä eteenpäin. Yksi esimerkki on Benelux-maiden välillä hiljattain tehty sopimus tutkintojen automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta. Se on ratkaiseva edistysaskel (13). Kehitys kohti yliopistotutkintojen ja eriasteisten tieteellisten tutkintojen vastavuoroista tunnustamista auttaa vähentämään yliopistojen välisiä esteitä ja luomaan avointa vaihdantaa.

| 6.16 | On otettava käyttöön riittävät laadunvarmistusjärjestelmät kansainvälisellä tasolla, ja niissä on oltava selkeä yhteys Eurooppaan. Tähän sisältyy tarve tunnustaa hyväksymispäätökset. Kaikki tämänsuuntaiset aloitteet tulisi toivottaa tervetulleiksi (14). Vastavuoroisen tunnustamisen prosessin tulisi johtaa asteittain Euroopan laajuiseen hyväksyntään, ja se nostaa opetuksen laatua erityisesti heikommin suoriutuvissa yliopistoissa. |
| --- | --- |

6.16

On otettava käyttöön riittävät laadunvarmistusjärjestelmät kansainvälisellä tasolla, ja niissä on oltava selkeä yhteys Eurooppaan. Tähän sisältyy tarve tunnustaa hyväksymispäätökset. Kaikki tämänsuuntaiset aloitteet tulisi toivottaa tervetulleiksi (14). Vastavuoroisen tunnustamisen prosessin tulisi johtaa asteittain Euroopan laajuiseen hyväksyntään, ja se nostaa opetuksen laatua erityisesti heikommin suoriutuvissa yliopistoissa.

| 6.17 | Tällaiset käytännöt olisivat hyödyllisiä kaikkialla Euroopassa sekä liikkuvuuden että työllistettävyyden näkökulmasta. Yliopistojen yhteiset ohjelmat, joissa luotaisiin yksi tutkinto useita yliopistoja varten, olisivat paljon nykyistä houkuttelevampia. Myös ystävyysjärjestelyjen tukemista olisi harkittava. Hallinnollisten ja opetukseen liittyvien käytäntöjen vaihto paikan päällä voi parantaa laatua. |
| --- | --- |

6.17

Tällaiset käytännöt olisivat hyödyllisiä kaikkialla Euroopassa sekä liikkuvuuden että työllistettävyyden näkökulmasta. Yliopistojen yhteiset ohjelmat, joissa luotaisiin yksi tutkinto useita yliopistoja varten, olisivat paljon nykyistä houkuttelevampia. Myös ystävyysjärjestelyjen tukemista olisi harkittava. Hallinnollisten ja opetukseen liittyvien käytäntöjen vaihto paikan päällä voi parantaa laatua.

| 6.18 | Perusedellytys kansainvälistymiselle on yhteisten kielten käyttäminen. Kulttuurisyistä ja taloudellisesti on toivottavaa hallita useita kieliä (enemmän kuin kaksi). Englanti saattaa olla nykypäivän lingua franca. Edistyminen kielitaidon parantamisessa on liian hidasta. Olisi harkittava mahdollisuutta, että opiskelijoilta vaaditaan yhden vieraan kielen tuntemusta. |
| --- | --- |

6.18

Perusedellytys kansainvälistymiselle on yhteisten kielten käyttäminen. Kulttuurisyistä ja taloudellisesti on toivottavaa hallita useita kieliä (enemmän kuin kaksi). Englanti saattaa olla nykypäivän lingua franca. Edistyminen kielitaidon parantamisessa on liian hidasta. Olisi harkittava mahdollisuutta, että opiskelijoilta vaaditaan yhden vieraan kielen tuntemusta.

| 6.19 | Erasmus+-ohjelma on ollut suuri menestys ja valtava askel eteenpäin liikkuvuuden helpottamisessa. Myös yritykset suhtautuvat siihen myönteisesti. Se sopii hyvin yhteen kasvua ja työllisyyttä koskevan komission pääperiaatteen kanssa. Ohjelman rahoituksessa olisi vastattava kasvavaan kysyntään. Mahdolliset opiskelijavaihtojen lainsäädännölliset esteet olisi poistettava. |
| --- | --- |

6.19

Erasmus+-ohjelma on ollut suuri menestys ja valtava askel eteenpäin liikkuvuuden helpottamisessa. Myös yritykset suhtautuvat siihen myönteisesti. Se sopii hyvin yhteen kasvua ja työllisyyttä koskevan komission pääperiaatteen kanssa. Ohjelman rahoituksessa olisi vastattava kasvavaan kysyntään. Mahdolliset opiskelijavaihtojen lainsäädännölliset esteet olisi poistettava.

| 6.20 | Euroopan rakenne- ja investointirahastot keskittyvät perustellusti innovaatio- ja kasvutekijöihin, joista yksi on tutkimus. Komission on ohjattava yliopistojen osallistumista alueellisiin hankkeisiin ja näin parannettava sitä. |
| --- | --- |

6.20

Euroopan rakenne- ja investointirahastot keskittyvät perustellusti innovaatio- ja kasvutekijöihin, joista yksi on tutkimus. Komission on ohjattava yliopistojen osallistumista alueellisiin hankkeisiin ja näin parannettava sitä.

| 6.21 | Yliopistot ovat pääsääntöisesti riippumattomia paikallis- ja alueviranomaisista, joskin päinvastaisiakin esimerkkejä tunnetaan. Ne olisi nostettava esiin. Erittäin myönteisen panoksen tuo myös ERI-ohjelma, jossa tutkimus kytketään älykkään erikoistumisen aloitteen (RIS3) (15) kautta EU:n alueellisiin ohjelmiin ja tuetaan näin innovointimyönteistä toimintaympäristöä. |
| --- | --- |

6.21

Yliopistot ovat pääsääntöisesti riippumattomia paikallis- ja alueviranomaisista, joskin päinvastaisiakin esimerkkejä tunnetaan. Ne olisi nostettava esiin. Erittäin myönteisen panoksen tuo myös ERI-ohjelma, jossa tutkimus kytketään älykkään erikoistumisen aloitteen (RIS3) (15) kautta EU:n alueellisiin ohjelmiin ja tuetaan näin innovointimyönteistä toimintaympäristöä.

| 6.22 | Yliopistojen tulisi olla tietoisia RIS3-aloitteesta ja sen soveltamisesta eri tasoilla. Niiden tulisi osallistua aktiivisesti ohjelmaan yhdessä asialle omistautuneiden alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

6.22

Yliopistojen tulisi olla tietoisia RIS3-aloitteesta ja sen soveltamisesta eri tasoilla. Niiden tulisi osallistua aktiivisesti ohjelmaan yhdessä asialle omistautuneiden alueviranomaisten kanssa.

| 6.23 | Valitettavasti yliopistot eivät vieläkään hallintosyistä hyödynnä ERI-ohjelmaa riittävästi. EU:n ohjelmien (ERI, Horisontti 2020 ja Erasmus+) välillä on pyrittävä löytämään synergiaa, mutta ristiriitaiset ehdot usein estävät sen. |
| --- | --- |

6.23

Valitettavasti yliopistot eivät vieläkään hallintosyistä hyödynnä ERI-ohjelmaa riittävästi. EU:n ohjelmien (ERI, Horisontti 2020 ja Erasmus+) välillä on pyrittävä löytämään synergiaa, mutta ristiriitaiset ehdot usein estävät sen.

Bryssel 9. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  ETSK:n lausunto ”Euroopan yliopistot” (EUVL C 128, 18.5.2010, s. 48).

1

(2)  Ks. kohta 4.7.

2

(3)  Foorumeissa tulisi olla mukana yrityksiä ja työmarkkinaosapuolia sekä alueellisia kumppaneita.

3

(4)  Tässä lausunnossa kutsutaan kaikkia korkea-asteen oppilaitoksia yliopistoiksi. Eräissä maissa tehdään selvä ero tutkimusyliopistojen ja soveltavien tieteiden oppilaitosten välillä, kun taas toisissa molempia kutsutaan yliopistoiksi.

4

(5)  Euroopan yliopistojen liiton itsenäisyyttä kartoittava tulostaulu osoittaa, että paljon on vielä saavutettavaa organisatorisen, taloudellisen, henkilöstöön liittyvän ja akateemisen riippumattomuuden alalla monissa maissa: http//www.university-autonomy.eu/.

5

(6)  Tämän mallin ovat ottaneet käyttöön monet organisaatiot, kuten ERRIN (European Regions Research and Innovation Network) ja ECIU (European Consortium of Innovative Universities). Sen vaikutusvaltainen puolestapuhuja on Newcastlen yliopiston entinen vararehtori John Goddard.

6

(7)  ETSK:n seminaari 13. kesäkuuta 2014 aiheesta ”Euroopan yliopistot”.

7

(8)  Lundin julkilausuma vuodelta 2009, Rooman julkilausuma vuodelta 2014.

8

(9)  Suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (2006/962). Aloitekyvyllä ja yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilöiden kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. Se käsittää luovuuden, innovoinnin ja riskinoton sekä kyvyn suunnitella ja toteuttaa projekteja tavoitteiden saavuttamiseksi.

9

(10)  Ks. www.heinnovate.eu, HEInnovate, How entrepreneurial is your HEI?

10

(11)  Ks. The Economist, 28. maaliskuuta 2015, Special report on American universities: Excellence v equity.

11

(12)  Yhdistelmäoppimisessa hyödynnetään (integroidusti) perinteisiä ja avoimia (verkossa olevia) opetustapoja.

12

(13)  Benelux-maat allekirjoittivat 18. toukokuuta 2015 sopimuksen kaikkien yliopistotutkintojen automaattisesta vastavuoroisesta tunnustamisesta. Pilottiryhmä suosittaa, että osana Bolognan prosessia tutkitaan mahdollisuutta järjestelmälliseen automaattiseen tunnustamiseen alueellisesti samoin ajattelevien kumppanimaiden kanssa.

13

(14)  Esimerkiksi Saksan Akkreditierungsrat ja NVAO (Alankomaat, Belgian Flanderi) päättivät 9. heinäkuuta 2015 tunnustaa toistensa hyväksymispäätökset, jotka koskevat yhteisiä ohjelmia maiden välillä.

14

(15)  RIS3: Älykkääseen erikoistumiseen tähtäävät kansalliset/alueelliset tutkimus- ja innovointistrategiat.

15

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/20

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Insinöörien rooli Euroopan uudelleenteollistamisessa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2016/C 071/04)

| Esittelijä: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Zbigniew KOTOWSKI |

Esittelijä:

Antonello PEZZINI

Toinen esittelijä:

Zbigniew KOTOWSKI

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. helmikuuta 2015 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

”Insinöörien rooli Euroopan uudelleenteollistamisessa”

(oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) antoi lausuntonsa 5. marraskuuta 2015. Esittelijä oli Antonello Pezzini ja toinen esittelijä Zbigniew Kotowski.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 206 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että eurooppalaiset insinöörit ja teknikot samoin kuin heidän kansalliset ja Euroopan tason järjestönsä ovat perustavan tärkeä voimavara prosessissa, jonka tavoitteena on Euroopan uudelleenteollistaminen. Nämä tahot vauhdittavat tutkimustulosten muuntamista innovatiivisiksi kaupallisiksi sovelluksiksi. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo, että eurooppalaiset insinöörit ja teknikot samoin kuin heidän kansalliset ja Euroopan tason järjestönsä ovat perustavan tärkeä voimavara prosessissa, jonka tavoitteena on Euroopan uudelleenteollistaminen. Nämä tahot vauhdittavat tutkimustulosten muuntamista innovatiivisiksi kaupallisiksi sovelluksiksi.

| 1.2 | EU:n talouskehitys on yhä tiiviimmin sidoksissa uudelleenteollistamiseen, jolla tarkoitetaan siirtymästrategiaa kohti uusia ja kestäväpohjaisia tapoja suunnitella, tuottaa ja saattaa markkinoille innovatiivisia korkean lisäarvon tuotteita yhä digitaalisemmassa maailmassa. Tällaisissa tuotteissa yhdistyvät uudet ja laadukkaat tekniikat, materiaalit ja palvelut. |
| --- | --- |

1.2

EU:n talouskehitys on yhä tiiviimmin sidoksissa uudelleenteollistamiseen, jolla tarkoitetaan siirtymästrategiaa kohti uusia ja kestäväpohjaisia tapoja suunnitella, tuottaa ja saattaa markkinoille innovatiivisia korkean lisäarvon tuotteita yhä digitaalisemmassa maailmassa. Tällaisissa tuotteissa yhdistyvät uudet ja laadukkaat tekniikat, materiaalit ja palvelut.

| 1.3 | ETSK katsoo, että on korostettava ja tuotava selvemmin esiin insinöörien ja teknisten ammattien edustajien avainroolia prosessissa, jonka tavoitteena on ratkoa uudelleenteollistumisen haasteista eurooppalaiselle yhteiskunnalle aiheutuvia ongelmia. Komitea kehottaa käynnistämään osallistavan prosessin ammattialan tulevaisuuden ennakoimiseksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että on korostettava ja tuotava selvemmin esiin insinöörien ja teknisten ammattien edustajien avainroolia prosessissa, jonka tavoitteena on ratkoa uudelleenteollistumisen haasteista eurooppalaiselle yhteiskunnalle aiheutuvia ongelmia. Komitea kehottaa käynnistämään osallistavan prosessin ammattialan tulevaisuuden ennakoimiseksi.

| 1.4 | ETSK kehottaa edistämään eurooppalaista yrittäjyys- ja innovointikulttuuria vauhdittamalla konkreettisin toimin sivistystä ja hyvinvointia luovien insinöörin ja teknikon ammattien kehitystä. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kehottaa edistämään eurooppalaista yrittäjyys- ja innovointikulttuuria vauhdittamalla konkreettisin toimin sivistystä ja hyvinvointia luovien insinöörin ja teknikon ammattien kehitystä.

| 1.5 | ETSK pitää välttämättömänä laatia yhdenmukainen eurooppalainen kehys ammattialan eteenpäin viemiseksi. Sen olisi katettava mm. seuraavat seikat:






  — | ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen |
| --- | --- | --- |

1.5

ETSK pitää välttämättömänä laatia yhdenmukainen eurooppalainen kehys ammattialan eteenpäin viemiseksi. Sen olisi katettava mm. seuraavat seikat:

—

ammattipätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen

| — | liikkuvuus EU:n sisällä ja yrittäjähenki |
| --- | --- |

—

liikkuvuus EU:n sisällä ja yrittäjähenki

| — | virallista ja arkioppimisen kautta tapahtuvaa täydennyskoulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat eurooppalaiset kehykset sekä tukiohjelmat |
| --- | --- |

—

virallista ja arkioppimisen kautta tapahtuvaa täydennyskoulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat eurooppalaiset kehykset sekä tukiohjelmat

| — | etenkin osuustoiminnallisten yritysten, aloittelevien yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten muodostamien verkostojen sekä insinöörien ammattialajärjestöjen osallistumismahdollisuuksien parantaminen julkisissa hankintamenettelyissä |
| --- | --- |

—

etenkin osuustoiminnallisten yritysten, aloittelevien yritysten ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten muodostamien verkostojen sekä insinöörien ammattialajärjestöjen osallistumismahdollisuuksien parantaminen julkisissa hankintamenettelyissä

| — | rahoituksensaannin ja pääomamarkkinoille pääsyn helpottaminen |
| --- | --- |

—

rahoituksensaannin ja pääomamarkkinoille pääsyn helpottaminen

| — | kampanjat kurssien ja työurien sekä ammattipätevyyksien houkuttelevuuden lisäämiseksi |
| --- | --- |

—

kampanjat kurssien ja työurien sekä ammattipätevyyksien houkuttelevuuden lisäämiseksi

| — | monialaisuuden ja digitaalisen verkostotyöskentelyn tukeminen |
| --- | --- |

—

monialaisuuden ja digitaalisen verkostotyöskentelyn tukeminen

| — | joustavuus ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen |
| --- | --- |

—

joustavuus ja sukupuolten tasa-arvon edistäminen

| — | ammatillista vastuuta koskeva vastavuoroinen sääntely koko sisämarkkina-alueella |
| --- | --- |

—

ammatillista vastuuta koskeva vastavuoroinen sääntely koko sisämarkkina-alueella

| — | aktiiviset politiikat, joilla kannustetaan pk-yrityksiä palkkaamaan insinöörejä |
| --- | --- |

—

aktiiviset politiikat, joilla kannustetaan pk-yrityksiä palkkaamaan insinöörejä

| — | teollis- ja tekijänoikeuksien kulttuurin edistäminen. |
| --- | --- |

—

teollis- ja tekijänoikeuksien kulttuurin edistäminen.

| 1.6 | ETSK katsoo, että koulutuksen ja pätevyyksien korkea taso insinööritieteiden alalla on tehokkaan vastavuoroista tunnustamista koskevan järjestelmän olennainen ennakkoedellytys. Jotta kaikki maat voivat luottaa osaamisen pohjalta tapahtuvaan vastavuoroiseen ammatilliseen liikkuvuuteen, koulutuksen taso tulee pitää korkeana insinöörien kansallisten ja eurooppalaisten ammattijärjestöjen aktiivisella tuella. Tätä varten voidaan myös ottaa käyttöön 29. vapaaehtoisuuteen perustuva EU-tason sääntelyjärjestelmä vapaaehtoisilla unioninlaajuisilla ammattikorteilla (1) tehtyjen kokeilujen pohjalta. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että koulutuksen ja pätevyyksien korkea taso insinööritieteiden alalla on tehokkaan vastavuoroista tunnustamista koskevan järjestelmän olennainen ennakkoedellytys. Jotta kaikki maat voivat luottaa osaamisen pohjalta tapahtuvaan vastavuoroiseen ammatilliseen liikkuvuuteen, koulutuksen taso tulee pitää korkeana insinöörien kansallisten ja eurooppalaisten ammattijärjestöjen aktiivisella tuella. Tätä varten voidaan myös ottaa käyttöön 29. vapaaehtoisuuteen perustuva EU-tason sääntelyjärjestelmä vapaaehtoisilla unioninlaajuisilla ammattikorteilla (1) tehtyjen kokeilujen pohjalta.

| 1.6.1 | Yhteiskunnan nykyinen kehitys synnyttää teknisen alan ulkopuolella lukuisia uusia työpaikkoja, jotka tiedotusvälineiden vaikutuksesta ja toivotun sosiaalisen suosion takia houkuttelevat nuoria, jotka tavoittelevat nopeaa ja arvostettua uraa. Tästä näkökulmasta insinöörin ammattia pidetään perinteisenä työnä, joka ei tarjoa mahdollisuuksia helppoon ja nopeaan urakehitykseen. Insinööritieteiden alat eivät näin ollen ole houkuttelevia tuleville sukupolville, mikä on vakava uhka Euroopan uudelleenteollistamisen onnistumiselle ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvylle. Tämä on suuri haaste nykyisille koulutusjärjestelmille ja osoittaa, että alemman perusasteen koulutusta on suunnattava merkittävästi kohti matematiikkaa, fysiikkaa ja tekniikkaa ja että on huolehdittava näiden oppiaineiden houkuttelevasta esille tuonnista, jotta herätetään nuorten sukupolvien uteliaisuus. Harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutusmalliin ja alan parhaisiin käytäntöihin (Saksa, Sveitsi ja Itävalta) on myös syytä kiinnittää erityistä huomiota kaikissa jäsenvaltioissa, joissa tällaista järjestelmää ei ole. |
| --- | --- |

1.6.1

Yhteiskunnan nykyinen kehitys synnyttää teknisen alan ulkopuolella lukuisia uusia työpaikkoja, jotka tiedotusvälineiden vaikutuksesta ja toivotun sosiaalisen suosion takia houkuttelevat nuoria, jotka tavoittelevat nopeaa ja arvostettua uraa. Tästä näkökulmasta insinöörin ammattia pidetään perinteisenä työnä, joka ei tarjoa mahdollisuuksia helppoon ja nopeaan urakehitykseen. Insinööritieteiden alat eivät näin ollen ole houkuttelevia tuleville sukupolville, mikä on vakava uhka Euroopan uudelleenteollistamisen onnistumiselle ja eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvylle. Tämä on suuri haaste nykyisille koulutusjärjestelmille ja osoittaa, että alemman perusasteen koulutusta on suunnattava merkittävästi kohti matematiikkaa, fysiikkaa ja tekniikkaa ja että on huolehdittava näiden oppiaineiden houkuttelevasta esille tuonnista, jotta herätetään nuorten sukupolvien uteliaisuus. Harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevään koulutusmalliin ja alan parhaisiin käytäntöihin (Saksa, Sveitsi ja Itävalta) on myös syytä kiinnittää erityistä huomiota kaikissa jäsenvaltioissa, joissa tällaista järjestelmää ei ole.

| 1.7 | ETSK:n mielestä olisi luotava insinöörialan eurooppalaiset sisämarkkinat ja kehitettävä yhteinen ja jäsennelty lähestymistapa liikkuvuuden lisäämiseksi koko unionin alueella, kun otetaan huomioon vastavuoroisen tunnustamisen merkitys varsinkin itsenäisinä ja riippumattomina ammatinharjoittajina toimiville insinööreille. |
| --- | --- |

1.7

ETSK:n mielestä olisi luotava insinöörialan eurooppalaiset sisämarkkinat ja kehitettävä yhteinen ja jäsennelty lähestymistapa liikkuvuuden lisäämiseksi koko unionin alueella, kun otetaan huomioon vastavuoroisen tunnustamisen merkitys varsinkin itsenäisinä ja riippumattomina ammatinharjoittajina toimiville insinööreille.

| 1.8 | ETSK suosittaa, että insinöörialan edustajille taataan vahva asema EU:n standardointipolitiikassa, jonka avulla pyritään vauhdittamaan, yksinkertaistamaan ja modernisoimaan menettelyjä sekä takaamaan järjestelmien ja verkkojen yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

1.8

ETSK suosittaa, että insinöörialan edustajille taataan vahva asema EU:n standardointipolitiikassa, jonka avulla pyritään vauhdittamaan, yksinkertaistamaan ja modernisoimaan menettelyjä sekä takaamaan järjestelmien ja verkkojen yhteentoimivuus.

| 1.9 | ETSK katsoo, että insinöörejä työllistävien organisaatioiden olisi kehitettävä ammattipätevyyksiä koskevan eurooppalaisen kehyksen pohjalta uusille sukupolville soveltuvia sähköisen koulutuksen malleja sekä hallinto- ja arviointimenettelyjä, joissa otetaan huomioon uusien insinöörien ominaispiirteet ja joiden myötä työympäristö ja uramahdollisuudet ovat houkuttelevia. |
| --- | --- |

1.9

ETSK katsoo, että insinöörejä työllistävien organisaatioiden olisi kehitettävä ammattipätevyyksiä koskevan eurooppalaisen kehyksen pohjalta uusille sukupolville soveltuvia sähköisen koulutuksen malleja sekä hallinto- ja arviointimenettelyjä, joissa otetaan huomioon uusien insinöörien ominaispiirteet ja joiden myötä työympäristö ja uramahdollisuudet ovat houkuttelevia.

| 1.10 | ETSK katsoo, että alaa edustavien järjestöjen ja ammattialajärjestöjen olisi lähennyttävä yhä enemmän ja pyrittävä yhdessä viemään alaa eteenpäin sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Lisäksi niiden olisi tarjottava jäsenilleen yhteisten eurooppalaisten vaatimusten mukaista täydennyskoulutusta. |
| --- | --- |

1.10

ETSK katsoo, että alaa edustavien järjestöjen ja ammattialajärjestöjen olisi lähennyttävä yhä enemmän ja pyrittävä yhdessä viemään alaa eteenpäin sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Lisäksi niiden olisi tarjottava jäsenilleen yhteisten eurooppalaisten vaatimusten mukaista täydennyskoulutusta.

| 1.11 | ETSK kehottaa komissiota ryhtymään konkreettisiin jatkotoimiin vapaiden ammatinharjoittajien eurooppalaisen foorumin perustamiseksi. Insinöörien yhdistysten, ammattikamarien ja ammattialajärjestöjen tulee olla siinä laajasti edustettuina (2). Komitea toivoo, että perustettaisiin eurooppalainen insinööriportaali, jossa voidaan käsitellä esimerkiksi vastuukysymyksiin, teollis- ja tekijänoikeuksiin, verotukseen ja eläkekohteluun, täydennyskoulutukseen ja käytännesääntöihin liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

1.11

ETSK kehottaa komissiota ryhtymään konkreettisiin jatkotoimiin vapaiden ammatinharjoittajien eurooppalaisen foorumin perustamiseksi. Insinöörien yhdistysten, ammattikamarien ja ammattialajärjestöjen tulee olla siinä laajasti edustettuina (2). Komitea toivoo, että perustettaisiin eurooppalainen insinööriportaali, jossa voidaan käsitellä esimerkiksi vastuukysymyksiin, teollis- ja tekijänoikeuksiin, verotukseen ja eläkekohteluun, täydennyskoulutukseen ja käytännesääntöihin liittyviä ongelmia.

| 1.12 | ETSK kehottaa komissiota laatimaan insinöörialan eurooppalaiset käytännesäännöt tukeutuen insinöörien ja teknikoiden kansallisten järjestöjen kokemuksiin. Näin luotaisiin alan ammattilaisille – erityisesti pk-yrityksille ja t&k-toiminnan harjoittajille – oikeudellis-taloudelliset edellytykset toteuttaa innovatiivisia hankkeita. |
| --- | --- |

1.12

ETSK kehottaa komissiota laatimaan insinöörialan eurooppalaiset käytännesäännöt tukeutuen insinöörien ja teknikoiden kansallisten järjestöjen kokemuksiin. Näin luotaisiin alan ammattilaisille – erityisesti pk-yrityksille ja t&k-toiminnan harjoittajille – oikeudellis-taloudelliset edellytykset toteuttaa innovatiivisia hankkeita.

| 1.13 | ETSK katsoo, että ammattialan tulee suuntautua yhä voimakkaammin sellaisten monisyisten ongelmien ratkaisemiseen, jotka liittyvät taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristökestävyyteen. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää yhä tehokkaammin monialaisia ja pitkälle kehitettyjä lähestymistapoja sekä valmistusteollisuuden järjestelmien ja uuden teollisuus 4.0 -todellisuuden tarkoituksenmukaista yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

1.13

ETSK katsoo, että ammattialan tulee suuntautua yhä voimakkaammin sellaisten monisyisten ongelmien ratkaisemiseen, jotka liittyvät taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristökestävyyteen. Tässä yhteydessä tulee hyödyntää yhä tehokkaammin monialaisia ja pitkälle kehitettyjä lähestymistapoja sekä valmistusteollisuuden järjestelmien ja uuden teollisuus 4.0 -todellisuuden tarkoituksenmukaista yhteentoimivuutta.

| 1.14 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon 20.–21. maaliskuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa niitä kehotetaan korjaamaan ensi tilassa puutteet luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan – eli nk. STEM-tieteiden (science, technology, engineering and maths) – alalla ja lisäämään teollisuuden osallistumismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.14

ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon 20.–21. maaliskuuta 2014 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa niitä kehotetaan korjaamaan ensi tilassa puutteet luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan – eli nk. STEM-tieteiden (science, technology, engineering and maths) – alalla ja lisäämään teollisuuden osallistumismahdollisuuksia.

2.   Johdanto

| 2.1 | Eurooppalainen insinööritaito juontaa juurensa pyrkimyksestä keksiä uutta. Erinomainen esimerkki tästä on Leonardo da Vincin nerous, joka kuvastaa eurooppalaisen yhteiskunnan avoimuutta uusille ideoille sekä kulttuuriympäristöä, jossa arvostetaan kansalaisten osallistumista, hyvää hallintoa ja uutteruutta. |
| --- | --- |

2.1

Eurooppalainen insinööritaito juontaa juurensa pyrkimyksestä keksiä uutta. Erinomainen esimerkki tästä on Leonardo da Vincin nerous, joka kuvastaa eurooppalaisen yhteiskunnan avoimuutta uusille ideoille sekä kulttuuriympäristöä, jossa arvostetaan kansalaisten osallistumista, hyvää hallintoa ja uutteruutta.

| 2.2 | Kuten EP korostaa, ”kriisi on koetellut rankasti Euroopan talouksia. – EU tarvitsee kattavan kasvustrategian selviytyäkseen näistä haasteista” (3). |
| --- | --- |

2.2

Kuten EP korostaa, ”kriisi on koetellut rankasti Euroopan talouksia. – EU tarvitsee kattavan kasvustrategian selviytyäkseen näistä haasteista” (3).

| 2.3 | EU:n uudelleenteollistamisstrategiassa keskitytään erityisesti innovointi-investointeihin, joiden yhteydessä insinöörit ovat avainroolissa etenkin nopeasti kasvavilla aloilla. |
| --- | --- |

2.3

EU:n uudelleenteollistamisstrategiassa keskitytään erityisesti innovointi-investointeihin, joiden yhteydessä insinöörit ovat avainroolissa etenkin nopeasti kasvavilla aloilla.

| 2.4 | Digitaaliteknologian, viestintäjärjestelmien ja älykkäiden verkkojen lähentyminen, nanobioteknologia, kestäväpohjainen teollisuusteknologia, 3D-tulostimet ja puhdas, eri aloilla sovellettavissa oleva mahdollistava teknologia muuttavat perinpohjaisesti taloudellisia ja yhteiskunnallisia toimintamalleja. Tämä tapahtuu vauhdilla, jota maailmanlaajuistuminen kiihdyttää eksponentiaalisesti. |
| --- | --- |

2.4

Digitaaliteknologian, viestintäjärjestelmien ja älykkäiden verkkojen lähentyminen, nanobioteknologia, kestäväpohjainen teollisuusteknologia, 3D-tulostimet ja puhdas, eri aloilla sovellettavissa oleva mahdollistava teknologia muuttavat perinpohjaisesti taloudellisia ja yhteiskunnallisia toimintamalleja. Tämä tapahtuu vauhdilla, jota maailmanlaajuistuminen kiihdyttää eksponentiaalisesti.

| 2.5 | EU:n tulevaisuus on sidoksissa uudelleenteollistamiseen, jolla tarkoitetaan ennen muuta siirtymästrategiaa kohti uusia ja kestäväpohjaisia tapoja suunnitella, tuottaa ja saattaa yhä digitaalisemmassa maailmassa markkinoille korkean lisäarvon tuotteita, joissa yhdistyvät uudet tekniikat, materiaalit ja palvelut. |
| --- | --- |

2.5

EU:n tulevaisuus on sidoksissa uudelleenteollistamiseen, jolla tarkoitetaan ennen muuta siirtymästrategiaa kohti uusia ja kestäväpohjaisia tapoja suunnitella, tuottaa ja saattaa yhä digitaalisemmassa maailmassa markkinoille korkean lisäarvon tuotteita, joissa yhdistyvät uudet tekniikat, materiaalit ja palvelut.

| 2.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita on vaikea saavuttaa ilman tekniikan ja tieteen alan henkilöstöä, jolla on tarvittava kokemus ja asiantuntemus. Myös tässä suhteessa on syytä korostaa insinöörien ja teknikoiden kansallisten ja Euroopan tason ammatillisten organisaatioiden ja yhdistysten roolia. |
| --- | --- |

2.6

ETSK on vakuuttunut siitä, että Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita on vaikea saavuttaa ilman tekniikan ja tieteen alan henkilöstöä, jolla on tarvittava kokemus ja asiantuntemus. Myös tässä suhteessa on syytä korostaa insinöörien ja teknikoiden kansallisten ja Euroopan tason ammatillisten organisaatioiden ja yhdistysten roolia.

| 2.7 | Euroopassa suurin osa teknisestä osaamisesta on teknisten alojen yrityksissä, joita on noin 130 000 ja jotka työllistävät yli 10 miljoonaa erittäin ammattitaitoista ja asiantuntevaa henkilöä. Yritysten vuosituotanto on noin 1 840 miljardia euroa, joka vastaa noin kolmannesta EU:n kaikesta viennistä. Insinööreillä ja teknikoilla on lisäksi tärkeä rooli kaikilla talouden aloilla (4). |
| --- | --- |

2.7

Euroopassa suurin osa teknisestä osaamisesta on teknisten alojen yrityksissä, joita on noin 130 000 ja jotka työllistävät yli 10 miljoonaa erittäin ammattitaitoista ja asiantuntevaa henkilöä. Yritysten vuosituotanto on noin 1 840 miljardia euroa, joka vastaa noin kolmannesta EU:n kaikesta viennistä. Insinööreillä ja teknikoilla on lisäksi tärkeä rooli kaikilla talouden aloilla (4).

| 2.8 | EU:n politiikoissa tulee kehittää uusi, älykäs lähestymistapa, jossa annetaan uudenlainen rooli teknisten alojen ammattilaisille. EU:n uusissa ohjelmissa nimenomaisesti edellytetyn alueiden älykkään kehittämisen hallinnoinnille on yhä suurempi tarve. |
| --- | --- |

2.8

EU:n politiikoissa tulee kehittää uusi, älykäs lähestymistapa, jossa annetaan uudenlainen rooli teknisten alojen ammattilaisille. EU:n uusissa ohjelmissa nimenomaisesti edellytetyn alueiden älykkään kehittämisen hallinnoinnille on yhä suurempi tarve.

| 2.9 | EU:n on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kohennettava työvoiman osaamistasoa. Etenkin insinööritaitojen kysyntä kasvaa tulevaisuudessa julkisella ja yksityisellä sektorilla. Julkinen sektori tarvitsee lisää teknistä osaamista voidakseen vastata – soveltaen uusia direktiivejä julkisista hankintamenettelyistä sekä hyödyntäen yritysverkostojen yhteistyömuotoja, klusterimuotoista työskentelyä ja uusia ohjelmistoja – seuraavien alojen haasteisiin: energia, liikenne, terveydenhuolto, jätehuolto, koulutus, hiilijalanjälki, esineiden internet ja kiertotalous. |
| --- | --- |

2.9

EU:n on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kohennettava työvoiman osaamistasoa. Etenkin insinööritaitojen kysyntä kasvaa tulevaisuudessa julkisella ja yksityisellä sektorilla. Julkinen sektori tarvitsee lisää teknistä osaamista voidakseen vastata – soveltaen uusia direktiivejä julkisista hankintamenettelyistä sekä hyödyntäen yritysverkostojen yhteistyömuotoja, klusterimuotoista työskentelyä ja uusia ohjelmistoja – seuraavien alojen haasteisiin: energia, liikenne, terveydenhuolto, jätehuolto, koulutus, hiilijalanjälki, esineiden internet ja kiertotalous.

| 2.10 | Myös yksityisen sektorin on vahvistettava teknistä osaamistaan, jos se haluaa hyötyä taitojen kehityksestä työpaikoilla. Kulutuskäyttäytymisen analyysien mukaan älytuotteiden ja -palvelujen kysyntä kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.10

Myös yksityisen sektorin on vahvistettava teknistä osaamistaan, jos se haluaa hyötyä taitojen kehityksestä työpaikoilla. Kulutuskäyttäytymisen analyysien mukaan älytuotteiden ja -palvelujen kysyntä kasvaa jatkuvasti.

| 2.11 | Osaamista ja teknistä asiantuntemusta on päivitettävä jatkuvasti, jotta voidaan vastata uusien teollisten prosessien haasteisiin. Tarvitaan uusia oppimisen muotoja ja menetelmiä ja uudenlaista koulutusta, jotta alan inhimillistä ja sosiaalista pääomaa voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja joustavasti. Asiantuntija- sekä tekniikan ja tieteen alan palveluja Euroopassa tarjoavien vapaiden ammatinharjoittajien työskentelyä tulee järjestää uudella tavalla. |
| --- | --- |

2.11

Osaamista ja teknistä asiantuntemusta on päivitettävä jatkuvasti, jotta voidaan vastata uusien teollisten prosessien haasteisiin. Tarvitaan uusia oppimisen muotoja ja menetelmiä ja uudenlaista koulutusta, jotta alan inhimillistä ja sosiaalista pääomaa voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja joustavasti. Asiantuntija- sekä tekniikan ja tieteen alan palveluja Euroopassa tarjoavien vapaiden ammatinharjoittajien työskentelyä tulee järjestää uudella tavalla.

| 2.12 | Liikkuvuuden lisääminen kansallisilla, eurooppalaisilla ja globaaleilla työmarkkinoilla johtaa Euroopassa vetovoimaisella insinöörialalla käytettävissä olevan työvoiman parempaan hyödyntämiseen. Tässä yhteydessä voitaisiin ottaa käyttöön 29. vapaaehtoisuuteen perustuva EU-tason sääntelyjärjestelmä ja edistää EU:n ammattikortin yleistymistä, jotta erikoisalojen insinöörien olisi helpompaa hankkia ammattikokemusta Euroopan eri maista. |
| --- | --- |

2.12

Liikkuvuuden lisääminen kansallisilla, eurooppalaisilla ja globaaleilla työmarkkinoilla johtaa Euroopassa vetovoimaisella insinöörialalla käytettävissä olevan työvoiman parempaan hyödyntämiseen. Tässä yhteydessä voitaisiin ottaa käyttöön 29. vapaaehtoisuuteen perustuva EU-tason sääntelyjärjestelmä ja edistää EU:n ammattikortin yleistymistä, jotta erikoisalojen insinöörien olisi helpompaa hankkia ammattikokemusta Euroopan eri maista.

| 2.13 | Jotta potentiaalisia insinööritieteiden opiskelijoita voidaan tutustuttaa insinöörin ammattiin, tarvitaan lisää yhteistyötä teollisuuden ja akateemisen maailman välillä sekä työnantajien ja julkisten ja yksityisten oppilaitosten välillä niin peruskoulutuksessa, toisen asteen koulutuksessa kuin t&k-toiminnassakin. Näin toteutettaisiin yritysten yhteiskuntavastuuta ja edistettäisiin asianmukaista koulutusta. |
| --- | --- |

2.13

Jotta potentiaalisia insinööritieteiden opiskelijoita voidaan tutustuttaa insinöörin ammattiin, tarvitaan lisää yhteistyötä teollisuuden ja akateemisen maailman välillä sekä työnantajien ja julkisten ja yksityisten oppilaitosten välillä niin peruskoulutuksessa, toisen asteen koulutuksessa kuin t&k-toiminnassakin. Näin toteutettaisiin yritysten yhteiskuntavastuuta ja edistettäisiin asianmukaista koulutusta.

| 2.14 | Yrittäjien mukaantulon ja uusien, yhä monisyisempien ongelmien kohtaamisen myötä nuorille käy selväksi, että matematiikkaa, tietotekniikkaa, fysiikkaa ja kemiaa tarvitaan välttämättä yhteiskunnan ongelmien ratkaisemiseksi ja että ne ovat avain uusiin, innovatiivisiin ratkaisuihin lääketieteessä ja terveydenhuollossa sekä liikenteessä ja saastumiseen ja energiansäästöön liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

2.14

Yrittäjien mukaantulon ja uusien, yhä monisyisempien ongelmien kohtaamisen myötä nuorille käy selväksi, että matematiikkaa, tietotekniikkaa, fysiikkaa ja kemiaa tarvitaan välttämättä yhteiskunnan ongelmien ratkaisemiseksi ja että ne ovat avain uusiin, innovatiivisiin ratkaisuihin lääketieteessä ja terveydenhuollossa sekä liikenteessä ja saastumiseen ja energiansäästöön liittyvissä asioissa.

| 2.15 | Tällaisen yhteistyön tulee viritä paikallistasolla, mutta kokemuksia ja parhaita käytänteitä pitää jakaa Euroopan laajuisesti. Tämä edistäisi uusien työpaikkojen ja työskentelymahdollisuuksien avautumista insinööreille ja voisi auttaa elävöittämään kyseisiä oppiaineita ja tekemään niistä kiinnostavampia uusille sukupolville. |
| --- | --- |

2.15

Tällaisen yhteistyön tulee viritä paikallistasolla, mutta kokemuksia ja parhaita käytänteitä pitää jakaa Euroopan laajuisesti. Tämä edistäisi uusien työpaikkojen ja työskentelymahdollisuuksien avautumista insinööreille ja voisi auttaa elävöittämään kyseisiä oppiaineita ja tekemään niistä kiinnostavampia uusille sukupolville.

| 2.16 | Lisäksi tulee ottaa huomioon monien eri alojen samanaikainen edistyminen ja käytännön sovellusten monialaisuus sekä varmistaa laatu ja tehokkuus ja luoda toisen asteen oppilaitoksissa ja korkeakouluissa koulutusväyliä, joihin integroidaan myös muita oppiaineita, esimerkiksi sosiaalipsykologiaa ja ryhmänjohtamista, luovien prosessien edistämistä, nanoteknologiaa, biolääketieteellistä teknologiaa, tekniikan historiaa, talousmaantiedettä. |
| --- | --- |

2.16

Lisäksi tulee ottaa huomioon monien eri alojen samanaikainen edistyminen ja käytännön sovellusten monialaisuus sekä varmistaa laatu ja tehokkuus ja luoda toisen asteen oppilaitoksissa ja korkeakouluissa koulutusväyliä, joihin integroidaan myös muita oppiaineita, esimerkiksi sosiaalipsykologiaa ja ryhmänjohtamista, luovien prosessien edistämistä, nanoteknologiaa, biolääketieteellistä teknologiaa, tekniikan historiaa, talousmaantiedettä.

| 2.17 | Koulutusohjelmien akkreditointi on yksi tapa taata vaatimustenmukaisuus kyseisissä ammateissa. Laadunvarmistusprosessiin kuuluu viite- ja arviointinormien laatiminen ammattipätevyyksiä koskevan eurooppalaisen ja kansallisen kehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.17

Koulutusohjelmien akkreditointi on yksi tapa taata vaatimustenmukaisuus kyseisissä ammateissa. Laadunvarmistusprosessiin kuuluu viite- ja arviointinormien laatiminen ammattipätevyyksiä koskevan eurooppalaisen ja kansallisen kehyksen mukaisesti.

| 2.18 | Ulkoinen akkreditointi ja sisäinen laadunvarmistus ovat insinöörikoulutuksen laadun ylläpidon kannalta erittäin tärkeitä prosesseja. |
| --- | --- |

2.18

Ulkoinen akkreditointi ja sisäinen laadunvarmistus ovat insinöörikoulutuksen laadun ylläpidon kannalta erittäin tärkeitä prosesseja.

3.   Yleistä

3.1   Insinöörit EU:n uudelleenteollistamisen liikkeellepanevana voimana

ETSK pitää insinöörien ja teknikoiden johtoroolia EU:n uudelleenteollistamisstrategian konkreettisessa toteuttamisessa perustavan tärkeänä. He tuottavat ratkaisuja, joita voidaan soveltaa virtaviivaisissa, puhtaissa ja ympäristöystävällisissä (lean, clean, green) prosesseissa, tuotteissa ja palveluissa, joiden avulla voidaan vastata kestävän ja kilpailukykyisen kehityksen haasteisiin.

| 3.1.1 | ETSK katsoo, että samanaikaisesti on laadittava ammattialan eteenpäin viemiseksi eurooppalainen kehys, jossa kiinnitetään huomiota seuraaviin seikkoihin:






  — | ammattipätevyyksien ja ammattien vastavuoroinen tunnustaminen |
| --- | --- | --- |

3.1.1

ETSK katsoo, että samanaikaisesti on laadittava ammattialan eteenpäin viemiseksi eurooppalainen kehys, jossa kiinnitetään huomiota seuraaviin seikkoihin:

—

ammattipätevyyksien ja ammattien vastavuoroinen tunnustaminen

| — | sisämarkkinoiden sisäinen ja ulkopuolinen liikkuvuus sekä yrittäjähengen kehittäminen |
| --- | --- |

—

sisämarkkinoiden sisäinen ja ulkopuolinen liikkuvuus sekä yrittäjähengen kehittäminen

| — | virallista ja arkioppimisen kautta tapahtuvaa täydennyskoulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat yhtenevät eurooppalaiset kehykset sekä tukiohjelmat |
| --- | --- |

—

virallista ja arkioppimisen kautta tapahtuvaa täydennyskoulutusta ja elinikäistä oppimista koskevat yhtenevät eurooppalaiset kehykset sekä tukiohjelmat

| — | yhtenäiset vastuuvelvollisuudet ja takeet vastuun kantamisesta sisämarkkinoilla |
| --- | --- |

—

yhtenäiset vastuuvelvollisuudet ja takeet vastuun kantamisesta sisämarkkinoilla

| — | kampanjat kurssien ja työurien sekä ammattipätevyyksien houkuttelevuuden lisäämiseksi unohtamatta sukupuolten tasa-arvoa |
| --- | --- |

—

kampanjat kurssien ja työurien sekä ammattipätevyyksien houkuttelevuuden lisäämiseksi unohtamatta sukupuolten tasa-arvoa

| — | monialaisuuden ja verkostoissa tapahtuvan monisyisten ongelmien ratkaisun tukeminen |
| --- | --- |

—

monialaisuuden ja verkostoissa tapahtuvan monisyisten ongelmien ratkaisun tukeminen

| — | joustavuus ja nuorten sukupolvien erityisominaisuuksien hyödyntäminen |
| --- | --- |

—

joustavuus ja nuorten sukupolvien erityisominaisuuksien hyödyntäminen

| — | C-sukupolvi (connected generation) |
| --- | --- |

—

C-sukupolvi (connected generation)

| — | toimintapolitiikat myös alojen välisen ja monialaisen hallinnon ja viestinnän sujuvuuden parantamiseksi sekä tieteen, valmistusteollisuuden ja teollisuus 4.0 -järjestelmien yhteentoimivuuden varmistaminen |
| --- | --- |

—

toimintapolitiikat myös alojen välisen ja monialaisen hallinnon ja viestinnän sujuvuuden parantamiseksi sekä tieteen, valmistusteollisuuden ja teollisuus 4.0 -järjestelmien yhteentoimivuuden varmistaminen

| — | insinöörien ja teknikoiden sekä heidän yhteiskunnallis-ammatillisten organisaatioidensa roolin tukeminen tutkimus- ja innovointiohjelmien ja rakennerahastojen hyödyntämisessä |
| --- | --- |

—

insinöörien ja teknikoiden sekä heidän yhteiskunnallis-ammatillisten organisaatioidensa roolin tukeminen tutkimus- ja innovointiohjelmien ja rakennerahastojen hyödyntämisessä

| — | toimenpiteet, joiden avulla edistetään vastuullisuutta ja eettisten sääntöjen noudattamista erityisesti uusien direktiivien (5) mukaisissa julkisissa hankintamenettelyissä, joissa hyödynnetään yritysverkostoja ja yhteistyöklustereita, sekä eritelmissä, jotka liittyvät ympäristöä säästäviin sekä väestönsuojelua ja pelastuspalveluja koskeviin julkisiin hankintoihin |
| --- | --- |

—

toimenpiteet, joiden avulla edistetään vastuullisuutta ja eettisten sääntöjen noudattamista erityisesti uusien direktiivien (5) mukaisissa julkisissa hankintamenettelyissä, joissa hyödynnetään yritysverkostoja ja yhteistyöklustereita, sekä eritelmissä, jotka liittyvät ympäristöä säästäviin sekä väestönsuojelua ja pelastuspalveluja koskeviin julkisiin hankintoihin

| — | kansainväliset yhteistyöpuitteet, jotka helpottavat pääsyä unionin ulkopuolisten maiden markkinoille |
| --- | --- |

—

kansainväliset yhteistyöpuitteet, jotka helpottavat pääsyä unionin ulkopuolisten maiden markkinoille

| — | sääntelymuutokset, joiden avulla varmistetaan tietoyhteiskunnan kehittämisen edellyttämä teollis- ja tekijänoikeuksien suoja. |
| --- | --- |

—

sääntelymuutokset, joiden avulla varmistetaan tietoyhteiskunnan kehittämisen edellyttämä teollis- ja tekijänoikeuksien suoja.

3.2   Ammattipätevyyksien ja ammattien vastavuoroinen tunnustaminen, liikkuvuus ja yrittäjähenki

| 3.2.1 | ETSK katsoo, että insinöörikoulutuksen ja insinöörin pätevyysvaatimusten korkea taso on tehokkaan vastavuoroista tunnustamista koskevan järjestelmän perusedellytys: koulutusnormien madaltaminen liikkuvuuden lisäämiseksi saattaisi heikentää keskinäistä luottamusta siihen, että EU pohjautuu osaamiseen ja pystyy vastaamaan insinöörialan uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

3.2.1

ETSK katsoo, että insinöörikoulutuksen ja insinöörin pätevyysvaatimusten korkea taso on tehokkaan vastavuoroista tunnustamista koskevan järjestelmän perusedellytys: koulutusnormien madaltaminen liikkuvuuden lisäämiseksi saattaisi heikentää keskinäistä luottamusta siihen, että EU pohjautuu osaamiseen ja pystyy vastaamaan insinöörialan uusiin haasteisiin.

| 3.2.2 | ETSK:n mielestä olisi kehitettävä yhteinen, moniulotteinen lähestymistapa ja eurooppalainen ammattikortti (6). Sitä ennen tulee lähentää koulutusväyliä, hyväksyä vapaaehtoista EU:n ammattikorttia koskeva rinnakkainen vapaavalintainen sääntelyjärjestelmä sekä laatia yhteiset koulutuspuitteet ja virallisen ja/tai arkioppimisen kautta saadun pätevyyden validointijärjestelmät. |
| --- | --- |

3.2.2

ETSK:n mielestä olisi kehitettävä yhteinen, moniulotteinen lähestymistapa ja eurooppalainen ammattikortti (6). Sitä ennen tulee lähentää koulutusväyliä, hyväksyä vapaaehtoista EU:n ammattikorttia koskeva rinnakkainen vapaavalintainen sääntelyjärjestelmä sekä laatia yhteiset koulutuspuitteet ja virallisen ja/tai arkioppimisen kautta saadun pätevyyden validointijärjestelmät.

| 3.2.3 | ETSK suosittaa, että ryhdytään konkreettisiin toimiin insinöörin ja teknikon ammattien elvyttämiseksi, sillä ne ovat keskeisiä pyrittäessä vauhdittamaan tutkimustulosten muuntamista kaupallisiksi sovelluksiksi ja ratkaisuiksi yhteiskunnan ongelmiin. ETSK kehottaa vahvistamaan erityisesti Erasmus nuorille yrittäjille -aloitetta (EYE) ja mikroluottojärjestelyjä sekä lanseeraamaan luoville insinööreille jaettavan EU:n palkinnon, jolla voitaisiin lisätä ammattikunnan näkyvyyttä ja kannustettaisiin huipputason ideoiden ja hankkeiden kehittämiseen insinööritieteiden alalla. |
| --- | --- |

3.2.3

ETSK suosittaa, että ryhdytään konkreettisiin toimiin insinöörin ja teknikon ammattien elvyttämiseksi, sillä ne ovat keskeisiä pyrittäessä vauhdittamaan tutkimustulosten muuntamista kaupallisiksi sovelluksiksi ja ratkaisuiksi yhteiskunnan ongelmiin. ETSK kehottaa vahvistamaan erityisesti Erasmus nuorille yrittäjille -aloitetta (EYE) ja mikroluottojärjestelyjä sekä lanseeraamaan luoville insinööreille jaettavan EU:n palkinnon, jolla voitaisiin lisätä ammattikunnan näkyvyyttä ja kannustettaisiin huipputason ideoiden ja hankkeiden kehittämiseen insinööritieteiden alalla.

3.3   Virallinen ja arkioppimisen kautta tapahtuva koulutus ja elinikäinen oppiminen

| 3.3.1 | Tekniikan nopea kehitys huomioon ottaen ETSK pitää tärkeänä, että EU tukee sellaisten koulutusmoduulien kehittämistä yhteistyössä teollisuuden kanssa, joiden avulla voidaan varmistaa erityisosaamisen korkea taso. Lisäksi tulee kehittää yhdessä oppimista (collaborative learning) ja tekemällä oppimiseen (learning by doing) liittyviä hankkeita henkilöviestinnän parantamiseksi, digitaalitekniikkaa koskevia verkkomoduuleja sekä viestintäverkostoja tietojen hankkimiseksi ja arvioimiseksi. |
| --- | --- |

3.3.1

Tekniikan nopea kehitys huomioon ottaen ETSK pitää tärkeänä, että EU tukee sellaisten koulutusmoduulien kehittämistä yhteistyössä teollisuuden kanssa, joiden avulla voidaan varmistaa erityisosaamisen korkea taso. Lisäksi tulee kehittää yhdessä oppimista (collaborative learning) ja tekemällä oppimiseen (learning by doing) liittyviä hankkeita henkilöviestinnän parantamiseksi, digitaalitekniikkaa koskevia verkkomoduuleja sekä viestintäverkostoja tietojen hankkimiseksi ja arvioimiseksi.

| 3.3.2 | Olisi kehitettävä – EU-sääntelyn avulla – globaalit normit epävirallisen oppimisen kautta hankittujen johtamis- ja riskinottovalmiuksien validoinnille (7). |
| --- | --- |

3.3.2

Olisi kehitettävä – EU-sääntelyn avulla – globaalit normit epävirallisen oppimisen kautta hankittujen johtamis- ja riskinottovalmiuksien validoinnille (7).

| 3.3.3 | Uusien sukupolvien osaamisen hyödyntäminen: C-sukupolvi tarvitsee uudenlaisia tuotanto-, organisaatio-, viestintä- ja johtamisrakenteita. |
| --- | --- |

3.3.3

Uusien sukupolvien osaamisen hyödyntäminen: C-sukupolvi tarvitsee uudenlaisia tuotanto-, organisaatio-, viestintä- ja johtamisrakenteita.

3.4   Insinöörien imago ja tuleva asema EU:n uudelleenteollistamisessa

| 3.4.1 | ETSK katsoo, että on korostettava ja tuotava selvemmin esiin insinöörien ja teknisten ammattien edustajien avainroolia käsiteltäessä uudelleenteollistumisen haasteista Euroopan yhteiskunnalle aiheutuvia ongelmia. Komitea kehottaa käynnistämään osallistavan ennakointiprosessin, jossa ovat mukana kehittämiseen osallistuvat toimijat, hallinnon edustajat, poliittiset päättäjät ja sidosryhmät ja jossa yksilöidään ja tuodaan esiin tässä ammatissa tulevaisuudessa tarvittavia ongelmanratkaisuvalmiuksia sekä kykyä omaksua nopeasti uusia teknologioita ja muuntaa niitä sovelluksiksi. |
| --- | --- |

3.4.1

ETSK katsoo, että on korostettava ja tuotava selvemmin esiin insinöörien ja teknisten ammattien edustajien avainroolia käsiteltäessä uudelleenteollistumisen haasteista Euroopan yhteiskunnalle aiheutuvia ongelmia. Komitea kehottaa käynnistämään osallistavan ennakointiprosessin, jossa ovat mukana kehittämiseen osallistuvat toimijat, hallinnon edustajat, poliittiset päättäjät ja sidosryhmät ja jossa yksilöidään ja tuodaan esiin tässä ammatissa tulevaisuudessa tarvittavia ongelmanratkaisuvalmiuksia sekä kykyä omaksua nopeasti uusia teknologioita ja muuntaa niitä sovelluksiksi.

| 3.4.2 | Insinööreillä tulisi olla tähän liittyen erityinen merkitys pyrittäessä varmistamaan uudelleenteollistamisprosessin laatu taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristökestävyyden osalta ja siirtymään asteittain kiertotalouden malliin, ”johon sisältyy uudelleenvalmistus ja uudelleenkäyttö” (8). |
| --- | --- |

3.4.2

Insinööreillä tulisi olla tähän liittyen erityinen merkitys pyrittäessä varmistamaan uudelleenteollistamisprosessin laatu taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristökestävyyden osalta ja siirtymään asteittain kiertotalouden malliin, ”johon sisältyy uudelleenvalmistus ja uudelleenkäyttö” (8).

3.5   Insinöörien ja teknikoiden rooli tutkimus- ja innovointiohjelmien ja rakennerahastojen hyödyntämisessä

| 3.5.1 | ETSK katsoo, että eurooppalaiset insinöörit ja teknikot ovat perustavan tärkeä voimavara uudelleenteollistamisprosessissa. He vauhdittavat tutkimustulosten muuntamista innovatiivisiksi kaupallisiksi sovelluksiksi ja ratkaisevat monisyisiä ongelmia siirryttäessä kestäväpohjaiseen, terveeseen ja kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen. Komitean mielestä tämä voimavara on otettava huomioon ja sitä on tuettava innovatiivisten ratkaisujen avulla, joissa suositaan taloudellisuuden lisäksi myös laatua ja edistetään kaikentyyppistä verkosto- ja klusteriyhteistyötä EU:n politiikoissa ja ohjelmissa aloittaen seuraavista:






  — | digitaalistrategiaan liittyvät keskeiset toimet |
| --- | --- | --- |

3.5.1

ETSK katsoo, että eurooppalaiset insinöörit ja teknikot ovat perustavan tärkeä voimavara uudelleenteollistamisprosessissa. He vauhdittavat tutkimustulosten muuntamista innovatiivisiksi kaupallisiksi sovelluksiksi ja ratkaisevat monisyisiä ongelmia siirryttäessä kestäväpohjaiseen, terveeseen ja kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen. Komitean mielestä tämä voimavara on otettava huomioon ja sitä on tuettava innovatiivisten ratkaisujen avulla, joissa suositaan taloudellisuuden lisäksi myös laatua ja edistetään kaikentyyppistä verkosto- ja klusteriyhteistyötä EU:n politiikoissa ja ohjelmissa aloittaen seuraavista:

—

digitaalistrategiaan liittyvät keskeiset toimet

| — | Horisontti 2020, etenkin kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden avulla |
| --- | --- |

—

Horisontti 2020, etenkin kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden avulla

| — | Cosme ja EIR |
| --- | --- |

—

Cosme ja EIR

| — | rakenne- ja koheesiorahastot. |
| --- | --- |

—

rakenne- ja koheesiorahastot.

4.   Loppuhuomiot

| 4.1 | EU:lla on edessään merkittäviä haasteita, jotka ovat vaikeita myös eurooppalaisille insinööreille:






  — | väestön ikääntyminen |
| --- | --- | --- |

4.1

EU:lla on edessään merkittäviä haasteita, jotka ovat vaikeita myös eurooppalaisille insinööreille:

—

väestön ikääntyminen

| — | laajamittainen ja läpikotainen digitalisoituminen |
| --- | --- |

—

laajamittainen ja läpikotainen digitalisoituminen

| — | luonnonvarojen niukentuminen ympäristön ja ilmaston tilan muuttuessa yhä kriittisemmäksi |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen niukentuminen ympäristön ja ilmaston tilan muuttuessa yhä kriittisemmäksi

| — | maantieteellinen, poliittinen ja taloudellinen globalisaatio, jonka myötä painopiste siirtyy pois Euroopasta |
| --- | --- |

—

maantieteellinen, poliittinen ja taloudellinen globalisaatio, jonka myötä painopiste siirtyy pois Euroopasta

| — | teknologioiden, etenkin tieto- ja viestintä- sekä nanobioteknologian ja 3D-järjestelmien, lähentyminen |
| --- | --- |

—

teknologioiden, etenkin tieto- ja viestintä- sekä nanobioteknologian ja 3D-järjestelmien, lähentyminen

| — | varsinkin megakaupunkien yhdennettyyn hallinnointiin liittyvät monisyiset ongelmat |
| --- | --- |

—

varsinkin megakaupunkien yhdennettyyn hallinnointiin liittyvät monisyiset ongelmat

| — | tuotteiden ja palveluiden internetin ja älykkäiden verkkojen räjähdysmäinen kasvu sekä teollisuus 4.0 -järjestelmien kehitys |
| --- | --- |

—

tuotteiden ja palveluiden internetin ja älykkäiden verkkojen räjähdysmäinen kasvu sekä teollisuus 4.0 -järjestelmien kehitys

| — | C-sukupolven hyödyntämän, reaaliaikaisesti verkottuvan joukkoälyn (social brain) valtava itsenäinen kehitys. |
| --- | --- |

—

C-sukupolven hyödyntämän, reaaliaikaisesti verkottuvan joukkoälyn (social brain) valtava itsenäinen kehitys.

| 4.2 | ETSK:n mielestä uuden C-sukupolven insinöörien pitäisi kouluttautua virallisen ja arkioppimisen kautta pidemmälle kuin mitä nykyisin tehdään ja hankkia enemmän taitoja, koska yksinkertainen ongelmanratkaisu tapahtuu tulevaisuudessa itsenäisissä digitaalisissa järjestelmissä. Lisäksi heidän tulisi kehittää monialaisia valmiuksia ja joustavuutta, joita tarvitaan monisyisten ongelmien ratkaisemisessa. |
| --- | --- |

4.2

ETSK:n mielestä uuden C-sukupolven insinöörien pitäisi kouluttautua virallisen ja arkioppimisen kautta pidemmälle kuin mitä nykyisin tehdään ja hankkia enemmän taitoja, koska yksinkertainen ongelmanratkaisu tapahtuu tulevaisuudessa itsenäisissä digitaalisissa järjestelmissä. Lisäksi heidän tulisi kehittää monialaisia valmiuksia ja joustavuutta, joita tarvitaan monisyisten ongelmien ratkaisemisessa.

| 4.3 | Insinöörejä työllistävien organisaatioiden olisi kehitettävä ammattipätevyyksiä koskevan eurooppalaisen kehyksen pohjalta digitaalisia koulutusmoduuleja sekä hallintojärjestelmiä, joissa otetaan huomioon uusien insinöörien ominaispiirteet. Näin voidaan edistää sitoutumista yrityksen arvoihin ja tavoitteisiin ja tehdä työympäristöstä ja uramahdollisuuksista houkuttelevia. |
| --- | --- |

4.3

Insinöörejä työllistävien organisaatioiden olisi kehitettävä ammattipätevyyksiä koskevan eurooppalaisen kehyksen pohjalta digitaalisia koulutusmoduuleja sekä hallintojärjestelmiä, joissa otetaan huomioon uusien insinöörien ominaispiirteet. Näin voidaan edistää sitoutumista yrityksen arvoihin ja tavoitteisiin ja tehdä työympäristöstä ja uramahdollisuuksista houkuttelevia.

| 4.4 | ETSK:n mielestä insinöörejä edustavien järjestöjen ja ammattialajärjestöjen olisi lähennyttävä Euroopan tasolla yhä useammissa asioissa, jotta ne voivat viedä alaa eteenpäin entistä tarmokkaammin sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella, kun luodaan insinöörialan eurooppalaiset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

4.4

ETSK:n mielestä insinöörejä edustavien järjestöjen ja ammattialajärjestöjen olisi lähennyttävä Euroopan tasolla yhä useammissa asioissa, jotta ne voivat viedä alaa eteenpäin entistä tarmokkaammin sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella, kun luodaan insinöörialan eurooppalaiset sisämarkkinat.

| 4.5 | ETSK kehottaa ryhtymään konkreettisiin jatkotoimiin vapaiden ammatinharjoittajien eurooppalaisen foorumin perustamiseksi. Itsenäisesti ammattiaan harjoittavien insinöörien ja insinöörialan pk-yritysten yhdistysten, ammattikamarien ja ammattialajärjestöjen tulee olla siinä laajasti edustettuina (9). Komitea toivoo, että perustettaisiin eurooppalainen insinööriportaali, jossa voidaan käydä vuoropuhelua esimerkiksi vastuukysymyksiin, teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan sekä verotus- ja eläkejärjestelmiin liittyvistä keskeisistä ongelmista. |
| --- | --- |

4.5

ETSK kehottaa ryhtymään konkreettisiin jatkotoimiin vapaiden ammatinharjoittajien eurooppalaisen foorumin perustamiseksi. Itsenäisesti ammattiaan harjoittavien insinöörien ja insinöörialan pk-yritysten yhdistysten, ammattikamarien ja ammattialajärjestöjen tulee olla siinä laajasti edustettuina (9). Komitea toivoo, että perustettaisiin eurooppalainen insinööriportaali, jossa voidaan käydä vuoropuhelua esimerkiksi vastuukysymyksiin, teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan sekä verotus- ja eläkejärjestelmiin liittyvistä keskeisistä ongelmista.

Bryssel 9. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  Vrt. FEANIn ”eurooppalainen insinöörikortti”.

1

(2)  EUVL C 226, 16.7.2014, s. 10.

2

(3)  Ks. EP:n 15.1.2014 antama päätöslauselma.

3

(4)  Lähde: Eurostat.

4

(5)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65, s. 243, s. 1

5

(6)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132.

6

(7)  European Institute for Industrial Leadership, Position Paper P20-2015.

7

(8)  EUVL C 230, 14.7.2015, s. 91.

8

(9)  EUVL C 226, 16.7.2014, s. 10.

9

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Nanoteknologian avulla kohti kilpailukykyistä kemianteollisuutta”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2016/C 071/05)

| Esittelijä: | Egbert BIERMANN |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Tautvydas MISIŪNAS |

Esittelijä:

Egbert BIERMANN

Toinen esittelijä:

Tautvydas MISIŪNAS

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 28. toukokuuta 2015 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

”Nanoteknologian avulla kohti kilpailukykyistä kemianteollisuutta”

(oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) antoi lausuntonsa 5. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 115 ääntä puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa toimia eurooppalaisen teollisuuspolitiikan muotoilemiseksi, etenkin kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden edistämiseksi, sillä ne parantavat EU:n kilpailukykyä. Kun Eurooppa puhuu kansainvälisissä yhteyksissä yhdellä äänellä, sen rooli maailmanlaajuisessa vuoropuhelussa vahvistuu. Nanomateriaaleihin ja nanoteknologiaan perustuva innovointikyky – erityisesti kemianteollisuudessa – myötävaikuttaa asiaan merkittävästi. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa toimia eurooppalaisen teollisuuspolitiikan muotoilemiseksi, etenkin kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden edistämiseksi, sillä ne parantavat EU:n kilpailukykyä. Kun Eurooppa puhuu kansainvälisissä yhteyksissä yhdellä äänellä, sen rooli maailmanlaajuisessa vuoropuhelussa vahvistuu. Nanomateriaaleihin ja nanoteknologiaan perustuva innovointikyky – erityisesti kemianteollisuudessa – myötävaikuttaa asiaan merkittävästi.

| 1.2 | Nanoteknologian edistämiseen tähtäävä aloite voi auttaa kehittämään yhteistä eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa edelleen. Tutkimus- ja kehitystoiminta on niin monitahoista, että yksittäiset yritykset tai laitokset eivät voi sitä yksin hoitaa vaan tarvitaan kattavaa yhteistyötä yliopistojen, tutkimuslaitosten, yritysten ja yrityshautomoiden kesken. Myönteinen toimintamalli ovat tutkimustoiminnan keskukset, joita on perustettu muun muassa kemian- ja lääkealalle. On myös varmistettava, että pk-yritykset pääsevät toimintaan mukaan. |
| --- | --- |

1.2

Nanoteknologian edistämiseen tähtäävä aloite voi auttaa kehittämään yhteistä eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa edelleen. Tutkimus- ja kehitystoiminta on niin monitahoista, että yksittäiset yritykset tai laitokset eivät voi sitä yksin hoitaa vaan tarvitaan kattavaa yhteistyötä yliopistojen, tutkimuslaitosten, yritysten ja yrityshautomoiden kesken. Myönteinen toimintamalli ovat tutkimustoiminnan keskukset, joita on perustettu muun muassa kemian- ja lääkealalle. On myös varmistettava, että pk-yritykset pääsevät toimintaan mukaan.

| 1.3 | Eurooppalaisten nanoteknologian huippuosaamiskeskittymien (nanoklustereiden) kehittämistä on jatkettava. Talouselämän, tiedemaailman, politiikan ja koulutusmaailman osaajien tulee verkostoitua teknologian siirron, digitaalisen ja henkilökohtaisen yhteistyön, paremman riskinarvioinnin, erityisen elinkaariarvioinnin tai nanotuotteiden turvallisuuden edistämiseksi.
  Horisontti 2020 -tutkimuspuiteohjelman rahoitusvälineitä on nanoteknologian osalta yksinkertaistettava ja joustavoitettava ennen kaikkea pk-yrityksiä ajatellen. Julkinen rahoitus on vakiinnutettava, ja yksityisen rahoituksen tarjontaa on edistettävä. |
| --- | --- |

1.3

Eurooppalaisten nanoteknologian huippuosaamiskeskittymien (nanoklustereiden) kehittämistä on jatkettava. Talouselämän, tiedemaailman, politiikan ja koulutusmaailman osaajien tulee verkostoitua teknologian siirron, digitaalisen ja henkilökohtaisen yhteistyön, paremman riskinarvioinnin, erityisen elinkaariarvioinnin tai nanotuotteiden turvallisuuden edistämiseksi.

Horisontti 2020 -tutkimuspuiteohjelman rahoitusvälineitä on nanoteknologian osalta yksinkertaistettava ja joustavoitettava ennen kaikkea pk-yrityksiä ajatellen. Julkinen rahoitus on vakiinnutettava, ja yksityisen rahoituksen tarjontaa on edistettävä.

| 1.4 | Jotta monitieteinen nanoteknologia saataisiin juurrutettua paremmin koulutusjärjestelmiin, olisi esimerkiksi kemiassa, biologiassa, insinööritieteissä, lääketieteessä tai yhteiskuntatieteissä tukeuduttava päteviin tutkijoihin ja teknikoihin. Lisäksi yritysten on reagoitava henkilöstönsä kasvaviin pätevyysvaatimuksiin kohdennettujen koulutus- ja täydennyskoulutustoimenpiteiden avulla. Työntekijät kokemuksineen ja taitoineen on otettava toimintaan mukaan. |
| --- | --- |

1.4

Jotta monitieteinen nanoteknologia saataisiin juurrutettua paremmin koulutusjärjestelmiin, olisi esimerkiksi kemiassa, biologiassa, insinööritieteissä, lääketieteessä tai yhteiskuntatieteissä tukeuduttava päteviin tutkijoihin ja teknikoihin. Lisäksi yritysten on reagoitava henkilöstönsä kasvaviin pätevyysvaatimuksiin kohdennettujen koulutus- ja täydennyskoulutustoimenpiteiden avulla. Työntekijät kokemuksineen ja taitoineen on otettava toimintaan mukaan.

| 1.5 | EU:n standardointiprosessia on edistettävä entisestään. Standardeilla on keskeinen rooli lainsäädännön noudattamisessa, erityisesti silloin kun työntekijöiden turvallisuus edellyttää riskinarviointia. Tämän vuoksi on kehitettävä välineitä varmennettuja vertailumateriaaleja varten, jotta nanomateriaalien ominaisuuksien mittausmenetelmiä voidaan testata. |
| --- | --- |

1.5

EU:n standardointiprosessia on edistettävä entisestään. Standardeilla on keskeinen rooli lainsäädännön noudattamisessa, erityisesti silloin kun työntekijöiden turvallisuus edellyttää riskinarviointia. Tämän vuoksi on kehitettävä välineitä varmennettuja vertailumateriaaleja varten, jotta nanomateriaalien ominaisuuksien mittausmenetelmiä voidaan testata.

| 1.6 | Kuluttajille on annettava kattavasti tietoa nanomateriaaleista. Niihin liittyvien kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden hyväksynnän edistäminen yhteiskunnassa on välttämätöntä. Kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen, talouselämän ja politiikan edustajien on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua keskenään. Tätä varten on kehitettävä Euroopan laajuisia tiedotusfoorumeita ja hyväksyntää edistäviä välineitä. |
| --- | --- |

1.6

Kuluttajille on annettava kattavasti tietoa nanomateriaaleista. Niihin liittyvien kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden hyväksynnän edistäminen yhteiskunnassa on välttämätöntä. Kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjen, talouselämän ja politiikan edustajien on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua keskenään. Tätä varten on kehitettävä Euroopan laajuisia tiedotusfoorumeita ja hyväksyntää edistäviä välineitä.

| 1.7 | ETSK odottaa Euroopan komission perustavan nanomateriaalien seurantakeskuksen, joka kartoittaa ja arvioi niiden kehittämisprosesseja ja sovelluksia, hyödyntämistä (kierrätystä) ja hävittämistä. Sen tulisi myös tarkkailla ja arvioida työllisyys- ja työmarkkinavaikutuksia sekä esitellä niiden pohjalta tehtäviä poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia päätelmiä. Vielä ennen vuotta 2020 olisi esitettävä ajantasainen kertomus nanomateriaaleista ja nanoteknologiasta Euroopassa, ja siinä olisi esiteltävä mahdollisia kehityssuuntauksia vuoteen 2030 saakka. |
| --- | --- |

1.7

ETSK odottaa Euroopan komission perustavan nanomateriaalien seurantakeskuksen, joka kartoittaa ja arvioi niiden kehittämisprosesseja ja sovelluksia, hyödyntämistä (kierrätystä) ja hävittämistä. Sen tulisi myös tarkkailla ja arvioida työllisyys- ja työmarkkinavaikutuksia sekä esitellä niiden pohjalta tehtäviä poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia päätelmiä. Vielä ennen vuotta 2020 olisi esitettävä ajantasainen kertomus nanomateriaaleista ja nanoteknologiasta Euroopassa, ja siinä olisi esiteltävä mahdollisia kehityssuuntauksia vuoteen 2030 saakka.

2.   Nanoteknologia innovatiivisessa Euroopassa

Nanoteknologia innovatiivisessa Euroopassa

| 2.1 | Euroopan komissio on toteuttanut ja toteuttaa monenlaisia aloitteita innovoinnin ja kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden edistämiseksi, jotta kilpailukykyä saataisiin parannettua. Esimerkkeinä mainittakoon komission vuonna 2009 ja 2012 antamat tiedonannot kehitystä vauhdittavia keskeisiä teknologioita koskevasta yhteisestä strategiasta ja vuonna 2014 julkaistu tiedonanto tutkimuksesta ja innovoinnista. Lisäksi nanoteknologialle on annettu erityistä painoarvoa useissa ETSK:n lausunnoissa (1). |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio on toteuttanut ja toteuttaa monenlaisia aloitteita innovoinnin ja kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden edistämiseksi, jotta kilpailukykyä saataisiin parannettua. Esimerkkeinä mainittakoon komission vuonna 2009 ja 2012 antamat tiedonannot kehitystä vauhdittavia keskeisiä teknologioita koskevasta yhteisestä strategiasta ja vuonna 2014 julkaistu tiedonanto tutkimuksesta ja innovoinnista. Lisäksi nanoteknologialle on annettu erityistä painoarvoa useissa ETSK:n lausunnoissa (1).

1

| 2.2 | EU:n teollisuuspolitiikka ja näin ollen myös innovatiivisen teknologian edistäminen saivat erityisen aseman, kun Junckerin ohjelma hyväksyttiin vuonna 2014. Etusijalle asetetut teknologiat osoittavat, että kilpailukykyisessä eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa on panostettava strategisesti tulevaisuuden teknologioihin ja materiaaleihin. Tämä koskee kemian- ja lääkealaa aivan erityisesti. |
| --- | --- |

2.2

EU:n teollisuuspolitiikka ja näin ollen myös innovatiivisen teknologian edistäminen saivat erityisen aseman, kun Junckerin ohjelma hyväksyttiin vuonna 2014. Etusijalle asetetut teknologiat osoittavat, että kilpailukykyisessä eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa on panostettava strategisesti tulevaisuuden teknologioihin ja materiaaleihin. Tämä koskee kemian- ja lääkealaa aivan erityisesti.

| 2.3 | Eurooppalainen kemian- ja lääketeollisuus toimii muiden alojen innovoinnin vauhdittajana, ja nanoteknologia on avainasemassa uusia tuotteita kehitettäessä. Tämä parantaa kilpailukykyä ja edistää teollisuuden kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

2.3

Eurooppalainen kemian- ja lääketeollisuus toimii muiden alojen innovoinnin vauhdittajana, ja nanoteknologia on avainasemassa uusia tuotteita kehitettäessä. Tämä parantaa kilpailukykyä ja edistää teollisuuden kestävää kehitystä.

| 2.4 | Nanomateriaaleja käytetään jo nykyään monissa arkipäivän tuotteissa (esim. urheiluvaatteissa, kosmetiikassa ja pinnoitteissa). Lisäksi ne tarjoavat innovointimahdollisuuksia uusien tuotteiden ja menetelmien kehittämiseksi (esim. kun on kyse energia- ja ympäristöteknologiasta, lääketieteellisestä teknologiasta, optiikasta, sirujen kehittämisestä ja valmistuksesta, teknisin ratkaisuin toteutettavasta tietosuojasta, rakennusteollisuudesta sekä lakoista ja maaleista tai lääkkeistä ja lääketieteellisestä teknologiasta). |
| --- | --- |

2.4

Nanomateriaaleja käytetään jo nykyään monissa arkipäivän tuotteissa (esim. urheiluvaatteissa, kosmetiikassa ja pinnoitteissa). Lisäksi ne tarjoavat innovointimahdollisuuksia uusien tuotteiden ja menetelmien kehittämiseksi (esim. kun on kyse energia- ja ympäristöteknologiasta, lääketieteellisestä teknologiasta, optiikasta, sirujen kehittämisestä ja valmistuksesta, teknisin ratkaisuin toteutettavasta tietosuojasta, rakennusteollisuudesta sekä lakoista ja maaleista tai lääkkeistä ja lääketieteellisestä teknologiasta).

| 2.5 | Nanomateriaaleilla voi pienen koon ansiosta olla uudenlaisia optisia, magneettisia, mekaanisia, kemiallisia ja biologisia ominaisuuksia. Niiden avulla voidaan kehittää innovatiivisia tuotteita uusine toimintoineen ja erityisominaisuuksineen. |
| --- | --- |

2.5

Nanomateriaaleilla voi pienen koon ansiosta olla uudenlaisia optisia, magneettisia, mekaanisia, kemiallisia ja biologisia ominaisuuksia. Niiden avulla voidaan kehittää innovatiivisia tuotteita uusine toimintoineen ja erityisominaisuuksineen.

| 2.6 | Euroopan komission antaman suosituksen mukaan ”nanomateriaalit” ovat materiaaleja, joiden tärkeimpien ainesosien koko on 1–100 metrin miljardisosaa. Tämä määritelmä on tärkeä edistysaskel, koska siinä kuvataan selvästi, mitä materiaaleja on pidettävä nanomateriaaleina, ja koska se mahdollistaa soveltuvimman testausmenetelmän valinnan (2). |
| --- | --- |

2.6

Euroopan komission antaman suosituksen mukaan ”nanomateriaalit” ovat materiaaleja, joiden tärkeimpien ainesosien koko on 1–100 metrin miljardisosaa. Tämä määritelmä on tärkeä edistysaskel, koska siinä kuvataan selvästi, mitä materiaaleja on pidettävä nanomateriaaleina, ja koska se mahdollistaa soveltuvimman testausmenetelmän valinnan (2).

2

| 2.7 | Nanoteknologia tarjoaa suuria kasvumahdollisuuksia. Asiantuntijat odottavat alan kasvavan vuotuisista 8 miljardista 119 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuosina 2006–2021 (3). |
| --- | --- |

2.7

Nanoteknologia tarjoaa suuria kasvumahdollisuuksia. Asiantuntijat odottavat alan kasvavan vuotuisista 8 miljardista 119 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuosina 2006–2021 (3).

3

3.   Nanoteknologia kemianteollisuudessa ja lääketieteessä
   (4)

Nanoteknologia kemianteollisuudessa ja lääketieteessä

4

| 3.1 | Nanoteknologian kirjo kemiateollisuudessa on valtava. On syytä todeta, että suuri osa siitä, mitä nano-nimikkeen alle nykyään luokitellaan, ei ole mitään uutta, vaikka ”nanoteknologia” uudelta kuulostaakin. Esimerkiksi kirkkojen keskiaikaiset lasimaalaukset sisältävät kultananohiukkasia. Nykykäsityksen mukaisen nanoteknologian varsinainen uutuus liittyy siihen, että teknologian toimintatapa tunnetaan nyt paremmin. |
| --- | --- |

3.1

Nanoteknologian kirjo kemiateollisuudessa on valtava. On syytä todeta, että suuri osa siitä, mitä nano-nimikkeen alle nykyään luokitellaan, ei ole mitään uutta, vaikka ”nanoteknologia” uudelta kuulostaakin. Esimerkiksi kirkkojen keskiaikaiset lasimaalaukset sisältävät kultananohiukkasia. Nykykäsityksen mukaisen nanoteknologian varsinainen uutuus liittyy siihen, että teknologian toimintatapa tunnetaan nyt paremmin.

| 3.2 | Nanoteknologialla on lääketieteessä monia sovellusaloja. Toive saada vaikuttava aine kuljetettua kohdennetusti sairaaseen kudokseen on yhtä vanha kuin lääkkeiden valmistus ja johtuu siitä, että monet vaikuttavat aineet aiheuttavat voimakkaita sivuvaikutuksia. Tällaisten sivuvaikutusten syynä on usein se, että vaikuttavat aineet leviävät elimistöön epäspesifisesti. Nanomittakaavan lääkekuljetinjärjestelmien kehittäminen mahdollistaa sen, että vaikuttavat aineet voidaan keskittää kohdennetusti sairaaseen kudokseen, jolloin sivuvaikutuksia voidaan vähentää. |
| --- | --- |

3.2

Nanoteknologialla on lääketieteessä monia sovellusaloja. Toive saada vaikuttava aine kuljetettua kohdennetusti sairaaseen kudokseen on yhtä vanha kuin lääkkeiden valmistus ja johtuu siitä, että monet vaikuttavat aineet aiheuttavat voimakkaita sivuvaikutuksia. Tällaisten sivuvaikutusten syynä on usein se, että vaikuttavat aineet leviävät elimistöön epäspesifisesti. Nanomittakaavan lääkekuljetinjärjestelmien kehittäminen mahdollistaa sen, että vaikuttavat aineet voidaan keskittää kohdennetusti sairaaseen kudokseen, jolloin sivuvaikutuksia voidaan vähentää.

| 3.3 | Biotieteiden alalla kehitellään konkreettisia nanosovelluksia. Esimerkiksi nk. biosiruja käytetään testeihin, joiden avulla Alzheimerin taudin, syövän, MS-taudin tai nivelreuman kaltaisia sairauksia voidaan havaita ja hoitaa jo varhaisessa vaiheessa (5). Nanohiukkaspohjaiset varjoaineet taas kiinnittyvät kohdennetusti sairaisiin soluihin ja mahdollistavat huomattavasti nopeamman ja paremman diagnostiikan. Nanogeelit nopeuttavat rustokudoksen uudistumista, ja nanohiukkasista, jotka kykenevät läpäisemään veri-aivoesteen, on apua esimerkiksi aivokasvainten kohdennetussa hoidossa (6). |
| --- | --- |

3.3

Biotieteiden alalla kehitellään konkreettisia nanosovelluksia. Esimerkiksi nk. biosiruja käytetään testeihin, joiden avulla Alzheimerin taudin, syövän, MS-taudin tai nivelreuman kaltaisia sairauksia voidaan havaita ja hoitaa jo varhaisessa vaiheessa (5). Nanohiukkaspohjaiset varjoaineet taas kiinnittyvät kohdennetusti sairaisiin soluihin ja mahdollistavat huomattavasti nopeamman ja paremman diagnostiikan. Nanogeelit nopeuttavat rustokudoksen uudistumista, ja nanohiukkasista, jotka kykenevät läpäisemään veri-aivoesteen, on apua esimerkiksi aivokasvainten kohdennetussa hoidossa (6).

5

6

| 3.4 | Noin 20 nanometrin kokoisin huokosin varustettujen muovikalvojen avulla voidaan suodattaa vedestä bakteereja, viruksia ja muita taudinaiheuttajia. Tätä nk. ultrasuodatusta käytetään sekä juomaveden että prosessiveden eli teollisuustuotannossa käytettävän veden puhdistuksessa. |
| --- | --- |

3.4

Noin 20 nanometrin kokoisin huokosin varustettujen muovikalvojen avulla voidaan suodattaa vedestä bakteereja, viruksia ja muita taudinaiheuttajia. Tätä nk. ultrasuodatusta käytetään sekä juomaveden että prosessiveden eli teollisuustuotannossa käytettävän veden puhdistuksessa.

| 3.5 | Nanoteknologia parantaa aurinkokennojen hyötysuhdetta merkittävästi jo lähitulevaisuudessa. Uudenlaisten pinnoitteiden ansiosta energiantuotantoa ja energiatehokkuutta voidaan lisätä huomattavasti. |
| --- | --- |

3.5

Nanoteknologia parantaa aurinkokennojen hyötysuhdetta merkittävästi jo lähitulevaisuudessa. Uudenlaisten pinnoitteiden ansiosta energiantuotantoa ja energiatehokkuutta voidaan lisätä huomattavasti.

| 3.6 | Nk. nanoputket, hiilinanoputket tai grafeenit voivat tuoda materiaaleihin uusia ominaisuuksia, lisätäänpä niitä sitten muoveihin, metalleihin tai muihin aineisiin. Ne parantavat esimerkiksi sähkönjohtavuutta, lisäävät mekaanista lujuutta tai edistävät kevytrakentamista. |
| --- | --- |

3.6

Nk. nanoputket, hiilinanoputket tai grafeenit voivat tuoda materiaaleihin uusia ominaisuuksia, lisätäänpä niitä sitten muoveihin, metalleihin tai muihin aineisiin. Ne parantavat esimerkiksi sähkönjohtavuutta, lisäävät mekaanista lujuutta tai edistävät kevytrakentamista.

| 3.7 | Myös tuulivoimaloiden käyttöä voidaan tehostaa nanoteknologian avulla. Uudet rakennusmateriaalit tekevät tuulivoimaloista kevyempiä, mikä johtaa sähköntuotantokustannusten pienenemiseen ja mahdollistaa tuulivoimaloiden optimaalisen rakentamisen. |
| --- | --- |

3.7

Myös tuulivoimaloiden käyttöä voidaan tehostaa nanoteknologian avulla. Uudet rakennusmateriaalit tekevät tuulivoimaloista kevyempiä, mikä johtaa sähköntuotantokustannusten pienenemiseen ja mahdollistaa tuulivoimaloiden optimaalisen rakentamisen.

| 3.8 | Valaistuksen osuus maailmanlaajuisesta energiankulutuksesta on noin 20 prosenttia. Koska nanotutkimus lupailee energiansäästölamppuja, jotka tarvitsevat huomattavasti nykyistä vähemmän sähköä, tätä energiankulutusta voitaneen pienentää yli kolmanneksella. Lisäksi vasta litiumioniakut, jotka eivät olisi mahdollisia ilman nanoteknologiaa, tekevät sähköautoista taloudellisia. |
| --- | --- |

3.8

Valaistuksen osuus maailmanlaajuisesta energiankulutuksesta on noin 20 prosenttia. Koska nanotutkimus lupailee energiansäästölamppuja, jotka tarvitsevat huomattavasti nykyistä vähemmän sähköä, tätä energiankulutusta voitaneen pienentää yli kolmanneksella. Lisäksi vasta litiumioniakut, jotka eivät olisi mahdollisia ilman nanoteknologiaa, tekevät sähköautoista taloudellisia.

| 3.9 | Betoni on yksi yleisimmin käytetyistä rakennusmateriaaleista. Nanoteknologiapohjaisten kalsiumkiteiden ansiosta on mahdollista valmistaa parempilaatuisia betonielementtejä erittäin nopeasti ja niin, että energiaa kuluu vähemmän. |
| --- | --- |

3.9

Betoni on yksi yleisimmin käytetyistä rakennusmateriaaleista. Nanoteknologiapohjaisten kalsiumkiteiden ansiosta on mahdollista valmistaa parempilaatuisia betonielementtejä erittäin nopeasti ja niin, että energiaa kuluu vähemmän.

| 3.10 | Autoteollisuudessa käytetään jo nykyäänkin nanopinnoitteita, joilla on erityisominaisuuksia. Tämä koskee myös muita liikennevälineitä, kuten lentokoneita tai laivoja. |
| --- | --- |

3.10

Autoteollisuudessa käytetään jo nykyäänkin nanopinnoitteita, joilla on erityisominaisuuksia. Tämä koskee myös muita liikennevälineitä, kuten lentokoneita tai laivoja.

4.   Nanoteknologia taloudellisena osatekijänä

Nanoteknologia taloudellisena osatekijänä

| 4.1 | Kilpailutekijät maailmanmarkkinoilla muuttuvat jatkuvasti. Osittain tämä on suunniteltua, mutta joukossa on myös ennalta arvaamattomia muutoksia. Vakaan kehityksen aikaansaamiseksi laaditaan poliittisia ohjelmia, esimerkiksi vuonna 2010 sovittiin Eurooppa 2020 -strategiasta, jonka tavoitteena on kestävä ja osallistava kasvu ja Euroopan laajuisten toimien aiempaa parempi koordinointi. Näin on tarkoitus voittaa täydessä vauhdissa oleva kamppailu innovaatioista. Kyse on tutkimus- ja kehitystoiminnasta, patenttisuojasta sekä tuotanto- ja työpaikoista. |
| --- | --- |

4.1

Kilpailutekijät maailmanmarkkinoilla muuttuvat jatkuvasti. Osittain tämä on suunniteltua, mutta joukossa on myös ennalta arvaamattomia muutoksia. Vakaan kehityksen aikaansaamiseksi laaditaan poliittisia ohjelmia, esimerkiksi vuonna 2010 sovittiin Eurooppa 2020 -strategiasta, jonka tavoitteena on kestävä ja osallistava kasvu ja Euroopan laajuisten toimien aiempaa parempi koordinointi. Näin on tarkoitus voittaa täydessä vauhdissa oleva kamppailu innovaatioista. Kyse on tutkimus- ja kehitystoiminnasta, patenttisuojasta sekä tuotanto- ja työpaikoista.

| 4.2 | Kemianteollisuus on EU:n parhaiten menestyviä teollisuudenaloja. Vuonna 2013 sen myyntituotot olivat 527 miljardia euroa, mikä tekee siitä toiseksi suurimman tuotannonalan. Tästä vahvuudesta huolimatta nykyinen tilanne näyttää kuitenkin antavan aihetta huoleen. Tuotanto on kehityssuuntauksen nopean suhdannesidonnaisen muutoksen jälkeen polkenut paikoillaan vuoden 2011 alusta lähtien. EU:n osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta ja viennistä on pienentynyt jo pidemmän aikaa (7). |
| --- | --- |

4.2

Kemianteollisuus on EU:n parhaiten menestyviä teollisuudenaloja. Vuonna 2013 sen myyntituotot olivat 527 miljardia euroa, mikä tekee siitä toiseksi suurimman tuotannonalan. Tästä vahvuudesta huolimatta nykyinen tilanne näyttää kuitenkin antavan aihetta huoleen. Tuotanto on kehityssuuntauksen nopean suhdannesidonnaisen muutoksen jälkeen polkenut paikoillaan vuoden 2011 alusta lähtien. EU:n osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta ja viennistä on pienentynyt jo pidemmän aikaa (7).

7

| 4.3 | EU:n kemianteollisuus investoi tutkimukseen vuonna 2012 noin 9 miljardia euroa. Tutkimusmenot ovat pysytelleet tällä tasolla vuodesta 2010 lähtien. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Kiinassa, mutta myös Japanissa ja Saudi-Arabiassa nanoteknologian tutkimisella ja kehittämisellä on sen sijaan yhä tärkeämpi asema, joten kilpailu alalla tulee kiristymään entisestään. |
| --- | --- |

4.3

EU:n kemianteollisuus investoi tutkimukseen vuonna 2012 noin 9 miljardia euroa. Tutkimusmenot ovat pysytelleet tällä tasolla vuodesta 2010 lähtien. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Kiinassa, mutta myös Japanissa ja Saudi-Arabiassa nanoteknologian tutkimisella ja kehittämisellä on sen sijaan yhä tärkeämpi asema, joten kilpailu alalla tulee kiristymään entisestään.

5.   Nanoteknologia ympäristöön vaikuttavana osatekijänä

Nanoteknologia ympäristöön vaikuttavana osatekijänä

| 5.1 | Ympäristön kannalta kestävä taloudellinen toiminta on olennainen kilpailutekijä eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa, tähdätäänpä sitten sisämarkkinoille tai maailmanmarkkinoille. |
| --- | --- |

5.1

Ympäristön kannalta kestävä taloudellinen toiminta on olennainen kilpailutekijä eurooppalaisessa teollisuuspolitiikassa, tähdätäänpä sitten sisämarkkinoille tai maailmanmarkkinoille.

| 5.2 | Moninaisten ominaisuuksiensa ansiosta nanomateriaalit auttavat niin lähtöaineina, väli- kuin lopputuotteinakin tehostamaan energian muuntamista ja vähentämään energiankulutusta. Lisäksi nanoteknologia tarjoaa mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä (8). Näin se edistää ilmastonsuojelua. |
| --- | --- |

5.2

Moninaisten ominaisuuksiensa ansiosta nanomateriaalit auttavat niin lähtöaineina, väli- kuin lopputuotteinakin tehostamaan energian muuntamista ja vähentämään energiankulutusta. Lisäksi nanoteknologia tarjoaa mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä (8). Näin se edistää ilmastonsuojelua.

8

| 5.3 | Hessenin osavaltio Saksassa on julkaissut tutkimuksen, jossa korostetaan nanoteknologian tarjoamia innovaatiomahdollisuuksia ympäristönsuojelun alalla (9), esimerkiksi veden käsittelyssä ja puhdistuksessa, jätteen syntymisen ehkäisyssä, energiatehokkuuden edistämisessä ja ilman puhdistamisessa. Nämä mahdollisuudet parantavat etenkin pk-yritysten toimeksiantotilannetta. Kemianteollisuus tutkii ja kehittää tarvittavaa perustaa sekä vastaavia lähtöaineita ja lopputuotteita. |
| --- | --- |

5.3

Hessenin osavaltio Saksassa on julkaissut tutkimuksen, jossa korostetaan nanoteknologian tarjoamia innovaatiomahdollisuuksia ympäristönsuojelun alalla (9), esimerkiksi veden käsittelyssä ja puhdistuksessa, jätteen syntymisen ehkäisyssä, energiatehokkuuden edistämisessä ja ilman puhdistamisessa. Nämä mahdollisuudet parantavat etenkin pk-yritysten toimeksiantotilannetta. Kemianteollisuus tutkii ja kehittää tarvittavaa perustaa sekä vastaavia lähtöaineita ja lopputuotteita.

9

| 5.4 | Ympäristöelementti on sisällytettävä yritysten, myös pk-yritysten, strategioihin osana kestävyysajattelua, ja työntekijät on otettava aktiivisesti mukaan näihin prosesseihin. |
| --- | --- |

5.4

Ympäristöelementti on sisällytettävä yritysten, myös pk-yritysten, strategioihin osana kestävyysajattelua, ja työntekijät on otettava aktiivisesti mukaan näihin prosesseihin.

| 5.5 | Ennalta varautumisen periaate on olennainen osa Euroopassa nykyisin harjoitettavaa ympäristöpolitiikkaa ja terveydenhuoltopolitiikkaa. Sen mukaan ympäristöön tai ihmisten terveyteen kohdistuvat haittavaikutukset ja uhkat tulee minimoida etukäteen. Varautumistoimia toteutettaessa on kuitenkin huolehdittava siitä, että kustannukset, hyödyt ja rasitteet ovat oikeassa suhteessa toisiinsa. Tämä on välttämätöntä erityisesti pk-yritysten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

5.5

Ennalta varautumisen periaate on olennainen osa Euroopassa nykyisin harjoitettavaa ympäristöpolitiikkaa ja terveydenhuoltopolitiikkaa. Sen mukaan ympäristöön tai ihmisten terveyteen kohdistuvat haittavaikutukset ja uhkat tulee minimoida etukäteen. Varautumistoimia toteutettaessa on kuitenkin huolehdittava siitä, että kustannukset, hyödyt ja rasitteet ovat oikeassa suhteessa toisiinsa. Tämä on välttämätöntä erityisesti pk-yritysten suojelemiseksi.

6.   Nanoteknologia työllisyyteen vaikuttavana / sosiaalisena osatekijänä

Nanoteknologia työllisyyteen vaikuttavana / sosiaalisena osatekijänä

| 6.1 | Nanoteknologian työllistämispotentiaalia kemianteollisuudessa pidetään erittäin suurena kaikkialla maailmassa. EU:ssa arvioidaan jo nykyään olevan 300 000–400 000 (10) nanoteknologiaan liittyvää työpaikkaa. |
| --- | --- |

6.1

Nanoteknologian työllistämispotentiaalia kemianteollisuudessa pidetään erittäin suurena kaikkialla maailmassa. EU:ssa arvioidaan jo nykyään olevan 300 000–400 000 (10) nanoteknologiaan liittyvää työpaikkaa.

10

| 6.2 | Tämän kasvun ohella on kuitenkin myös tarkasteltava riskejä, joita työpaikkojen vähentäminen, tuotantopaikkojen siirtäminen muualle tai pätevyysprofiilien muuttuva kirjo aiheuttavat. |
| --- | --- |

6.2

Tämän kasvun ohella on kuitenkin myös tarkasteltava riskejä, joita työpaikkojen vähentäminen, tuotantopaikkojen siirtäminen muualle tai pätevyysprofiilien muuttuva kirjo aiheuttavat.

| 6.3 | Työpaikkojen määrä on yksi asia, ja toinen on niiden laatu. Eri yritysten nanoteknisille toimialoille syntyy yleensä hyväpalkkaisia työpaikkoja ammattitaitoisille työntekijöille, eikä tämä koske vain kemianteollisuutta (11). |
| --- | --- |

6.3

Työpaikkojen määrä on yksi asia, ja toinen on niiden laatu. Eri yritysten nanoteknisille toimialoille syntyy yleensä hyväpalkkaisia työpaikkoja ammattitaitoisille työntekijöille, eikä tämä koske vain kemianteollisuutta (11).

11

| 6.4 | Tämä luo yrityksissä suuria koulutus- ja täydennyskoulutustarpeita, ja syntyy uusia yhteistyömuotoja. Jopa työmarkkinaosapuolten kumppanuudesta tulee tässä yhteydessä innovointiin vaikuttava tekijä siinä mielessä, että esimerkiksi työn organisoinnista, terveydensuojelusta ja täydennyskoulutuksesta on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua. Saksassa on tähän liittyen tehty kemianteollisuudessa erittäin laaja-alaisia työmarkkinaosapuolten sopimuksia (12). |
| --- | --- |

6.4

Tämä luo yrityksissä suuria koulutus- ja täydennyskoulutustarpeita, ja syntyy uusia yhteistyömuotoja. Jopa työmarkkinaosapuolten kumppanuudesta tulee tässä yhteydessä innovointiin vaikuttava tekijä siinä mielessä, että esimerkiksi työn organisoinnista, terveydensuojelusta ja täydennyskoulutuksesta on käytävä jatkuvaa vuoropuhelua. Saksassa on tähän liittyen tehty kemianteollisuudessa erittäin laaja-alaisia työmarkkinaosapuolten sopimuksia (12).

12

7.   Nanoteknologian mahdollisuudet ja riskit

Nanoteknologian mahdollisuudet ja riskit

| 7.1 | Euroopan komissio käyttää jo nykyisin 20–30 miljoonaa euroa vuodessa nanoturvallisuuden tutkimiseen. Lisäksi jäsenvaltiot osoittavat siihen vuosittain noin 70 miljoonaa euroa (13). Tämä tarjoaa asianmukaiset ja riittävät rahoituspuitteet. |
| --- | --- |

7.1

Euroopan komissio käyttää jo nykyisin 20–30 miljoonaa euroa vuodessa nanoturvallisuuden tutkimiseen. Lisäksi jäsenvaltiot osoittavat siihen vuosittain noin 70 miljoonaa euroa (13). Tämä tarjoaa asianmukaiset ja riittävät rahoituspuitteet.

13

| 7.2 | EU:n tasolla olisi koordinoitava kattavaa julkis- ja yksityissektorin pitkäaikaistutkimusten ohjelmaa, jotta voidaan laajentaa tietämystä nanomateriaaleista, niiden ominaisuuksista sekä potentiaalisista työntekijöiden ja kuluttajien terveyteen ja ympäristöön liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä. |
| --- | --- |

7.2

EU:n tasolla olisi koordinoitava kattavaa julkis- ja yksityissektorin pitkäaikaistutkimusten ohjelmaa, jotta voidaan laajentaa tietämystä nanomateriaaleista, niiden ominaisuuksista sekä potentiaalisista työntekijöiden ja kuluttajien terveyteen ja ympäristöön liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä.

| 7.3 | Monet kemian alan yritykset ovat osana riskinhallintaansa ryhtyneet erilaisiin toimenpiteisiin huolehtiakseen kestäväpohjaisen työsuojelun ja tuoteturvallisuuden toteutumisesta vastuullisella tavalla. Tämä tapahtuu usein kemianteollisuuden maailmanlaajuisen Responsible Care -aloitteen (14) puitteissa. Vastaavanlaisia aloitteita on myös muilla aloilla. |
| --- | --- |

7.3

Monet kemian alan yritykset ovat osana riskinhallintaansa ryhtyneet erilaisiin toimenpiteisiin huolehtiakseen kestäväpohjaisen työsuojelun ja tuoteturvallisuuden toteutumisesta vastuullisella tavalla. Tämä tapahtuu usein kemianteollisuuden maailmanlaajuisen Responsible Care -aloitteen (14) puitteissa. Vastaavanlaisia aloitteita on myös muilla aloilla.

14

| 7.4 | Tuotevastuu ulottuu tutkimuksesta tuotteen loppukäsittelyyn. Yritykset tutkivat jo kehitysvaiheessa, miten niiden uusia tuotteita voidaan valmistaa ja käyttää turvallisesti. Tutkimukset on saatettava päätökseen ja tuotteen turvallisesta käytöstä on laadittava ohjeet, ennen kuin tuote saatetaan markkinoille. Lisäksi yritysten on ilmoitettava, miten tuotteet tulee asianmukaisesti hävittää. |
| --- | --- |

7.4

Tuotevastuu ulottuu tutkimuksesta tuotteen loppukäsittelyyn. Yritykset tutkivat jo kehitysvaiheessa, miten niiden uusia tuotteita voidaan valmistaa ja käyttää turvallisesti. Tutkimukset on saatettava päätökseen ja tuotteen turvallisesta käytöstä on laadittava ohjeet, ennen kuin tuote saatetaan markkinoille. Lisäksi yritysten on ilmoitettava, miten tuotteet tulee asianmukaisesti hävittää.

| 7.5 | Euroopan komissio korostaa nanomateriaalien turvallisuutta käsittelevissä kannanotoissaan, että tieteellisten tutkimusten mukaan nanomateriaaleja voidaan pohjimmiltaan pitää ”tavallisina kemikaaleina” (15). Tieto nanomateriaalien ominaisuuksista lisääntyy jatkuvasti, ja riskinarviointiin voidaan soveltaa nykyisin käytettävissä olevia menetelmiä. |
| --- | --- |

7.5

Euroopan komissio korostaa nanomateriaalien turvallisuutta käsittelevissä kannanotoissaan, että tieteellisten tutkimusten mukaan nanomateriaaleja voidaan pohjimmiltaan pitää ”tavallisina kemikaaleina” (15). Tieto nanomateriaalien ominaisuuksista lisääntyy jatkuvasti, ja riskinarviointiin voidaan soveltaa nykyisin käytettävissä olevia menetelmiä.

15

| 7.6 | Euroopan komissio katsoo REACH-asetuksen (16) tarjoavan parhaat puitteet nanomateriaaleihin liittyvien riskien hallinnalle. REACH-asetuksen liitteisiin ja Euroopan kemikaaliviraston REACH-oppaaseen on tehtävä muutamia nanomateriaaleihin liittyviä selvennyksiä ja täsmennyksiä, mutta asetuksen leipätekstiä ei tarvitse muuttaa (17). |
| --- | --- |

7.6

Euroopan komissio katsoo REACH-asetuksen (16) tarjoavan parhaat puitteet nanomateriaaleihin liittyvien riskien hallinnalle. REACH-asetuksen liitteisiin ja Euroopan kemikaaliviraston REACH-oppaaseen on tehtävä muutamia nanomateriaaleihin liittyviä selvennyksiä ja täsmennyksiä, mutta asetuksen leipätekstiä ei tarvitse muuttaa (17).

16

17

| 7.7 | Hyvillä tuotantotavoilla (GMP) on lääketeollisuudessa keskeinen merkitys nanomateriaalien jalostuksessa. Kyse on suuntaviivoista lääkkeiden ja vaikuttavien aineiden tuotantoprosessien laadun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

7.7

Hyvillä tuotantotavoilla (GMP) on lääketeollisuudessa keskeinen merkitys nanomateriaalien jalostuksessa. Kyse on suuntaviivoista lääkkeiden ja vaikuttavien aineiden tuotantoprosessien laadun varmistamiseksi.

| 7.8 | Kuluttajille on luonnollisestikin tiedotettava asioista. Suurten kemianalan yritysten ”nanoaiheiset” vuoropuhelutilaisuudet ovat tästä myönteisiä esimerkkejä (18). Näiden tilaisuuksien tavoitteena on välittää tietoa, edistää hyväksyntää sekä tunnistaa vaaroja. Jotta nanomateriaaleista olisi helpompi saada tietoa, Euroopan komissio avasi vuoden 2013 lopulla asiaa koskevan verkkofoorumin (19). Sen sivuilla on viitteet kaikkiin käytettävissä oleviin tietolähteisiin, myös kansallisiin tai alakohtaisiin rekistereihin. |
| --- | --- |

7.8

Kuluttajille on luonnollisestikin tiedotettava asioista. Suurten kemianalan yritysten ”nanoaiheiset” vuoropuhelutilaisuudet ovat tästä myönteisiä esimerkkejä (18). Näiden tilaisuuksien tavoitteena on välittää tietoa, edistää hyväksyntää sekä tunnistaa vaaroja. Jotta nanomateriaaleista olisi helpompi saada tietoa, Euroopan komissio avasi vuoden 2013 lopulla asiaa koskevan verkkofoorumin (19). Sen sivuilla on viitteet kaikkiin käytettävissä oleviin tietolähteisiin, myös kansallisiin tai alakohtaisiin rekistereihin.

18

19

8.   Kilpailutekijöitä/kannusteita nanoteknologian edistämiseksi Euroopassa

Kilpailutekijöitä/kannusteita nanoteknologian edistämiseksi Euroopassa

| 8.1 | Tutkimukselle ja innovoinnille suotuisa ilmapiiri on keskeinen kilpailutekijä. Tämä koskee sekä tuote- ja prosessi-innovaatioita että sosiaalisia uudistuksia. Nanoteknologian merkitykselle olisi annettava enemmän tunnustusta ja tukea myös EU:n painopisteissä sekä sen tutkimusohjelmissa ja alueellisissa tukiohjelmissa. |
| --- | --- |

8.1

Tutkimukselle ja innovoinnille suotuisa ilmapiiri on keskeinen kilpailutekijä. Tämä koskee sekä tuote- ja prosessi-innovaatioita että sosiaalisia uudistuksia. Nanoteknologian merkitykselle olisi annettava enemmän tunnustusta ja tukea myös EU:n painopisteissä sekä sen tutkimusohjelmissa ja alueellisissa tukiohjelmissa.

| 8.2 | Tutkimus- ja kehitystoiminnalla on oltava EU:ssa keskeinen rooli. Euroopan laajuinen verkostoituminen, yhteistyö ja klustereiden muodostaminen aloittelevien yritysten, asemansa vakiinnuttaneiden yritysten, yliopistojen sekä perus- ja soveltavaan tutkimukseen keskittyvien tutkimuslaitosten kesken on tässä suhteessa tärkeää. Tällä tavoin voidaan nykyään luoda tehokasta innovointipotentiaalia. Yhteistyön optimoimiseksi perustetaan useita yrityksiä kattavia tutkimus- ja kehitystoiminnan keskuksia maantieteellisesti keskeisiin paikkoihin. |
| --- | --- |

8.2

Tutkimus- ja kehitystoiminnalla on oltava EU:ssa keskeinen rooli. Euroopan laajuinen verkostoituminen, yhteistyö ja klustereiden muodostaminen aloittelevien yritysten, asemansa vakiinnuttaneiden yritysten, yliopistojen sekä perus- ja soveltavaan tutkimukseen keskittyvien tutkimuslaitosten kesken on tässä suhteessa tärkeää. Tällä tavoin voidaan nykyään luoda tehokasta innovointipotentiaalia. Yhteistyön optimoimiseksi perustetaan useita yrityksiä kattavia tutkimus- ja kehitystoiminnan keskuksia maantieteellisesti keskeisiin paikkoihin.

| 8.3 | Koulutus sekä jatko- ja täydennyskoulutus ovat avainasemassa, kun on kyse erittäin innovatiivisista menetelmistä, kuten nanoteknologiasta. Ammattityöntekijöiden ja akateemisesti koulutettujen työntekijöiden yhdistelmä tuottaa suurimpia innovointivaikutuksia silloin, kun tiedonvaihtoa erilaista pätevyyttä omaavien kesken tuetaan täydentävillä henkilöstöpoliittisilla tai organisatorisilla toimilla, kuten tiimityöskentelyllä, työkierrolla ja päätösvallan delegoinnilla. Maailmanlaajuinen kilpailu innovaatioista tuo mukanaan myös kilpailun pätevästä ammattityövoimasta. Politiikan ja talouselämän toimijoiden onkin kehittävä asianmukaisia kannustinjärjestelmiä. |
| --- | --- |

8.3

Koulutus sekä jatko- ja täydennyskoulutus ovat avainasemassa, kun on kyse erittäin innovatiivisista menetelmistä, kuten nanoteknologiasta. Ammattityöntekijöiden ja akateemisesti koulutettujen työntekijöiden yhdistelmä tuottaa suurimpia innovointivaikutuksia silloin, kun tiedonvaihtoa erilaista pätevyyttä omaavien kesken tuetaan täydentävillä henkilöstöpoliittisilla tai organisatorisilla toimilla, kuten tiimityöskentelyllä, työkierrolla ja päätösvallan delegoinnilla. Maailmanlaajuinen kilpailu innovaatioista tuo mukanaan myös kilpailun pätevästä ammattityövoimasta. Politiikan ja talouselämän toimijoiden onkin kehittävä asianmukaisia kannustinjärjestelmiä.

| 8.4 | Joustavuuden lisääminen tutkimustoiminnan suuntaamisessa ja byrokraattisten vaatimusten vähentäminen turvaisivat kilpailukyvyn. Lääkkeillä, lääketieteellisellä teknologialla, pinnoitteilla ja ympäristöteknologialla on tärkeä merkitys EU:n viennin ja sisämarkkinoiden kannalta. Erityisesti suuntautuminen sisämarkkinoille alueellisten painopisteiden pohjalta avaa pk-yrityksille tältä osin moninaisia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

8.4

Joustavuuden lisääminen tutkimustoiminnan suuntaamisessa ja byrokraattisten vaatimusten vähentäminen turvaisivat kilpailukyvyn. Lääkkeillä, lääketieteellisellä teknologialla, pinnoitteilla ja ympäristöteknologialla on tärkeä merkitys EU:n viennin ja sisämarkkinoiden kannalta. Erityisesti suuntautuminen sisämarkkinoille alueellisten painopisteiden pohjalta avaa pk-yrityksille tältä osin moninaisia mahdollisuuksia.

| 8.5 | Tuotannontekijöiden osalta työkustannuksia ei saa tarkastella pelkästään palkkakustannuksina, vaan arvioinnissa on otettava huomioon myös hallinnolliset kustannukset (esimerkiksi valvontatoimet ja laadunvarmistus). |
| --- | --- |

8.5

Tuotannontekijöiden osalta työkustannuksia ei saa tarkastella pelkästään palkkakustannuksina, vaan arvioinnissa on otettava huomioon myös hallinnolliset kustannukset (esimerkiksi valvontatoimet ja laadunvarmistus).

| 8.6 | Energiakustannukset ovat energiaintensiivisessä kemianteollisuudessa merkittävä kilpailutekijä. Kilpailukykyiset hinnat ja vakaa energiahuolto EU:ssa ovat etenkin pk-yritysten kilpailukyvyn edellytys. |
| --- | --- |

8.6

Energiakustannukset ovat energiaintensiivisessä kemianteollisuudessa merkittävä kilpailutekijä. Kilpailukykyiset hinnat ja vakaa energiahuolto EU:ssa ovat etenkin pk-yritysten kilpailukyvyn edellytys.

Bryssel 9. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Tekniset tekstiilit kasvun moottoreina” (EUVL C 198, 10.7.2013, s. 14) ja ETSK:n lausunto aiheesta ”Eurooppalainen strategia mikro- ja nanoelektroniikkakomponentteja ja -järjestelmiä varten” (EUVL C 67, 6.3.2014, s. 175).

1

(2)  Euroopan komissio, Bryssel 18. lokakuuta 2011. Nanometri on metrin miljardisosa. Siihen mahtuu noin viidestä kymmeneen atomia. Nanometri on metriin verrattuna yhtä suuri kuin jalkapallo maapalloon verrattuna. Termi ”nanoteknologia” tarkoittaa nanomateriaalien eli sellaisten materiaalien määrätietoista ja valvottua mittausta, kehittämistä, valmistusta ja soveltamista, joiden rakenteet, hiukkaset, kuidut tai hiutaleet ovat kooltaan alle 100 nanometriä.

2

(3)  Lähde: www.vfa.de/.../nanobiotechnologie-nanomedizin-positionspapier.pdf

3

(4)  Termi ”kemianteollisuus” kattaa seuraavassa myös lääketeollisuuden.

4

(5)  Lähde: www.vfa.de/.../nanobiotechnologie-nanomedizin-positionspapier.pdf

5

(6)  Lähde: www.vfa.de/.../nanobiotechnologie-nanomedizin-positionspapier.pdf

6

(7)  Oxford Economics Report, Evolution of competitiveness in the European chemical industry: historical trends and future prospects (Euroopan kemiateollisuuden kilpailukyvyn kehitys: aiemmat suuntaukset ja tulevaisuudennäkymät), lokakuu 2014.

7

(8)  Esimerkiksi saksalainen Fraunhofer-Institut für Windenergie und Energiesystemtechnik ja italialainen ENEA ovat kehittäneet tekniikan hiilidioksidin varastoimiseksi metaanin muodossa. Lähde: Fraunhofer-Institut für Windenergie und Energiesystemtechnik, 2012.

8

Fraunhofer-Institut für Windenergie und Energiesystemtechnik

(9)  Lähde: Hessenin talous- ja liikenneministeriö, Einsatz von Nanotechnologie in der hessischen Umwelttechnologie (Nanoteknologian hyödyntäminen Hessenissä ympäristöteknologian alalla), 2009.

9

(10)  Otto Linher, Euroopan komissio, ja Grimm ym.: Nanotechnologie: Innovationsmotor für den Standort Deutschland (Nanoteknologia innovoinnin vauhdittajana Saksassa), Baden-Baden, 2011.

10

(11)  Saksan kaivos-, kemian- ja energiateollisuuden ammattiliitto IG BCE ja kemianteollisuuden liitto VCI: Zum verantwortungsvollen Umgang mit Nanomaterialien (Nanomateriaalien vastuullinen käsittely), kannanotto, 2011.

11

(12)  Saksan kaivos-, kemian- ja energiateollisuuden ammattiliitto IG BCE: Nanomaterialien – Herausforderungen für den Arbeits- und Gesundheitsschutz (Nanomateriaalit – Työsuojeluun ja terveydensuojeluun liittyvät haasteet).

12

(13)  Otto Linher, Euroopan komissio.

13

(14)  http://www.icca-chem.org/en/Home/Responsible-care/

14

(15)  Background paper for WHO Guidelines on Protecting Workers from Potential Risks of Manufactured Nanomaterials (Tausta-asiakirja: WTO:n suuntaviivat työntekijöiden suojelemiseksi teollisesti valmistettujen nanomateriaalien mahdollisilta vaaroilta).

15

(16)  REACH-asetus on EU:n asetus kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista. http://echa.europa.eu/web/guest

16

(17)  Lähde: Euroopan kemianteollisuuden työmarkkinaosapuolten neuvottelukomitea.

17

(18)  http://www.cefic.org/Documents/PolicyCentre/Nanomaterials/Industry-messages-on-nanotechnologies-and-nanomaterials-2014.pdf

18

(19)  https://ihcp.jrc.ec.europa.eu/our_databases/web-platform-on-nanomaterials

19

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

512. täysistunto 9. ja 10. joulukuuta 2015

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/33

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2014”

[COM(2015) 247 final]

(2016/C 071/06)

| Esittelijä: | Reine-Claude MADER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Reine-Claude MADER

Euroopan komissio päätti 6. heinäkuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2014”

[COM(2015) 247 final].

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 17. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 128 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission eri aloitteisiin, joilla edistetään talouden toimijoiden (yritysten, kuluttajien, työntekijöiden) etuja suojaavaa tervettä kilpailua. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission eri aloitteisiin, joilla edistetään talouden toimijoiden (yritysten, kuluttajien, työntekijöiden) etuja suojaavaa tervettä kilpailua.

| 1.2 | ETSK kannattaa toimia, joiden avulla komissio pyrkii varmistamaan kilpailusääntöjen noudattamisen, ja etenkin toimia, joilla torjutaan kilpailunvastaisia käytäntöjä – kuten määräävän aseman väärinkäyttöä. Tällaiset käytännöt haittaavat EU:n talouskehitystä sekä erityisesti pk-yritysten – jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä kasvun ja työllisyyden kannalta – ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta luovien yhteisötalouden yritysten talouskehitystä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa toimia, joiden avulla komissio pyrkii varmistamaan kilpailusääntöjen noudattamisen, ja etenkin toimia, joilla torjutaan kilpailunvastaisia käytäntöjä – kuten määräävän aseman väärinkäyttöä. Tällaiset käytännöt haittaavat EU:n talouskehitystä sekä erityisesti pk-yritysten – jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä kasvun ja työllisyyden kannalta – ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta luovien yhteisötalouden yritysten talouskehitystä.

| 1.3 | Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei komissio tälläkään kertaa ole ottanut käyttöön todellista oikeudellista mekanismia ryhmäkanteita varten, jotta kilpailunvastaisten käytäntöjen uhreille annettaisiin tosiasiallinen mahdollisuus käyttää oikeutta vahingonkorvaukseen. |
| --- | --- |

1.3

Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei komissio tälläkään kertaa ole ottanut käyttöön todellista oikeudellista mekanismia ryhmäkanteita varten, jotta kilpailunvastaisten käytäntöjen uhreille annettaisiin tosiasiallinen mahdollisuus käyttää oikeutta vahingonkorvaukseen.

| 1.4 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission työhön sen varmistamiseksi, että säännöt tunnettaisiin ja ne olisivat selkeitä. Tämä antaa vakaan pohjan yrityksille ja näin ollen myös markkinoille. Komitea haluaa muistuttaa tässä yhteydessä, että vähittäiskauppasektorin käytäntöihin on syytä kiinnittää jatkuvasti huomiota. |
| --- | --- |

1.4

Komitea suhtautuu myönteisesti komission työhön sen varmistamiseksi, että säännöt tunnettaisiin ja ne olisivat selkeitä. Tämä antaa vakaan pohjan yrityksille ja näin ollen myös markkinoille. Komitea haluaa muistuttaa tässä yhteydessä, että vähittäiskauppasektorin käytäntöihin on syytä kiinnittää jatkuvasti huomiota.

| 1.5 | ETSK on tyytyväinen sysäykseen, jonka komissio antaa kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa tehtävälle yhteistyölle. Niillä on ratkaiseva rooli muun muassa ennaltaehkäisyssä ja kilpailuoikeutta koskevien tiedotuskampanjoiden kehittämisessä, ja niillä tulee komitean mielestä olla käytettävissään riittävät resurssit kyseisten tehtävien hoitamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on tyytyväinen sysäykseen, jonka komissio antaa kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa tehtävälle yhteistyölle. Niillä on ratkaiseva rooli muun muassa ennaltaehkäisyssä ja kilpailuoikeutta koskevien tiedotuskampanjoiden kehittämisessä, ja niillä tulee komitean mielestä olla käytettävissään riittävät resurssit kyseisten tehtävien hoitamiseksi.

| 1.6 | Kaupan globalisoituminen huomioon ottaen yhteistyötä tulee laajentaa kansainväliselle tasolle, jotta Eurooppa ei joutuisi kärsimään vilpillisestä kilpailusta. |
| --- | --- |

1.6

Kaupan globalisoituminen huomioon ottaen yhteistyötä tulee laajentaa kansainväliselle tasolle, jotta Eurooppa ei joutuisi kärsimään vilpillisestä kilpailusta.

| 1.7 | Komitea toivoo, että EU:n eri elinten (EP, ETSK, alueiden komitea) välistä vuoropuhelua tiivistetään ja ehkä myös vahvistetaan. |
| --- | --- |

1.7

Komitea toivoo, että EU:n eri elinten (EP, ETSK, alueiden komitea) välistä vuoropuhelua tiivistetään ja ehkä myös vahvistetaan.

| 1.8 | ETSK kannattaa valtiontukisääntöihin tehtyjä muutoksia. Sääntöjä on mukautettu innovatiivisten yritysten tukemiseksi mm. digitaalialalla, mikä avaa hyvin laajoja mahdollisuuksia edistää talouskehitystä ja luoda työpaikkoja kuluttajien ja yritysten etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.8

ETSK kannattaa valtiontukisääntöihin tehtyjä muutoksia. Sääntöjä on mukautettu innovatiivisten yritysten tukemiseksi mm. digitaalialalla, mikä avaa hyvin laajoja mahdollisuuksia edistää talouskehitystä ja luoda työpaikkoja kuluttajien ja yritysten etujen mukaisesti.

| 1.9 | ETSK tiedostaa komission toimintamahdollisuuksien rajallisuuden verosuunnitteluasioissa, mutta se toivoo, että komissio jatkaa ponnistelujaan verotuksellisten ja sosiaalisten vääristymien korjaamiseksi, rajoittamiseksi tai poistamiseksi toimivaltuuksiensa rajoissa. Tässä yhteydessä tulee huolehtia siitä, etteivät toimet johda kilpailuun alhaisimmasta sääntelytasosta. |
| --- | --- |

1.9

ETSK tiedostaa komission toimintamahdollisuuksien rajallisuuden verosuunnitteluasioissa, mutta se toivoo, että komissio jatkaa ponnistelujaan verotuksellisten ja sosiaalisten vääristymien korjaamiseksi, rajoittamiseksi tai poistamiseksi toimivaltuuksiensa rajoissa. Tässä yhteydessä tulee huolehtia siitä, etteivät toimet johda kilpailuun alhaisimmasta sääntelytasosta.

| 1.10 | ETSK katsoo, että energiamarkkinoihin on kiinnitettävä runsaasti huomiota. Se suhtautuu myönteisesti Euroopan energiaunionin perustamiseen toimitusvarmuuden ja kohtuuhintaisen energiahuollon varmistamiseksi kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

1.10

ETSK katsoo, että energiamarkkinoihin on kiinnitettävä runsaasti huomiota. Se suhtautuu myönteisesti Euroopan energiaunionin perustamiseen toimitusvarmuuden ja kohtuuhintaisen energiahuollon varmistamiseksi kaikkialla unionissa.

| 1.11 | Komitea pitää lisäksi tärkeänä toimenpiteitä, joilla edistetään energiansäästöä, energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä. |
| --- | --- |

1.11

Komitea pitää lisäksi tärkeänä toimenpiteitä, joilla edistetään energiansäästöä, energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä.

| 1.12 | Se katsoo, että energiamarkkinoiden avaamisen tulee hyödyttää yksityisiä kuluttajia, joilla ei varsinaisesti ole neuvotteluvalmiuksia. |
| --- | --- |

1.12

Se katsoo, että energiamarkkinoiden avaamisen tulee hyödyttää yksityisiä kuluttajia, joilla ei varsinaisesti ole neuvotteluvalmiuksia.

| 1.13 | ETSK toivoo, että digitaalimarkkinoille pääsyn vapauden varmistamiseksi tehdään kaikki voitava, jotta mahdollistetaan maaseutualueiden taloudellinen kehittyminen. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä on perusteltua hyödyntää täydentävästi sekä yksityisiä investointeja että julkista tukea. |
| --- | --- |

1.13

ETSK toivoo, että digitaalimarkkinoille pääsyn vapauden varmistamiseksi tehdään kaikki voitava, jotta mahdollistetaan maaseutualueiden taloudellinen kehittyminen. Tähän tavoitteeseen pyrittäessä on perusteltua hyödyntää täydentävästi sekä yksityisiä investointeja että julkista tukea.

| 1.14 | ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään myös jatkossa erityistä huomiota finanssipalvelujen tarjoamiseen reaalitalouden rahoitustarpeiden tyydyttämiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että kuluttajat voivat vastaisuudessakin saada palveluja mahdollisimman hyvin ehdoin. |
| --- | --- |

1.14

ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään myös jatkossa erityistä huomiota finanssipalvelujen tarjoamiseen reaalitalouden rahoitustarpeiden tyydyttämiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että kuluttajat voivat vastaisuudessakin saada palveluja mahdollisimman hyvin ehdoin.

| 1.15 | ETSK muistuttaa lisäksi, että käynnistettyjen poliittisten toimien seuranta ja arviointi ovat välttämättömiä. |
| --- | --- |

1.15

ETSK muistuttaa lisäksi, että käynnistettyjen poliittisten toimien seuranta ja arviointi ovat välttämättömiä.

2.   Vuoden 2014 kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen sisältö

| 2.1 | Tässä vuotuisessa kertomuksessa keskitytään lähinnä digitaalisiin sisämarkkinoihin, energiapolitiikkaan ja finanssipalveluihin. Siinä käsitellään myös kysymyksiä, jotka liittyvät Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen, valtiontukien valvontaan, kilpailukulttuurin edistämiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella sekä toimielinten väliseen vuoropuheluun. |
| --- | --- |

2.1

Tässä vuotuisessa kertomuksessa keskitytään lähinnä digitaalisiin sisämarkkinoihin, energiapolitiikkaan ja finanssipalveluihin. Siinä käsitellään myös kysymyksiä, jotka liittyvät Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseen, valtiontukien valvontaan, kilpailukulttuurin edistämiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella sekä toimielinten väliseen vuoropuheluun.

| 2.2 | Kertomuksessa korostetaan digitaalitalouden merkitystä tekijänä, joka voisi edistää innovointia ja kasvua energia-alalla, liikenteessä, julkisissa palveluissa, terveydenhuollossa ja koulutuksessa. Tässä tarkoituksessa hyödynnetään kaikkia kilpailuoikeudellisia välineitä infrastruktuurin kehittämisen ja uudenaikaistamisen tukemiseksi. Esimerkiksi ”seuraavan sukupolven” nopeiden verkkojen kehittämiseen on annettu valtiontukea varmistaen kuitenkin, että teknologianeutraaliuden periaatetta noudatetaan. |
| --- | --- |

2.2

Kertomuksessa korostetaan digitaalitalouden merkitystä tekijänä, joka voisi edistää innovointia ja kasvua energia-alalla, liikenteessä, julkisissa palveluissa, terveydenhuollossa ja koulutuksessa. Tässä tarkoituksessa hyödynnetään kaikkia kilpailuoikeudellisia välineitä infrastruktuurin kehittämisen ja uudenaikaistamisen tukemiseksi. Esimerkiksi ”seuraavan sukupolven” nopeiden verkkojen kehittämiseen on annettu valtiontukea varmistaen kuitenkin, että teknologianeutraaliuden periaatetta noudatetaan.

| 2.3 | Älypuhelinten markkinat kehittyvät hyvin nopeasti, kuten Facebookin WhatsApp-osto yrityskeskittymän tutkinnan ensimmäisen vaiheen jälkeen osoittaa. Euroopan komissio hyväksyi keskittymän ilman ehtoja sulautuma-asetuksen (asetus N:o 139/2004 (1)) perusteella (2). |
| --- | --- |

2.3

Älypuhelinten markkinat kehittyvät hyvin nopeasti, kuten Facebookin WhatsApp-osto yrityskeskittymän tutkinnan ensimmäisen vaiheen jälkeen osoittaa. Euroopan komissio hyväksyi keskittymän ilman ehtoja sulautuma-asetuksen (asetus N:o 139/2004 (1)) perusteella (2).

| 2.4 | Vuonna 2014 voitiin jälleen todeta, että kilpailuoikeuden soveltamiseen digitaalialalla liittyy tyypillisesti monitahoisia yhteyksiä patentin tuottamien immateriaalioikeuksien soveltamiseen sekä tarve löytää tasapaino kilpailuoikeuden ja immateriaalioikeuksien kunnioittamisen välillä. Tämä ilmenee esimerkiksi Samsungia ja Motorolaa koskevista päätöksistä (3). Vastaavia oikeuksia voi tuottaa myös tekijänoikeus, kuten on osoittanut muodollisen menettelyn käynnistäminen useita suuria amerikkalaisia elokuvastudioita ja eurooppalaisia maksutelevisioyhtiöitä vastaan asiassa, joka koskee maksutelevisiosisällön saatavuutta rajojen yli (4). |
| --- | --- |

2.4

Vuonna 2014 voitiin jälleen todeta, että kilpailuoikeuden soveltamiseen digitaalialalla liittyy tyypillisesti monitahoisia yhteyksiä patentin tuottamien immateriaalioikeuksien soveltamiseen sekä tarve löytää tasapaino kilpailuoikeuden ja immateriaalioikeuksien kunnioittamisen välillä. Tämä ilmenee esimerkiksi Samsungia ja Motorolaa koskevista päätöksistä (3). Vastaavia oikeuksia voi tuottaa myös tekijänoikeus, kuten on osoittanut muodollisen menettelyn käynnistäminen useita suuria amerikkalaisia elokuvastudioita ja eurooppalaisia maksutelevisioyhtiöitä vastaan asiassa, joka koskee maksutelevisiosisällön saatavuutta rajojen yli (4).

| 2.5 | Tämän jälkeen kertomuksessa käsitellään energia-alaa ja muistutetaan EU:n energiapolitiikan uudistamisen tarpeesta. Komissio aikoo tukea infrastruktuuri-investointeja luomalla puitteet valtiontuelle ja yksinkertaistamalla valtiontukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa: uusi yleinen ryhmäpoikkeusasetus mahdollistaa tietyin edellytyksin sen, että komission ennakkohyväksyntää ei enää tarvita (5), kun kyseessä on tuki energiainfrastruktuurille, tuki rakennusten energiatehokkuutta koskeviin hankkeisiin, tuki uusiutuvan energian tuotantoon, tuki saastuneiden alueiden puhdistamiseen tai tuki jätteiden kierrätykseen. |
| --- | --- |

2.5

Tämän jälkeen kertomuksessa käsitellään energia-alaa ja muistutetaan EU:n energiapolitiikan uudistamisen tarpeesta. Komissio aikoo tukea infrastruktuuri-investointeja luomalla puitteet valtiontuelle ja yksinkertaistamalla valtiontukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa: uusi yleinen ryhmäpoikkeusasetus mahdollistaa tietyin edellytyksin sen, että komission ennakkohyväksyntää ei enää tarvita (5), kun kyseessä on tuki energiainfrastruktuurille, tuki rakennusten energiatehokkuutta koskeviin hankkeisiin, tuki uusiutuvan energian tuotantoon, tuki saastuneiden alueiden puhdistamiseen tai tuki jätteiden kierrätykseen.

| 2.6 | Suuntaviivoihin ei sitä vastoin sisälly sääntöjä ydinenergian tuesta, vaan komissio tarkastelee sitä edelleen EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan perusteella. Näin tehtiin esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan suunnitelmille tukea uuden ydinvoimalan rakentamista ja toimintaa Hinkley Pointissa (6). |
| --- | --- |

2.6

Suuntaviivoihin ei sitä vastoin sisälly sääntöjä ydinenergian tuesta, vaan komissio tarkastelee sitä edelleen EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklan perusteella. Näin tehtiin esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan suunnitelmille tukea uuden ydinvoimalan rakentamista ja toimintaa Hinkley Pointissa (6).

| 2.7 | Lisäksi kilpailupolitiikan avulla pyrittiin madaltamaan energian hintaa rankaisemalla toimijoita määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä tai salaisesta yhteistyöstä. Kohteina ovat olleet esimerkiksi EPEX Spot ja Nord Pool Spot (NPS) (7), Romaniassa toimiva OPCOM (8), joka oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa, sekä Bulgarian Energy Holding (BEH) (9) ja Gazprom Keski- ja Itä-Eurooppaan suuntautuvien tuotantoketjun alkupään kaasuntoimitusten osalta (10). |
| --- | --- |

2.7

Lisäksi kilpailupolitiikan avulla pyrittiin madaltamaan energian hintaa rankaisemalla toimijoita määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä tai salaisesta yhteistyöstä. Kohteina ovat olleet esimerkiksi EPEX Spot ja Nord Pool Spot (NPS) (7), Romaniassa toimiva OPCOM (8), joka oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa, sekä Bulgarian Energy Holding (BEH) (9) ja Gazprom Keski- ja Itä-Eurooppaan suuntautuvien tuotantoketjun alkupään kaasuntoimitusten osalta (10).

| 2.8 | Kilpailupolitiikan avulla pyrittiin vuonna 2014 myös lisäämään rahoitusalan avoimuutta ja edistämään pankkien sääntelyn ja valvonnan parantamista. |
| --- | --- |

2.8

Kilpailupolitiikan avulla pyrittiin vuonna 2014 myös lisäämään rahoitusalan avoimuutta ja edistämään pankkien sääntelyn ja valvonnan parantamista.

| 2.9 | Komissio suoritti tähän liittyen valvontatoimia Kreikan, Kyproksen, Portugalin, Irlannin ja Espanjan myöntämien valtiontukien osalta ja varmisti, että kehityspankit eivät vääristä kilpailua (11). |
| --- | --- |

2.9

Komissio suoritti tähän liittyen valvontatoimia Kreikan, Kyproksen, Portugalin, Irlannin ja Espanjan myöntämien valtiontukien osalta ja varmisti, että kehityspankit eivät vääristä kilpailua (11).

| 2.10 | Lisäksi komissio määräsi kahteen otteeseen seuraamuksia RBS- ja JPMorgan-pankeille, jotka olivat yhtäältä osallistuneet lainvastaiseen kahdenväliseen kartelliin tarkoituksenaan vaikuttaa Sveitsin frangin Libor-korkoon ja toisaalta osallistuneet UBS:n ja Crédit Suissen kanssa kartelliin, jossa oli kyse Sveitsin frangin määräisten korkojohdannaisten osto- ja myyntikurssien eroista Euroopan talousalueella (ETA) (12). Komissio määräsi niille 32,3 miljoonan euron sakot (13). |
| --- | --- |

2.10

Lisäksi komissio määräsi kahteen otteeseen seuraamuksia RBS- ja JPMorgan-pankeille, jotka olivat yhtäältä osallistuneet lainvastaiseen kahdenväliseen kartelliin tarkoituksenaan vaikuttaa Sveitsin frangin Libor-korkoon ja toisaalta osallistuneet UBS:n ja Crédit Suissen kanssa kartelliin, jossa oli kyse Sveitsin frangin määräisten korkojohdannaisten osto- ja myyntikurssien eroista Euroopan talousalueella (ETA) (12). Komissio määräsi niille 32,3 miljoonan euron sakot (13).

| 2.11 | Komissio puuttui edelleen monenvälisiin siirtohintoihin perustuviin kilpailunvastaisiin liiketoimintamalleihin, joita Visa Europe, Visa Inc., Visa International ja MasterCard olivat harjoittaneet: yhtäältä se teki sitoviksi Visa Europen tarjoamat sitoumukset ja toisaalta se jatkaa Visa Inc:tä ja Visa Internationalia vastaan aloittamaansa menettelyä, jossa on kyse kansainvälisistä pankkien välisistä maksuista. |
| --- | --- |

2.11

Komissio puuttui edelleen monenvälisiin siirtohintoihin perustuviin kilpailunvastaisiin liiketoimintamalleihin, joita Visa Europe, Visa Inc., Visa International ja MasterCard olivat harjoittaneet: yhtäältä se teki sitoviksi Visa Europen tarjoamat sitoumukset ja toisaalta se jatkaa Visa Inc:tä ja Visa Internationalia vastaan aloittamaansa menettelyä, jossa on kyse kansainvälisistä pankkien välisistä maksuista.

| 2.12 | Kertomuksessa kerrotaan myös komission toimista, joiden tavoitteena on elvyttää eurooppalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, kilpailukykyä helpottamalla yritysten rahoituksensaantia niiden kehitysvaiheessa (14) sekä tukemalla tutkimusta ja innovointia uusilla puitteilla, joissa otetaan käyttöön ryhmäpoikkeus (15). |
| --- | --- |

2.12

Kertomuksessa kerrotaan myös komission toimista, joiden tavoitteena on elvyttää eurooppalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, kilpailukykyä helpottamalla yritysten rahoituksensaantia niiden kehitysvaiheessa (14) sekä tukemalla tutkimusta ja innovointia uusilla puitteilla, joissa otetaan käyttöön ryhmäpoikkeus (15).

| 2.13 | Pk-yritykset olivat etusijalla myös vähämerkityksisiä sopimuksia koskevan tiedonannon (”de minimis -tiedonannon”) tarkistamisessa. Tarkistetussa tiedonannossa annetaan niille ohjeita sen arvioimiseksi, kuuluvatko niiden sopimukset yritysten väliset lainvastaiset sopimukset kieltävän SEUTin 101 artiklan soveltamisalaan (16). |
| --- | --- |

2.13

Pk-yritykset olivat etusijalla myös vähämerkityksisiä sopimuksia koskevan tiedonannon (”de minimis -tiedonannon”) tarkistamisessa. Tarkistetussa tiedonannossa annetaan niille ohjeita sen arvioimiseksi, kuuluvatko niiden sopimukset yritysten väliset lainvastaiset sopimukset kieltävän SEUTin 101 artiklan soveltamisalaan (16).

| 2.14 | Lisäksi komissio tarkkaili vuonna 2014 erityisesti sitä, miten tietyt yritykset hyödynsivät tiettyjen jäsenvaltioiden erilaisia verojärjestelmiä pienentääkseen verovelvollisuuttaan. Se käynnisti muodollisen tutkintamenettelyn seuraavia yrityksiä vastaan: Apple Irlannissa, Starbucks Alankomaissa ja Fiat Finance & Trade Luxemburgissa. |
| --- | --- |

2.14

Lisäksi komissio tarkkaili vuonna 2014 erityisesti sitä, miten tietyt yritykset hyödynsivät tiettyjen jäsenvaltioiden erilaisia verojärjestelmiä pienentääkseen verovelvollisuuttaan. Se käynnisti muodollisen tutkintamenettelyn seuraavia yrityksiä vastaan: Apple Irlannissa, Starbucks Alankomaissa ja Fiat Finance & Trade Luxemburgissa.

| 2.15 | Viime vuonna tuli kuluneeksi kymmenen vuotta asetuksen (EY) N:o 1/2003 voimaantulosta ja yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetuksen tarkistamisesta (17). Kertomuksessa todetaan tähän liittyen, että olisi suotavaa edistää kansallisten kilpailuviranomaisten riippumattomuutta ja parantaa välineitä, joiden avulla nämä viranomaiset voivat käynnistää menettelyjä ja määrätä seuraamuksia laittomien käytäntöjen johdosta. Siinä korostetaan myös tarvetta järkeistää edelleen yrityskeskittymien valvontaa. |
| --- | --- |

2.15

Viime vuonna tuli kuluneeksi kymmenen vuotta asetuksen (EY) N:o 1/2003 voimaantulosta ja yrityskeskittymien valvontaa koskevan asetuksen tarkistamisesta (17). Kertomuksessa todetaan tähän liittyen, että olisi suotavaa edistää kansallisten kilpailuviranomaisten riippumattomuutta ja parantaa välineitä, joiden avulla nämä viranomaiset voivat käynnistää menettelyjä ja määrätä seuraamuksia laittomien käytäntöjen johdosta. Siinä korostetaan myös tarvetta järkeistää edelleen yrityskeskittymien valvontaa.

| 2.16 | Komissio toteaa lisäksi, että merkittävä kilpailupoliittinen saavutus vuonna 2014 oli kilpailuoikeuden rikkomisesta johtuvia vahingonkorvauskanteita koskevan direktiivin antaminen ja voimaantulo, kun otetaan huomioon, että kyseisen direktiivin ansiosta EU:n kansalaisten ja yritysten on entistä helpompi saada korvauksia vahingoista, jotka ovat seurausta kilpailusääntöjen rikkomisesta, kuten kartelleista ja määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. |
| --- | --- |

2.16

Komissio toteaa lisäksi, että merkittävä kilpailupoliittinen saavutus vuonna 2014 oli kilpailuoikeuden rikkomisesta johtuvia vahingonkorvauskanteita koskevan direktiivin antaminen ja voimaantulo, kun otetaan huomioon, että kyseisen direktiivin ansiosta EU:n kansalaisten ja yritysten on entistä helpompi saada korvauksia vahingoista, jotka ovat seurausta kilpailusääntöjen rikkomisesta, kuten kartelleista ja määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK kannattaa digitaalisen kehityksen edistämispolitiikkaa sekä aloitteita innovoinnin ja kasvun vauhdittamiseksi. Se katsoo, että laajakaistayhteyksien tulee olla saatavilla kaikkialla EU:ssa ja että tämän toteuttamiseksi saatetaan tarvita valtiontukia yhdistettyinä EU:lta saatavaan täydentävään rahoitukseen. Valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä annetuista suuntaviivoista (18) on oletettavasti hyötyä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa digitaalisen kehityksen edistämispolitiikkaa sekä aloitteita innovoinnin ja kasvun vauhdittamiseksi. Se katsoo, että laajakaistayhteyksien tulee olla saatavilla kaikkialla EU:ssa ja että tämän toteuttamiseksi saatetaan tarvita valtiontukia yhdistettyinä EU:lta saatavaan täydentävään rahoitukseen. Valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä annetuista suuntaviivoista (18) on oletettavasti hyötyä tässä yhteydessä.

| 3.2 | Koko unionin alueen kattava laajakaistaverkko on myös digitaalisten markkinoiden välttämätön edellytys. Komission tavoitteet ovat vaatimattomampia, sillä yksityisten toimijoiden kiinnostus tiettyjä alueita kohtaan ei ole riittävää. Tämä kokee etenkin maaseutualueita, joiden talouskehitystä on tuettava. |
| --- | --- |

3.2

Koko unionin alueen kattava laajakaistaverkko on myös digitaalisten markkinoiden välttämätön edellytys. Komission tavoitteet ovat vaatimattomampia, sillä yksityisten toimijoiden kiinnostus tiettyjä alueita kohtaan ei ole riittävää. Tämä kokee etenkin maaseutualueita, joiden talouskehitystä on tuettava.

| 3.3 | ETSK kannattaa komission tavoitetta määrätä seuraamuksia kilpailusääntöjen rikkomisesta ja katsoo, että seuraamusten tulee olla suuruudeltaan sellaisia, että niillä on pelotevaikutus, ja että seuraamuksia on kovennettava, jos rikkominen toistuu. Kilpailupolitiikasta on lisäksi tehtävä selkoa – myös yrityksissä –, jotta kilpailunvastaiseen toimintaan ei ryhdyttäisi. |
| --- | --- |

3.3

ETSK kannattaa komission tavoitetta määrätä seuraamuksia kilpailusääntöjen rikkomisesta ja katsoo, että seuraamusten tulee olla suuruudeltaan sellaisia, että niillä on pelotevaikutus, ja että seuraamuksia on kovennettava, jos rikkominen toistuu. Kilpailupolitiikasta on lisäksi tehtävä selkoa – myös yrityksissä –, jotta kilpailunvastaiseen toimintaan ei ryhdyttäisi.

| 3.4 | ETSK toteaa komission tavoin, että älypuhelinten käyttäjämäärä kasvaa. Innovointi on tällä alalla ratkaisevan tärkeää, mutta toimijoille on laadittava pelisäännöt ja niiden on oltava selkeät ja kaikkien tiedossa. Komitea katsoo, että suurten kansainvälisten konsernien (joista yhtenä esimerkkinä voidaan mainita Google) läsnäolo kaikkialla johtaa määräävän markkina-aseman väärinkäytön riskiin ja että on tärkeää varmistaa voimassa olevien sääntöjen noudattaminen, jotta markkinoille voi päästä uusia toimijoita. |
| --- | --- |

3.4

ETSK toteaa komission tavoin, että älypuhelinten käyttäjämäärä kasvaa. Innovointi on tällä alalla ratkaisevan tärkeää, mutta toimijoille on laadittava pelisäännöt ja niiden on oltava selkeät ja kaikkien tiedossa. Komitea katsoo, että suurten kansainvälisten konsernien (joista yhtenä esimerkkinä voidaan mainita Google) läsnäolo kaikkialla johtaa määräävän markkina-aseman väärinkäytön riskiin ja että on tärkeää varmistaa voimassa olevien sääntöjen noudattaminen, jotta markkinoille voi päästä uusia toimijoita.

| 3.5 | Komitea katsoo lisäksi, että patentinhaltijoiden on tarjottava patenttilisenssisopimuksia oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin. |
| --- | --- |

3.5

Komitea katsoo lisäksi, että patentinhaltijoiden on tarjottava patenttilisenssisopimuksia oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin.

| 3.6 | Komitea kannattaa tekijänoikeuslainsäädännön mukauttamista digitaaliajan tarpeita vastaavaksi (19): lainsäädännön on ”pysyttävä ajan tasalla”, kuten komissio aivan oikein korostaa. |
| --- | --- |

3.6

Komitea kannattaa tekijänoikeuslainsäädännön mukauttamista digitaaliajan tarpeita vastaavaksi (19): lainsäädännön on ”pysyttävä ajan tasalla”, kuten komissio aivan oikein korostaa.

| 3.7 | Energiamarkkinoiden toiminnan osalta ETSK katsoo, että talous ei voi kehittyä ilman yhteistä energiapolitiikkaa. Se pitääkin ilahduttavana, että komissio ilmaisee tukevansa ajatusta Euroopan energiaunionin perustamisesta. |
| --- | --- |

3.7

Energiamarkkinoiden toiminnan osalta ETSK katsoo, että talous ei voi kehittyä ilman yhteistä energiapolitiikkaa. Se pitääkin ilahduttavana, että komissio ilmaisee tukevansa ajatusta Euroopan energiaunionin perustamisesta.

| 3.8 | Komitea katsoo, että energiaunionista olisi etua yrityksille ja kuluttajille, joiden on niin ikään päästävä osallisiksi kohtuullisista hinnoista ja toimitusvarmuudesta. |
| --- | --- |

3.8

Komitea katsoo, että energiaunionista olisi etua yrityksille ja kuluttajille, joiden on niin ikään päästävä osallisiksi kohtuullisista hinnoista ja toimitusvarmuudesta.

| 3.9 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission valppaisiin toimiin aidon kilpailun takaamiseksi energiamarkkinoilla ja aloitteisiin kilpailun esteiden poistamiseksi näiltä sääntelemättömiltä markkinoilta. Se toivoo, että komissio pyrkii kaikin keinoin ehkäisemään markkinoiden toiminnan puutteet, sillä ne vaikuttavat talouteen. |
| --- | --- |

3.9

Komitea suhtautuu myönteisesti komission valppaisiin toimiin aidon kilpailun takaamiseksi energiamarkkinoilla ja aloitteisiin kilpailun esteiden poistamiseksi näiltä sääntelemättömiltä markkinoilta. Se toivoo, että komissio pyrkii kaikin keinoin ehkäisemään markkinoiden toiminnan puutteet, sillä ne vaikuttavat talouteen.

| 3.10 | Komitea pitää lisäksi erityisen tärkeänä toimenpiteitä, joilla edistetään energiansäästöä, energiatehokkuutta sekä uusiutuvien energialähteiden ja bioenergian kehittämistä. |
| --- | --- |

3.10

Komitea pitää lisäksi erityisen tärkeänä toimenpiteitä, joilla edistetään energiansäästöä, energiatehokkuutta sekä uusiutuvien energialähteiden ja bioenergian kehittämistä.

| 3.11 | ETSK toivoo koko rahoitusalalta eettisempiä ja avoimempia toimintatapoja sekä kasvun tukemista. |
| --- | --- |

3.11

ETSK toivoo koko rahoitusalalta eettisempiä ja avoimempia toimintatapoja sekä kasvun tukemista.

| 3.12 | Komitea pitää ilahduttavana, että valtiontukien valvonta on edesauttanut taloudellisten vaikeuksien ratkaisemiseen tähtäävien toimenpiteiden johdonmukaisuutta sekä kilpailuvääristymien vähentämistä ja samalla veronmaksajien rahojen käytön rajoittamista välttämättömään vähimmäismäärään. Se toteaa, että valtiontukien valvonnan avulla on kyetty vähentämään eräitä markkinoilla esiintyviä kilpailuvääristymiä, kun valvontamekanismeja ja niiden täytäntöönpanoa on tehostettu. |
| --- | --- |

3.12

Komitea pitää ilahduttavana, että valtiontukien valvonta on edesauttanut taloudellisten vaikeuksien ratkaisemiseen tähtäävien toimenpiteiden johdonmukaisuutta sekä kilpailuvääristymien vähentämistä ja samalla veronmaksajien rahojen käytön rajoittamista välttämättömään vähimmäismäärään. Se toteaa, että valtiontukien valvonnan avulla on kyetty vähentämään eräitä markkinoilla esiintyviä kilpailuvääristymiä, kun valvontamekanismeja ja niiden täytäntöönpanoa on tehostettu.

| 3.13 | Komission toimet pankkikorttien käyttökustannusten pienentämiseksi ovat johtaneet maksutapahtumien kustannusten alenemiseen 30–40 prosenttia sisämarkkinoilla. Tätä on komitean mielestä syytä korostaa. |
| --- | --- |

3.13

Komission toimet pankkikorttien käyttökustannusten pienentämiseksi ovat johtaneet maksutapahtumien kustannusten alenemiseen 30–40 prosenttia sisämarkkinoilla. Tätä on komitean mielestä syytä korostaa.

| 3.14 | Tavoitteeksi asetettu talouskasvun edistäminen on ehdottoman välttämätöntä, ja sitä voitaisiin tukea tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää valtiontukea koskeviin puitteisiin sisältyvän innovaatiotukipolitiikan avulla. |
| --- | --- |

3.14

Tavoitteeksi asetettu talouskasvun edistäminen on ehdottoman välttämätöntä, ja sitä voitaisiin tukea tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää valtiontukea koskeviin puitteisiin sisältyvän innovaatiotukipolitiikan avulla.

| 3.15 | ETSK on ilmaissut jo aiemmissa lausunnoissaan kannattavansa komission aloitetta valtiontukien uudistamisesta ja todennut, että uudet suuntaviivat (20) vastaavat paremmin jäsenvaltioiden tarpeita ja markkinoiden realiteetteja. Komitea katsoo, että avoimuuden lisäämisen myötä valtiontukien osoittamisesta saa tarkemman käsityksen. Komission suorittaman valvonnan avulla voidaan varmistaa, että tukia myönnetään asetettujen sääntöjen mukaisesti. Arvioinnin avulla jäsenvaltiot pystyvät varmistamaan, että myönnetyt tuet käytetään asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.15

ETSK on ilmaissut jo aiemmissa lausunnoissaan kannattavansa komission aloitetta valtiontukien uudistamisesta ja todennut, että uudet suuntaviivat (20) vastaavat paremmin jäsenvaltioiden tarpeita ja markkinoiden realiteetteja. Komitea katsoo, että avoimuuden lisäämisen myötä valtiontukien osoittamisesta saa tarkemman käsityksen. Komission suorittaman valvonnan avulla voidaan varmistaa, että tukia myönnetään asetettujen sääntöjen mukaisesti. Arvioinnin avulla jäsenvaltiot pystyvät varmistamaan, että myönnetyt tuet käytetään asianmukaisesti.

| 3.16 | Komission tiedonanto eurooppalaisten hankkeiden edistämisen edellytyksistä sekä ilmoitus Euroopan strategisten investointien rahaston perustamisesta ovat omiaan edistämään tämän tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

3.16

Komission tiedonanto eurooppalaisten hankkeiden edistämisen edellytyksistä sekä ilmoitus Euroopan strategisten investointien rahaston perustamisesta ovat omiaan edistämään tämän tavoitteen saavuttamista.

| 3.17 | ETSK pitää lisäksi ilahduttavana, että tarve myöntää valtiontukea vaikeuksissa olevien mutta elinkelpoisten yritysten pelastamiseen ja uudelleenorganisointiin tunnustetaan. Se kannattaa toimia kehitystä – etenkin työpaikkoja luovien pk-yritysten kehitystä – haittaavien ja työllisyyteen ja hintoihin vaikuttavien laittomien sopimusten lopettamiseksi. |
| --- | --- |

3.17

ETSK pitää lisäksi ilahduttavana, että tarve myöntää valtiontukea vaikeuksissa olevien mutta elinkelpoisten yritysten pelastamiseen ja uudelleenorganisointiin tunnustetaan. Se kannattaa toimia kehitystä – etenkin työpaikkoja luovien pk-yritysten kehitystä – haittaavien ja työllisyyteen ja hintoihin vaikuttavien laittomien sopimusten lopettamiseksi.

| 3.18 | Komitea huomauttaa, että suuret yritykset harjoittavat yhä edelleen verosuunnittelua, jossa hyödynnetään verojärjestelmien eroja. Se suhtautuu myönteisesti toimiin, joiden avulla komissio pyrkii toimivaltuuksiensa rajoissa torjumaan tai rajoittamaan verojärjestelmien vääristymiin perustuvaa verojen välttelyä tai lopettamaan sen. |
| --- | --- |

3.18

Komitea huomauttaa, että suuret yritykset harjoittavat yhä edelleen verosuunnittelua, jossa hyödynnetään verojärjestelmien eroja. Se suhtautuu myönteisesti toimiin, joiden avulla komissio pyrkii toimivaltuuksiensa rajoissa torjumaan tai rajoittamaan verojärjestelmien vääristymiin perustuvaa verojen välttelyä tai lopettamaan sen.

| 3.19 | Komission ponnistelut sen varmistamiseksi, että kansalliset kilpailuviranomaiset lähentyvät toisiaan ja muita tahoja, ovat erityisen tärkeitä. |
| --- | --- |

3.19

Komission ponnistelut sen varmistamiseksi, että kansalliset kilpailuviranomaiset lähentyvät toisiaan ja muita tahoja, ovat erityisen tärkeitä.

| 3.20 | Komitea aikoo seurata tarkasti, millaisiin jatkotoimiin olemassa olevien välineiden parantamiseen tähtäävä valkoinen kirja ”Sulautumien valvonnan tehostaminen EU:ssa” johtaa. |
| --- | --- |

3.20

Komitea aikoo seurata tarkasti, millaisiin jatkotoimiin olemassa olevien välineiden parantamiseen tähtäävä valkoinen kirja ”Sulautumien valvonnan tehostaminen EU:ssa” johtaa.

| 3.21 | Kun otetaan huomioon kaupan globalisoituminen, ETSK kannattaa monenkeskisen (OECD, kansainvälinen kilpailuviranomaisverkko ICN, UNCTAD) yhteistyön sekä yhteistyö- ja teknisen avun ohjelmien kehittämistä. |
| --- | --- |

3.21

Kun otetaan huomioon kaupan globalisoituminen, ETSK kannattaa monenkeskisen (OECD, kansainvälinen kilpailuviranomaisverkko ICN, UNCTAD) yhteistyön sekä yhteistyö- ja teknisen avun ohjelmien kehittämistä.

| 3.22 | Vuoropuhelulla, jota kilpailun pääosasto käy EP:n, ETSK:n ja alueiden komitean kanssa, tulee varmistaa toteutettua politiikkaa koskevan toimielinten välisen keskustelun avoimuus. |
| --- | --- |

3.22

Vuoropuhelulla, jota kilpailun pääosasto käy EP:n, ETSK:n ja alueiden komitean kanssa, tulee varmistaa toteutettua politiikkaa koskevan toimielinten välisen keskustelun avoimuus.

| 3.23 | Vuoropuheluhalukkuuden olisi säilyttävä myös sen johdosta, että puheenjohtaja Jean-Claude Juncker painotti tällaista poliittista kumppanuutta Margrethe Vestagerille osoittamassaan toimeksiantokirjeessä. |
| --- | --- |

3.23

Vuoropuheluhalukkuuden olisi säilyttävä myös sen johdosta, että puheenjohtaja Jean-Claude Juncker painotti tällaista poliittista kumppanuutta Margrethe Vestagerille osoittamassaan toimeksiantokirjeessä.

| 3.24 | Toisin kuin komissio ETSK ei katso, että 26. marraskuuta 2014 annetulla direktiivillä 2014/104/EU (21) ja suosituksella kollektiivisia riidanratkaisumekanismeja koskevista yhteisistä periaatteista kilpailusääntöjen rikkomisen yhteydessä pystytään varmistamaan asianmukaisesti näiden rikkomusten uhrien kollektiivisen oikeussuojan toteutuminen. |
| --- | --- |

3.24

Toisin kuin komissio ETSK ei katso, että 26. marraskuuta 2014 annetulla direktiivillä 2014/104/EU (21) ja suosituksella kollektiivisia riidanratkaisumekanismeja koskevista yhteisistä periaatteista kilpailusääntöjen rikkomisen yhteydessä pystytään varmistamaan asianmukaisesti näiden rikkomusten uhrien kollektiivisen oikeussuojan toteutuminen.

4.   Erityistä

4.1   Yhteenliitettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden edellyttämä herkkä tasapaino innovoinnin, kilpailun ja teollisoikeuksien välillä

| 4.1.1 | Komission mukaan standardointimenettelyjen parantaminen ja yhteentoimivuuden lisääminen ovat keskeisiä sen laatiman digitaalistrategian tehon varmistamiseksi. Komission olisi vain määriteltävä, mitä se tarkoittaa standardointimenettelyjen ”parantamisella”. |
| --- | --- |

4.1.1

Komission mukaan standardointimenettelyjen parantaminen ja yhteentoimivuuden lisääminen ovat keskeisiä sen laatiman digitaalistrategian tehon varmistamiseksi. Komission olisi vain määriteltävä, mitä se tarkoittaa standardointimenettelyjen ”parantamisella”.

| 4.1.2 | Motorola-tapausta (22), joka on yksi älypuhelimia koskevaan ”patenttisotaan” liittyvistä tapauksista, käytetään malliesimerkkinä alan yritysten ohjeistamiseksi. Komissio päätti asiassa, että Motorola, jolla oli hallussaan GPRS-standardin kannalta olennaisia patentteja (SEP-patentteja), oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa hakiessaan saksalaiselta tuomioistuimelta kieltotuomiota Applea vastaan ja pyrkiessään panemaan sen täytäntöön. Kyseiset SEP-patentit katsottiin ”olennaisiksi”, koska ne olivat välttämättömiä GSM-standardin soveltamiseksi. SEP-patentteja hallussaan pitävillä yrityksillä on potentiaalisesti merkittävää markkinavoimaa, ja standardointielimet vaativatkin usein omalta osaltaan, että tällaiset yritykset sitoutuvat lisensoimaan patenttinsa oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin (fair, reasonable and non-discriminatory, FRAND) ehdoin, jotta kaikki markkinatoimijat voivat varmasti soveltaa kyseistä standardia. |
| --- | --- |

4.1.2

Motorola-tapausta (22), joka on yksi älypuhelimia koskevaan ”patenttisotaan” liittyvistä tapauksista, käytetään malliesimerkkinä alan yritysten ohjeistamiseksi. Komissio päätti asiassa, että Motorola, jolla oli hallussaan GPRS-standardin kannalta olennaisia patentteja (SEP-patentteja), oli käyttänyt väärin määräävää markkina-asemaansa hakiessaan saksalaiselta tuomioistuimelta kieltotuomiota Applea vastaan ja pyrkiessään panemaan sen täytäntöön. Kyseiset SEP-patentit katsottiin ”olennaisiksi”, koska ne olivat välttämättömiä GSM-standardin soveltamiseksi. SEP-patentteja hallussaan pitävillä yrityksillä on potentiaalisesti merkittävää markkinavoimaa, ja standardointielimet vaativatkin usein omalta osaltaan, että tällaiset yritykset sitoutuvat lisensoimaan patenttinsa oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin (fair, reasonable and non-discriminatory, FRAND) ehdoin, jotta kaikki markkinatoimijat voivat varmasti soveltaa kyseistä standardia.

| 4.1.3 | Edellä mainitussa tapauksessa se, että Motorolan kilpailija Apple ei voinut käyttää Motorolan hallussa ollutta olennaista patenttia, esti sitä valmistamasta ja saattamasta markkinoille tietynlaisia älypuhelimia. |
| --- | --- |

4.1.3

Edellä mainitussa tapauksessa se, että Motorolan kilpailija Apple ei voinut käyttää Motorolan hallussa ollutta olennaista patenttia, esti sitä valmistamasta ja saattamasta markkinoille tietynlaisia älypuhelimia.

| 4.1.4 | Patentin haltija on oikeutettu nostamaan kieltokanteen kansallisessa tuomioistuimessa, jos patenttia on loukattu, mutta tämä voidaan katsoa väärinkäytöksi, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät: SEP-patentin haltijalla on määräävä markkina-asema, se on sitoutunut mahdollistamaan patentin käytön FRAND-ehdoin, ja kieltokanteen kohteena oleva kilpailijayritys on halukas hankkimaan FRAND-ehtoisen lisenssin. Komissio ei tästä huolimatta määrännyt Motorolalle sakkoja, koska EU-tuomioistuimilla ei ole vielä oikeuskäytäntöä SEP-patentteihin liittyvien kieltokanteiden laillisuudesta SEUTin 102 artiklan perusteella ja koska kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytännöt ovat erilaisia, mutta se määräsi Motorolan lopettamaan asemansa väärinkäytön. |
| --- | --- |

4.1.4

Patentin haltija on oikeutettu nostamaan kieltokanteen kansallisessa tuomioistuimessa, jos patenttia on loukattu, mutta tämä voidaan katsoa väärinkäytöksi, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät: SEP-patentin haltijalla on määräävä markkina-asema, se on sitoutunut mahdollistamaan patentin käytön FRAND-ehdoin, ja kieltokanteen kohteena oleva kilpailijayritys on halukas hankkimaan FRAND-ehtoisen lisenssin. Komissio ei tästä huolimatta määrännyt Motorolalle sakkoja, koska EU-tuomioistuimilla ei ole vielä oikeuskäytäntöä SEP-patentteihin liittyvien kieltokanteiden laillisuudesta SEUTin 102 artiklan perusteella ja koska kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytännöt ovat erilaisia, mutta se määräsi Motorolan lopettamaan asemansa väärinkäytön.

| 4.1.5 | Samankaltaisessa tapauksessa komissio hyväksyi Samsungin tarjoamat sitoumukset pidättäytyä nostamasta Euroopan talousalueella kieltokanteita älypuhelimiin ja tabletteihin liittyvien SEP-patenttiensa perusteella sellaisia yrityksiä vastaan, jotka suostuvat noudattamaan tiettyä lisensointimenettelyä. |
| --- | --- |

4.1.5

Samankaltaisessa tapauksessa komissio hyväksyi Samsungin tarjoamat sitoumukset pidättäytyä nostamasta Euroopan talousalueella kieltokanteita älypuhelimiin ja tabletteihin liittyvien SEP-patenttiensa perusteella sellaisia yrityksiä vastaan, jotka suostuvat noudattamaan tiettyä lisensointimenettelyä.

| 4.1.6 | Nämä tapaukset havainnollistavat sitä, että tasapainoa kilpailun, patenttioikeuden ja innovoinnin välillä – kun perimmäisenä tavoitteena on, että kuluttajat voivat hankkia teknologiatuotteita kohtuuhintaan mahdollisimman laajasta yhteentoimivien tuotteiden valikoimasta – on hyvin hankala saavuttaa. |
| --- | --- |

4.1.6

Nämä tapaukset havainnollistavat sitä, että tasapainoa kilpailun, patenttioikeuden ja innovoinnin välillä – kun perimmäisenä tavoitteena on, että kuluttajat voivat hankkia teknologiatuotteita kohtuuhintaan mahdollisimman laajasta yhteentoimivien tuotteiden valikoimasta – on hyvin hankala saavuttaa.

| 4.1.7 | ETSK kannattaa komission toimia, joilla tähdätään tämänsuuntaiseen kehitykseen, ja kehottaa komissiota pitämään mielessä, että kilpailusääntöjen soveltamisen päämäärä ei ole kilpailu sinänsä vaan kilpailu, joka hyödyttää viime kädessä kuluttajia. |
| --- | --- |

4.1.7

ETSK kannattaa komission toimia, joilla tähdätään tämänsuuntaiseen kehitykseen, ja kehottaa komissiota pitämään mielessä, että kilpailusääntöjen soveltamisen päämäärä ei ole kilpailu sinänsä vaan kilpailu, joka hyödyttää viime kädessä kuluttajia.

| 4.1.8 | ETSK kannattaa ajatusta yksityisten investointien täydentämisestä julkisilla investoinneilla, jotta EU:hun ei syntyisi digitaalista kuilua. Edellytyksenä on, että valtiontuet eivät haittaa yksityisiä investointeja. ”EU:n suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä” (23), joka on ehkä merkki komission kiinnostuksesta tätä asiaa kohtaan, on ensimmäinen lopullisesti hyväksytty valtiontukiuudistukseen liittyvä asiakirja. |
| --- | --- |

4.1.8

ETSK kannattaa ajatusta yksityisten investointien täydentämisestä julkisilla investoinneilla, jotta EU:hun ei syntyisi digitaalista kuilua. Edellytyksenä on, että valtiontuet eivät haittaa yksityisiä investointeja. ”EU:n suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä” (23), joka on ehkä merkki komission kiinnostuksesta tätä asiaa kohtaan, on ensimmäinen lopullisesti hyväksytty valtiontukiuudistukseen liittyvä asiakirja.

| 4.1.9 | ETSK katsoo kuitenkin, että komission pyrkimys saavuttaa vuoteen 2020 mennessä se tavoite, että kaikilla unionin alueilla on tarjolla nopeat laajakaistapalvelut (30 Mbit/s) ja 50 prosenttia eurooppalaisista käyttää ultranopeita laajakaistapalveluja (100 Mbit/s), ei ole tarpeeksi kunnianhimoinen. |
| --- | --- |

4.1.9

ETSK katsoo kuitenkin, että komission pyrkimys saavuttaa vuoteen 2020 mennessä se tavoite, että kaikilla unionin alueilla on tarjolla nopeat laajakaistapalvelut (30 Mbit/s) ja 50 prosenttia eurooppalaisista käyttää ultranopeita laajakaistapalveluja (100 Mbit/s), ei ole tarpeeksi kunnianhimoinen.

4.2   Energiamarkkinat

| 4.2.1 | Euroopan energiaomavaraisuuden varmistaminen ja yhdennettyjen energiamarkkinoiden synnyn edistäminen on ensiarvoisen tärkeää energian saannin, energiasaarekkeiden poistamisen ja energian toimitusvarmuuden kannalta. EU:lla tulee olla aitoa poliittista tahtoa saavuttaa tämä tavoite ja pyrkiä myös energialähteiden monipuolistamiseen edistäen uusiutuvan energian käyttöä. Puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin tavoittelema Euroopan energiaunioni (24) tulee varmasti toimimaan tässä poliittisena kannustimena. |
| --- | --- |

4.2.1

Euroopan energiaomavaraisuuden varmistaminen ja yhdennettyjen energiamarkkinoiden synnyn edistäminen on ensiarvoisen tärkeää energian saannin, energiasaarekkeiden poistamisen ja energian toimitusvarmuuden kannalta. EU:lla tulee olla aitoa poliittista tahtoa saavuttaa tämä tavoite ja pyrkiä myös energialähteiden monipuolistamiseen edistäen uusiutuvan energian käyttöä. Puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin tavoittelema Euroopan energiaunioni (24) tulee varmasti toimimaan tässä poliittisena kannustimena.

| 4.2.2 | ETSK katsoo, että kolmas energiapaketti on pantava ripeästi täytäntöön, etenkin koska rajatylittävään energiakauppaan sovellettavat säännöt ovat edelleen epäyhtenäisiä. |
| --- | --- |

4.2.2

ETSK katsoo, että kolmas energiapaketti on pantava ripeästi täytäntöön, etenkin koska rajatylittävään energiakauppaan sovellettavat säännöt ovat edelleen epäyhtenäisiä.

| 4.2.3 | ETSK korostaa, että rakenteelliset uudistukset, joita tarvitaan infrastruktuureihin – etenkin rajojen yli ulottuviin infrastruktuureihin – tehtäviä investointeja haittaavien esteiden purkamiseksi, tulee toteuttaa viipymättä. |
| --- | --- |

4.2.3

ETSK korostaa, että rakenteelliset uudistukset, joita tarvitaan infrastruktuureihin – etenkin rajojen yli ulottuviin infrastruktuureihin – tehtäviä investointeja haittaavien esteiden purkamiseksi, tulee toteuttaa viipymättä.

| 4.2.4 | ETSK ei epäile sitä, ettei kilpailusääntöjen noudattamisesta huolehtiminen edistäisi kansallisten energiamarkkinoiden avaamista. Tästä ovat osoituksena komission kertomuksessa mainitut asiat ”Sähköpörssit” ja ”OPCOM / Romanian sähköpörssi” (25), joiden yhteydessä komissio yhtäältä määräsi SEUTin 101 artiklan nojalla sakkoja kahdelle sähköpörssille, jotka olivat sopineet, etteivät ne kilpaile, ja jakaneet alueet keskenään, ja toisaalta määräsi Romanian sähköpörssille OPCOMille SEUTin 102 artiklan nojalla sakkoja muissa jäsenvaltioissa toimivien sähkökauppiaiden syrjimisen takia. |
| --- | --- |

4.2.4

ETSK ei epäile sitä, ettei kilpailusääntöjen noudattamisesta huolehtiminen edistäisi kansallisten energiamarkkinoiden avaamista. Tästä ovat osoituksena komission kertomuksessa mainitut asiat ”Sähköpörssit” ja ”OPCOM / Romanian sähköpörssi” (25), joiden yhteydessä komissio yhtäältä määräsi SEUTin 101 artiklan nojalla sakkoja kahdelle sähköpörssille, jotka olivat sopineet, etteivät ne kilpaile, ja jakaneet alueet keskenään, ja toisaalta määräsi Romanian sähköpörssille OPCOMille SEUTin 102 artiklan nojalla sakkoja muissa jäsenvaltioissa toimivien sähkökauppiaiden syrjimisen takia.

| 4.2.5 | Komiteaa askarruttaa kuitenkin väite siitä, että sähkön tukkuhintojen alentuminen kilpailun lisääntymisen johdosta ei ole useinkaan johtanut loppukäyttäjien maksamien hintojen yleisen tason madaltumiseen (26). |
| --- | --- |

4.2.5

Komiteaa askarruttaa kuitenkin väite siitä, että sähkön tukkuhintojen alentuminen kilpailun lisääntymisen johdosta ei ole useinkaan johtanut loppukäyttäjien maksamien hintojen yleisen tason madaltumiseen (26).

| 4.2.6 | ETSK suhtautuu tähän liittyen myönteisesti komission SEUTin 102 artiklan perusteella käynnistämiin Gazpromia koskeviin tutkimuksiin, joissa selvitetään määräävän aseman väärinkäyttöä maakaasutoimituksissa Keski- ja Itä-Eurooppaan (27). |
| --- | --- |

4.2.6

ETSK suhtautuu tähän liittyen myönteisesti komission SEUTin 102 artiklan perusteella käynnistämiin Gazpromia koskeviin tutkimuksiin, joissa selvitetään määräävän aseman väärinkäyttöä maakaasutoimituksissa Keski- ja Itä-Eurooppaan (27).

4.3   Rahoitus- ja pankkipalvelut

| 4.3.1 | Vuonna 2014 jatkettiin pankkien sääntelyn ja valvonnan perinpohjaista uudelleentarkastelua. Ehdotettujen sääntöjen avulla on eritoten tarkoitus lisätä rahoitusmarkkinoiden avoimuutta. |
| --- | --- |

4.3.1

Vuonna 2014 jatkettiin pankkien sääntelyn ja valvonnan perinpohjaista uudelleentarkastelua. Ehdotettujen sääntöjen avulla on eritoten tarkoitus lisätä rahoitusmarkkinoiden avoimuutta.

| 4.3.2 | Komissio on myös pitänyt huolen siitä, että valtiontukea saaneet rahoituslaitokset uudistavat rakenteitaan tai poistuvat markkinoilta, ja kiinnittänyt erityistä huomiota kyseisten rahoituslaitosten välisen kilpailun vääristymisen riskiin (28). |
| --- | --- |

4.3.2

Komissio on myös pitänyt huolen siitä, että valtiontukea saaneet rahoituslaitokset uudistavat rakenteitaan tai poistuvat markkinoilta, ja kiinnittänyt erityistä huomiota kyseisten rahoituslaitosten välisen kilpailun vääristymisen riskiin (28).

| 4.3.3 | ETSK on seurannut kiinnostuneena kilpailunvastaisiin liiketoimintamalleihin kohdistuvia komission tutkimuksia, ja se on ilahtunut toimitusmaksuja koskevista komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten päätöksistä. |
| --- | --- |

4.3.3

ETSK on seurannut kiinnostuneena kilpailunvastaisiin liiketoimintamalleihin kohdistuvia komission tutkimuksia, ja se on ilahtunut toimitusmaksuja koskevista komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten päätöksistä.

| 4.3.4 | ETSK on ilmaissut tyytyväisyytensä EU:n tuomioistuimen MasterCard-asiassa antamaan tuomioon (29), joka vahvistaa komission tekemän analyysin. Pankkien väliset toimitusmaksut, joita kuluttajat joutuvat maksamaan pankkikorttimaksuista, ovat käytännössä yhä korkeampia, monilukuisempia ja epäselvempiä. |
| --- | --- |

4.3.4

ETSK on ilmaissut tyytyväisyytensä EU:n tuomioistuimen MasterCard-asiassa antamaan tuomioon (29), joka vahvistaa komission tekemän analyysin. Pankkien väliset toimitusmaksut, joita kuluttajat joutuvat maksamaan pankkikorttimaksuista, ovat käytännössä yhä korkeampia, monilukuisempia ja epäselvempiä.

| 4.3.5 | Lisäksi tällaiset liiketoimintamallit ovat haitanneet muiden talouden toimijoiden kuin pankkien pääsyä maksumarkkinoille. Tämäntyyppiset toimijat voisivat tarjota kuluttajille muita mobiileja ja turvallisia sähköisiä maksuvälineitä esimerkiksi älypuhelinten kautta. |
| --- | --- |

4.3.5

Lisäksi tällaiset liiketoimintamallit ovat haitanneet muiden talouden toimijoiden kuin pankkien pääsyä maksumarkkinoille. Tämäntyyppiset toimijat voisivat tarjota kuluttajille muita mobiileja ja turvallisia sähköisiä maksuvälineitä esimerkiksi älypuhelinten kautta.

| 4.3.6 | MasterCard-tapaus oli erityinen myös siinä suhteessa, että monenvälisten siirtomaksujen asettamismekanismi katsottiin vaikutuksiin perustuvaksi rajoitukseksi eikä tarkoitukseen perustuvaksi rajoitukseksi. |
| --- | --- |

4.3.6

MasterCard-tapaus oli erityinen myös siinä suhteessa, että monenvälisten siirtomaksujen asettamismekanismi katsottiin vaikutuksiin perustuvaksi rajoitukseksi eikä tarkoitukseen perustuvaksi rajoitukseksi.

| 4.3.7 | ETSK pitää ilahduttavana, että niin unionin tuomioistuin kuin unionin yleinenkin tuomioistuin katsoivat, että monenvälisiä toimitusmaksuja ei voida pitää objektiivisesti tarpeellisina MasterCard-järjestelmän toiminnalle. |
| --- | --- |

4.3.7

ETSK pitää ilahduttavana, että niin unionin tuomioistuin kuin unionin yleinenkin tuomioistuin katsoivat, että monenvälisiä toimitusmaksuja ei voida pitää objektiivisesti tarpeellisina MasterCard-järjestelmän toiminnalle.

4.4   Pk-yritysten entistä voimakkaampi tukeminen

| 4.4.1 | ETSK on iloinen pk-yrityksiin kohdistetusta huomiosta, sillä niillä on ratkaiseva rooli kasvun edistämisessä ja ne ovat tärkeitä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Se kannattaa komission päätöksiä, joiden tavoitteena on tukea pk-yritysten toiminnan rahoittamista ja mukauttaa sääntöjä niiden erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK on iloinen pk-yrityksiin kohdistetusta huomiosta, sillä niillä on ratkaiseva rooli kasvun edistämisessä ja ne ovat tärkeitä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Se kannattaa komission päätöksiä, joiden tavoitteena on tukea pk-yritysten toiminnan rahoittamista ja mukauttaa sääntöjä niiden erityistarpeisiin.

| 4.4.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tällaiset toimet on avattu myös asiantuntija-ammattien harjoittajien suuntaan, ja tunnustaa eurooppalaisten vapaiden ammatinharjoittajien merkittävän roolin kasvun kannalta. Kyseiset ammatinharjoittajat varmistavat edustamillaan aloilla keskeiseltä osin osaamisen, jota tarvitaan kansalaisten ja yritysten monitahoisten ongelmien ratkaisemisessa. Komitea suosittaakin, että komissio jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan vahvistaa tämänsuuntaisia toimia. |
| --- | --- |

4.4.2

ETSK on tyytyväinen siihen, että tällaiset toimet on avattu myös asiantuntija-ammattien harjoittajien suuntaan, ja tunnustaa eurooppalaisten vapaiden ammatinharjoittajien merkittävän roolin kasvun kannalta. Kyseiset ammatinharjoittajat varmistavat edustamillaan aloilla keskeiseltä osin osaamisen, jota tarvitaan kansalaisten ja yritysten monitahoisten ongelmien ratkaisemisessa. Komitea suosittaakin, että komissio jatkaa ja mahdollisuuksien mukaan vahvistaa tämänsuuntaisia toimia.

| 4.4.3 | Esimerkiksi valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annetut suuntaviivat (30) voisivat tarjota jäsenvaltioille mahdollisuuksia helpottaa pk-yritysten rahoituksensaantia yrityksen käynnistämisvaiheessa. Vaikuttaa myös siltä, että suuntaviivat vastaavat paremmin markkinoiden realiteetteja. |
| --- | --- |

4.4.3

Esimerkiksi valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annetut suuntaviivat (30) voisivat tarjota jäsenvaltioille mahdollisuuksia helpottaa pk-yritysten rahoituksensaantia yrityksen käynnistämisvaiheessa. Vaikuttaa myös siltä, että suuntaviivat vastaavat paremmin markkinoiden realiteetteja.

| 4.4.4 | Komitea suhtautuu myönteisesti myös komission toimiin määräävän markkina-aseman hyväksikäytön torjumiseksi, sillä se voi luoda esteen pk-yrityksen perustamiselle ja kehittämiselle ja vaikuttaa pk-yritysten toimintaan. |
| --- | --- |

4.4.4

Komitea suhtautuu myönteisesti myös komission toimiin määräävän markkina-aseman hyväksikäytön torjumiseksi, sillä se voi luoda esteen pk-yrityksen perustamiselle ja kehittämiselle ja vaikuttaa pk-yritysten toimintaan.

| 4.4.5 | Vuoden 2014 de minimis -tiedonannossa (31) myönnetään poikkeus (safe harbour) sopimuksille, joilla ei ole tuntuvaa vaikutusta kilpailuun, koska niitä toteuttavat yritykset, joiden markkinaosuudet eivät ylitä tiettyjä raja-arvoja. Komissio on myös julkaissut pk-yrityksille tarkoitetun ohjeasiakirjan. Kentällä toteutettavat tiedotustoimet olisivat ETSK:n mielestä kuitenkin tervetulleita. |
| --- | --- |

4.4.5

Vuoden 2014 de minimis -tiedonannossa (31) myönnetään poikkeus (safe harbour) sopimuksille, joilla ei ole tuntuvaa vaikutusta kilpailuun, koska niitä toteuttavat yritykset, joiden markkinaosuudet eivät ylitä tiettyjä raja-arvoja. Komissio on myös julkaissut pk-yrityksille tarkoitetun ohjeasiakirjan. Kentällä toteutettavat tiedotustoimet olisivat ETSK:n mielestä kuitenkin tervetulleita.

4.5   Kansallisten kilpailuviranomaisten resurssien lisääminen ja kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen

| 4.5.1 | ETSK arvostaa komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten laadukasta yhteistyötä. Se katsoo, että yhteistyö mahdollistaa vuorovaikutuksen, joka on välttämätöntä markkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

4.5.1

ETSK arvostaa komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten laadukasta yhteistyötä. Se katsoo, että yhteistyö mahdollistaa vuorovaikutuksen, joka on välttämätöntä markkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta.

| 4.5.2 | Komitea tukee kaikkia kansallisten kilpailuviranomaisten yhteistyön vaatimia toimenpiteitä. Kilpailuviranomaisilla on oltava tarvittavat resurssit, ja niiden on oltava riippumattomia. |
| --- | --- |

4.5.2

Komitea tukee kaikkia kansallisten kilpailuviranomaisten yhteistyön vaatimia toimenpiteitä. Kilpailuviranomaisilla on oltava tarvittavat resurssit, ja niiden on oltava riippumattomia.

| 4.5.3 | ETSK kannattaa komission aloitteita aidon eurooppalaisen kilpailualueen luomiseksi. Se edellyttää kansallisten lainsäädäntöjen sisältämien perussääntöjen yhdenmukaistamista, sillä näin luodaan varma pohja taloudelliselle toiminnalle sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.5.3

ETSK kannattaa komission aloitteita aidon eurooppalaisen kilpailualueen luomiseksi. Se edellyttää kansallisten lainsäädäntöjen sisältämien perussääntöjen yhdenmukaistamista, sillä näin luodaan varma pohja taloudelliselle toiminnalle sisämarkkinoilla.

| 4.5.4 | Komitea katsoo myös, että jäsenvaltioilla tulee olla käytettävissään kattavat oikeudelliset välineet, jotta ne voivat suorittaa tarvittavat tarkastukset ja määrätä tehokkaita ja oikeasuhteisia sakkoja. |
| --- | --- |

4.5.4

Komitea katsoo myös, että jäsenvaltioilla tulee olla käytettävissään kattavat oikeudelliset välineet, jotta ne voivat suorittaa tarvittavat tarkastukset ja määrätä tehokkaita ja oikeasuhteisia sakkoja.

| 4.5.5 | Sakkolievennys- ja sakkovapautusohjelmat ovat osoittaneet toimivuutensa kartellien torjunnassa, ja niitä olisikin ryhdyttävä soveltamaan kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.5.5

Sakkolievennys- ja sakkovapautusohjelmat ovat osoittaneet toimivuutensa kartellien torjunnassa, ja niitä olisikin ryhdyttävä soveltamaan kaikissa jäsenvaltioissa.

| 4.5.6 | Monenkeskistä yhteistyötä OECD:n, kansainvälisen kilpailuviranomaisverkon ICN:n ja UNCTADin kanssa tulee jatkaa aktiivisesti, ja komission on pyrittävä siinä keskeiseen rooliin. |
| --- | --- |

4.5.6

Monenkeskistä yhteistyötä OECD:n, kansainvälisen kilpailuviranomaisverkon ICN:n ja UNCTADin kanssa tulee jatkaa aktiivisesti, ja komission on pyrittävä siinä keskeiseen rooliin.

| 4.5.7 | ETSK korostaa lisäksi, että ehdokasmaiden kanssa käytävien liittymisneuvottelujen yhteydessä tulee antaa nykyistä enemmän teknistä apua. |
| --- | --- |

4.5.7

ETSK korostaa lisäksi, että ehdokasmaiden kanssa käytävien liittymisneuvottelujen yhteydessä tulee antaa nykyistä enemmän teknistä apua.

Bryssel 9. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

1

(2)  Asia M.7217 ”Facebook/WhatsApp”, komission 3. lokakuuta 2014 antama päätös.

2

(3)  Asia AT.39985 ”Motorola – GPRS-standardin kannalta olennaisten patenttien täytäntöönpano”, komission 29. huhtikuuta 2014 antama päätös. Asia AT.39939 ”Samsung – UMTS-standardin kannalta olennaisten patenttien täytäntöönpano”, komission 29. huhtikuuta 2014 antama päätös.

3

(4)  Asia AT.40023 ”Cross-border access to pay-TV content”, 13. tammikuuta 2014.

4

(5)  Komission asetus (EU) N:o 316/2014, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamisesta teknologiansiirtosopimusten ryhmiin (EUVL L 93, 28.3.2014, s. 17); ”Suuntaviivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta teknologiansiirtosopimuksiin” (EUVL C 89, 28.3.2014, s. 3).

5

(6)  Asia SA.34947 ”UK – Support to Hinkley Point C Nuclear Power Station”, 8. lokakuuta 2014.

6

(7)  Asia AT.39952 ”Sähköpörssit”, komission 5. maaliskuuta 2014 antama päätös.

7

(8)  Asia AT.39984 ”OPCOM / Romanian sähköpörssi”, komission 5. maaliskuuta 2014 antama päätös.

8

(9)  Asia AT.39767 ”BEH Electricity”.

9

(10)  Asia AT.39816 ”Upstream Gas Supplies in Central and Eastern Europe”, 4. syyskuuta 2012.

10

(11)  Asia SA.36061 ”UK Business Bank”, komission 15. lokakuuta 2014 antama päätös. Asia SA.37824 ”Portuguese Development Financial Institution”, komission 28. lokakuuta 2014 antama päätös.

11

(12)  Asia AT.39924 ”Sveitsin frangin määräiset korkojohdannaiset”, 21. lokakuuta 2014 annettu päätös, http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1190_en.htm

12

(13)  RBS:lle ei määrätty sakkoja, vaan se sai vapautuksen vuonna 2006 annetun, sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevan tiedonannon perusteella, koska se paljasti komissiolle kartellin olemassaolon. RBS välttyi näin noin 5 miljoonan euron sakoilta rikkomukseen osallistumisesta. UBS- ja JPMorgan-pankkien sakkoja pienennettiin, koska ne osallistuivat yhteistyöhön tutkimuksessa komission sakkolievennys- ja sakkovapautusohjelman puitteissa. Kaikki neljä pankkia päätyivät ratkaisemaan riidan tekemällä sovinnon komission kanssa, minkä johdosta niiden sakkoja pienennettiin vielä 10 prosentilla.

13

(14)  Komission tiedonanto ”Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi” (EUVL C 19, 22.1.2014, s. 4).

14

(15)  Komission tiedonanto ”Puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle” (EUVL C 198, 27.6.2014, s. 1).

15

(16)  Komission tiedonanto vähämerkityksisistä sopimuksista, jotka eivät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla rajoita tuntuvasti kilpailua (de minimis -tiedonanto) (EUVL C 291, 30.8.2014, s. 1).

16

de minimis

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EUVL L 1, 4.1.2003, s. 1); asetus (EY) N:o 139/2004 (ks. alaviite 1).

17

(18)  Komission tiedonanto ”EU:n suuntaviivat valtiontukisääntöjen soveltamisesta laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä” (EUVL C 25, 26.1.2013, s. 1).

18

(19)  EUVL C 230, 14.7.2015, s. 72; EUVL C 44, 15.2.2013, s. 104.

19

(20)  Komission tiedonanto ”Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi” (EUVL C 19, 22.1.2014, s. 4).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/104/EU, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, tietyistä säännöistä, joita sovelletaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin kilpailuoikeuden säännösten rikkomisen johdosta kansallisen lainsäädännön nojalla nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 349, 5.12.2014, s. 1).

21

(22)  Ks. alaviite 3.

22

(23)  EUVL C 25, 26.1.2013, s. 1.

23

(24)  Jean-Claude Juncker, ”Uusi alku Euroopalle: Työllisyyden, kasvun, oikeudenmukaisuuden ja demokraattisen muutoksen ohjelma – Poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle”, avauspuheenvuoro Euroopan parlamentin täysistunnossa 15. heinäkuuta 2014.

24

(25)  Asia AT.39952 ”Sähköpörssit”, komission 5. maaliskuuta 2014 antama päätös, ja asia AT.39984 ”OPCOM / Romanian sähköpörssi”, komission 5. maaliskuuta 2014 antama päätös.

25

(26)  Komission tiedonanto ”Energian hinnat ja kustannukset Euroopassa”, 29. tammikuuta 2014.

26

(27)  Asia AT.39816 ”Upstream Gas Supplies in Central and Eastern Europe”.

27

(28)  Asia SA.38994 ”Liquidity scheme in favour of Bulgarian banks”, komission 29. kesäkuuta 2014 antama päätös.

28

(29)  Unionin tuomioistuimen asiassa C-382/12 P, MasterCard Inc. ym. vastaan Euroopan komissio, 11. syyskuuta 2014 antama tuomio.

29

(30)  Komission tiedonanto ”Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi” (EUVL C 19, 22.1.2014, s. 4).

30

(31)  Komission tiedonanto vähämerkityksisistä sopimuksista, jotka eivät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla rajoita tuntuvasti kilpailua (de minimis -tiedonanto) (EUVL C 291, 30.8.2014, s. 1).

31

(de minimis

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/42

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle — Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa”

(COM(2015) 302 final)

(2016/C 071/07)

| Esittelijä: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Paulo BARROS VALE |

Esittelijä:

Petru Sorin DANDEA

Toinen esittelijä:

Paulo BARROS VALE

Euroopan komissio päätti 6. heinäkuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa”

(COM(2015) 302 final).

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 26. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9. ja 10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 169 ääntä puolesta ja 15 vastaan 8:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on ollut viime vuosina eräs sekä jäsenvaltioiden että Euroopan komission suurimmista huolenaiheista. Komission esittämä toimintasuunnitelma oikeudenmukaisen ja tehokkaan yhtiöverojärjestelmän käyttöönottamiseksi on tärkeä virstanpylväs pyrittäessä torjumaan tätä haitallista ilmiötä. ETSK on tyytyväinen suunnitelmaan ja tukee komissiota sen pyrkimyksissä korjata tämä asiaintila, joka rapauttaa osaltaan jäsenvaltioiden veropohjaa ja edistää vilpillistä kilpailua. |
| --- | --- |

1.1

Aggressiivisen verosuunnittelun torjuminen on ollut viime vuosina eräs sekä jäsenvaltioiden että Euroopan komission suurimmista huolenaiheista. Komission esittämä toimintasuunnitelma oikeudenmukaisen ja tehokkaan yhtiöverojärjestelmän käyttöönottamiseksi on tärkeä virstanpylväs pyrittäessä torjumaan tätä haitallista ilmiötä. ETSK on tyytyväinen suunnitelmaan ja tukee komissiota sen pyrkimyksissä korjata tämä asiaintila, joka rapauttaa osaltaan jäsenvaltioiden veropohjaa ja edistää vilpillistä kilpailua.

| 1.2 | Kuten ETSK on jo aiemmin todennut (1), se kannattaa rajat ylittävää toimintaa harjoittaville yrityksille pakollista yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB). Vapaaehtoinen yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja heikentäisi toimenpiteen tehoa, sillä yhtiöt, jotka tekevät voitonsiirtoja maksaakseen vähemmän veroja, kieltäytyisivät ottamasta sitä käyttöön. |
| --- | --- |

1.2

Kuten ETSK on jo aiemmin todennut (1), se kannattaa rajat ylittävää toimintaa harjoittaville yrityksille pakollista yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB). Vapaaehtoinen yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja heikentäisi toimenpiteen tehoa, sillä yhtiöt, jotka tekevät voitonsiirtoja maksaakseen vähemmän veroja, kieltäytyisivät ottamasta sitä käyttöön.

| 1.3 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota harkitsemaan yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan laajentamista tulevaisuudessa koskemaan kaikkia yrityksiä, jotta vältettäisiin tilanne, jossa on rinnakkain kaksi erilaista verojärjestelmää. Ennen kuin yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja laajennetaan kattamaan kaikki yritykset, on tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi, jossa selvitetään ennen kaikkea järjestelmän vaikutuksia paikallisesti toimiviin mikro- ja pienyrityksiin. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota harkitsemaan yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan laajentamista tulevaisuudessa koskemaan kaikkia yrityksiä, jotta vältettäisiin tilanne, jossa on rinnakkain kaksi erilaista verojärjestelmää. Ennen kuin yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja laajennetaan kattamaan kaikki yritykset, on tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi, jossa selvitetään ennen kaikkea järjestelmän vaikutuksia paikallisesti toimiviin mikro- ja pienyrityksiin.

| 1.4 | ETSK suosittaa, että komissio huolehtii direktiiviluonnoksen laatimisen yhteydessä siitä, että yhteisen veropohjan määritelmät ja käsitteet ovat selkeitä. Selkeät määritelmät ovat itse asiassa ehdoton edellytys, jotta voidaan varmistaa laatu, kun unionin lainsäädäntö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja välttää jäsenvaltioiden välille syntyvät merkittävät erot, jotka saattavat heikentää huomattavasti säädöstekstin tehoa. |
| --- | --- |

1.4

ETSK suosittaa, että komissio huolehtii direktiiviluonnoksen laatimisen yhteydessä siitä, että yhteisen veropohjan määritelmät ja käsitteet ovat selkeitä. Selkeät määritelmät ovat itse asiassa ehdoton edellytys, jotta voidaan varmistaa laatu, kun unionin lainsäädäntö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja välttää jäsenvaltioiden välille syntyvät merkittävät erot, jotka saattavat heikentää huomattavasti säädöstekstin tehoa.

| 1.5 | ETSK katsoo, ettei rajat ylittävän tappiovähennyksen, jonka komissio haluaa ottaa käyttöön siihen asti, kunnes yhdistämisjärjestelmä hyväksytään, pidä rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta verottaa niiden alueella harjoitetusta toiminnasta saatua voittoa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK katsoo, ettei rajat ylittävän tappiovähennyksen, jonka komissio haluaa ottaa käyttöön siihen asti, kunnes yhdistämisjärjestelmä hyväksytään, pidä rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta verottaa niiden alueella harjoitetusta toiminnasta saatua voittoa.

| 1.6 | ETK on tyytyväinen siihen, että komissio on julkaissut tarkasteltavana olevan tiedonannon liitteenä luettelon oikeudenkäyttöalueista, jotka eivät ole yhteistyöhaluisia verotusalalla. Komitea muistuttaa lisäksi aiemmissa lausunnoissaan esittämästä ehdotuksesta, että EU:n tulisi säätää seuraamuksista niille yrityksille, jotka jatkavat liiketoimintojensa johtamista veroparatiiseista käsin ja välttävät näin maksamasta veroja niiden jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien nojalla, joissa ne harjoittavat toimintaansa. |
| --- | --- |

1.6

ETK on tyytyväinen siihen, että komissio on julkaissut tarkasteltavana olevan tiedonannon liitteenä luettelon oikeudenkäyttöalueista, jotka eivät ole yhteistyöhaluisia verotusalalla. Komitea muistuttaa lisäksi aiemmissa lausunnoissaan esittämästä ehdotuksesta, että EU:n tulisi säätää seuraamuksista niille yrityksille, jotka jatkavat liiketoimintojensa johtamista veroparatiiseista käsin ja välttävät näin maksamasta veroja niiden jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien nojalla, joissa ne harjoittavat toimintaansa.

| 1.7 | ETSK suosittaa, että kun CCCTB-direktiivi on hyväksytty ja yhdistämismekanismi on otettu käyttöön, komissio tekee uusien säännösten vaikutusten arvioinnin. Jos siitä käy ilmi, etteivät voitonsiirrot alhaisemman verokannan jäsenvaltioihin ole vähentyneet, ETSK ehdottaa tarkoituksenmukaisten täydentävien toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

1.7

ETSK suosittaa, että kun CCCTB-direktiivi on hyväksytty ja yhdistämismekanismi on otettu käyttöön, komissio tekee uusien säännösten vaikutusten arvioinnin. Jos siitä käy ilmi, etteivät voitonsiirrot alhaisemman verokannan jäsenvaltioihin ole vähentyneet, ETSK ehdottaa tarkoituksenmukaisten täydentävien toimien toteuttamista.

| 1.8 | ETSK kannustaa verotusalan hyvän hallintotavan foorumin mandaatin tarkistamisen yhteydessä komissiota harkitsemaan myös sitä, että foorumin otetaan mukaan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien edustajia, jotka voivat antaa merkittävän panoksen foorumin työskentelyyn. |
| --- | --- |

1.8

ETSK kannustaa verotusalan hyvän hallintotavan foorumin mandaatin tarkistamisen yhteydessä komissiota harkitsemaan myös sitä, että foorumin otetaan mukaan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien edustajia, jotka voivat antaa merkittävän panoksen foorumin työskentelyyn.

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2015 tiedonannon (2), jossa esitetään toimintasuunnitelma oikeanmukaisen ja tehokkaan yhtiöverojärjestelmän käyttöönottamiseksi Euroopan unionissa. Se on jatkoa Euroopan komission maaliskuussa esittämälle verotuksen avoimuutta koskevalle toimenpidepaketille, johon sisältyi myös direktiiviluonnos pakollisesta jäsenvaltioiden välisestä automaattisesta tietojenvaihdosta verotusta koskevien ennakkopäätösten kohdalla. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio julkaisi 17. kesäkuuta 2015 tiedonannon (2), jossa esitetään toimintasuunnitelma oikeanmukaisen ja tehokkaan yhtiöverojärjestelmän käyttöönottamiseksi Euroopan unionissa. Se on jatkoa Euroopan komission maaliskuussa esittämälle verotuksen avoimuutta koskevalle toimenpidepaketille, johon sisältyi myös direktiiviluonnos pakollisesta jäsenvaltioiden välisestä automaattisesta tietojenvaihdosta verotusta koskevien ennakkopäätösten kohdalla.

| 2.2 | Suunnitelmalla on neljä tavoitetta, joilla pyritään edistämään uutta lähestymistapaa yhtiöverotukseen nähden EU:ssa: palautetaan verotuksen ja taloudellisen toiminnan sijainnin välinen yhteys; varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat arvioida niiden toimivaltaan kuuluvalla alueella tapahtuvan yritystoiminnan todellisen arvon; luodaan EU:hun kilpailukykyinen ja kasvua edistävä verotusympäristö yrityksille; suojataan sisämarkkinoita ja turvataan vahva EU:n lähestymistapa yritysten verotukseen liittyviin ulkoisiin kysymyksiin, mukaan lukien toimenpiteet veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjumista koskevan OECD:n BEPS-hankkeen täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

2.2

Suunnitelmalla on neljä tavoitetta, joilla pyritään edistämään uutta lähestymistapaa yhtiöverotukseen nähden EU:ssa: palautetaan verotuksen ja taloudellisen toiminnan sijainnin välinen yhteys; varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat arvioida niiden toimivaltaan kuuluvalla alueella tapahtuvan yritystoiminnan todellisen arvon; luodaan EU:hun kilpailukykyinen ja kasvua edistävä verotusympäristö yrityksille; suojataan sisämarkkinoita ja turvataan vahva EU:n lähestymistapa yritysten verotukseen liittyviin ulkoisiin kysymyksiin, mukaan lukien toimenpiteet veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen torjumista koskevan OECD:n BEPS-hankkeen täytäntöönpanemiseksi.

| 2.3 | Toimintasuunnitelmassa esitetään joukko toimenpiteitä, joilla on tarkoitus helpottaa tavoitteiden toteuttamista: yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan (CCCTB) käyttöönotto; tehokkaan verotuksen varmistaminen siellä, mistä voitot ovat peräisin; lisätoimenpiteet yritysten verotusympäristön parantamiseksi; lisäparannukset verotuksen avoimuuden alalla; EU:n verotusalan koordinointivälineiden hyödyntämisen parantaminen. |
| --- | --- |

2.3

Toimintasuunnitelmassa esitetään joukko toimenpiteitä, joilla on tarkoitus helpottaa tavoitteiden toteuttamista: yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan (CCCTB) käyttöönotto; tehokkaan verotuksen varmistaminen siellä, mistä voitot ovat peräisin; lisätoimenpiteet yritysten verotusympäristön parantamiseksi; lisäparannukset verotuksen avoimuuden alalla; EU:n verotusalan koordinointivälineiden hyödyntämisen parantaminen.

| 2.4 | Komissio haluaa myös käsitellä jäsenvaltioiden patenteille myöntämiä verohelpotuksia. Se aikoo pitää huolta siitä, etteivät ne aiheuta vääristymiä sisämarkkinoille, ja pyrkii lisäksi ohjaamaan kyseiset jäsenvaltiot kohti uutta lähestymistapaa. Jos komissio toteaa, etteivät ne sovella lähestymistapaa systemaattisesti, se ottaa käyttöön sitovia lainsäädäntötoimia. |
| --- | --- |

2.4

Komissio haluaa myös käsitellä jäsenvaltioiden patenteille myöntämiä verohelpotuksia. Se aikoo pitää huolta siitä, etteivät ne aiheuta vääristymiä sisämarkkinoille, ja pyrkii lisäksi ohjaamaan kyseiset jäsenvaltiot kohti uutta lähestymistapaa. Jos komissio toteaa, etteivät ne sovella lähestymistapaa systemaattisesti, se ottaa käyttöön sitovia lainsäädäntötoimia.

| 2.5 | Komissio jatkaa yhteistyötä muiden kansainvälisten kumppanien kanssa ja korostaa OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon tärkeyttä. Näin on tarkoitus luoda tasapuoliset toimintaedellytykset monikansallisten yritysten verotuksen alalla. Tämä koskee myös kehitysmaita. |
| --- | --- |

2.5

Komissio jatkaa yhteistyötä muiden kansainvälisten kumppanien kanssa ja korostaa OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman täytäntöönpanon tärkeyttä. Näin on tarkoitus luoda tasapuoliset toimintaedellytykset monikansallisten yritysten verotuksen alalla. Tämä koskee myös kehitysmaita.

3.   Yleistä

| 3.1 | Komission suunnitelman tavoitteena on torjua haitallista voitonsiirtoa, jota rajan ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset tekevät siirtäessään tuloja hyvin matalan tai olemattoman verotuksen maihin tai alueille ja edistävät näin osaltaan jäsenvaltioiden veropohjan rapautumista ja ajavat ne nostamaan verojaan. Näin tunnollisten veronmaksajien – sekä luonnollisten henkilöiden että pk-yritysten – verorasitus kasvaa. ETSK on tyytyväinen toimintasuunnitelmaan ja tukee komissiota ilmiön torjumisessa. |
| --- | --- |

3.1

Komission suunnitelman tavoitteena on torjua haitallista voitonsiirtoa, jota rajan ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset tekevät siirtäessään tuloja hyvin matalan tai olemattoman verotuksen maihin tai alueille ja edistävät näin osaltaan jäsenvaltioiden veropohjan rapautumista ja ajavat ne nostamaan verojaan. Näin tunnollisten veronmaksajien – sekä luonnollisten henkilöiden että pk-yritysten – verorasitus kasvaa. ETSK on tyytyväinen toimintasuunnitelmaan ja tukee komissiota ilmiön torjumisessa.

| 3.2 | Komission tärkein ehdotus toimintasuunnitelmassa on ottaa käyttöön pakollinen yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB). Komission vuonna 2011 esittämässä ehdotuksessa direktiiviksi ehdotettiin vapaaehtoista yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa. ETSK antoi aikoinaan aiheesta lausunnon (3), jossa se teki yhteiseen yhdistettyyn yhtiöveropohjaan liittyviä oleellisia ehdotuksia, joiden takana se on edelleenkin. |
| --- | --- |

3.2

Komission tärkein ehdotus toimintasuunnitelmassa on ottaa käyttöön pakollinen yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (CCCTB). Komission vuonna 2011 esittämässä ehdotuksessa direktiiviksi ehdotettiin vapaaehtoista yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa. ETSK antoi aikoinaan aiheesta lausunnon (3), jossa se teki yhteiseen yhdistettyyn yhtiöveropohjaan liittyviä oleellisia ehdotuksia, joiden takana se on edelleenkin.

| 3.3 | Komissio pitää välttämättömänä, että yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta tehdään sitova, sillä aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat ylikansalliset yritykset eivät ota sitä käyttöön, jos se jää vapaaehtoiseksi. ETSK kannattaa ehdotusta yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan sitovuudesta ja suosittaa, että komissio tutkii mahdollisuutta, että sitä sovellettaisiin tulevaisuudessa kaikkiin yrityksiin, jotta voitaisiin välttää tilanne, jossa jäsenvaltiot käyttävät kahta erilaista veropohjaa. |
| --- | --- |

3.3

Komissio pitää välttämättömänä, että yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta tehdään sitova, sillä aggressiivista verosuunnittelua harjoittavat ylikansalliset yritykset eivät ota sitä käyttöön, jos se jää vapaaehtoiseksi. ETSK kannattaa ehdotusta yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan sitovuudesta ja suosittaa, että komissio tutkii mahdollisuutta, että sitä sovellettaisiin tulevaisuudessa kaikkiin yrityksiin, jotta voitaisiin välttää tilanne, jossa jäsenvaltiot käyttävät kahta erilaista veropohjaa.

| 3.4 | Ottaen huomioon jäsenvaltioiden kanssa järjestetyt kuulemiset komissio ehdottaa, että ensimmäisessä vaiheessa luodaan yhteinen perusta ja että yhdistäminen tehdään vasta seuraavassa vaiheessa. Koska aggressiivinen verosuunnittelu haittaa vakavasti kilpailua sisämarkkinoilla ja aiheuttaa huomattavia tulonmenetyksiä jäsenvaltioille, ETSK suosittaa täytäntöönpanoaikataulun nopeuttamista. |
| --- | --- |

3.4

Ottaen huomioon jäsenvaltioiden kanssa järjestetyt kuulemiset komissio ehdottaa, että ensimmäisessä vaiheessa luodaan yhteinen perusta ja että yhdistäminen tehdään vasta seuraavassa vaiheessa. Koska aggressiivinen verosuunnittelu haittaa vakavasti kilpailua sisämarkkinoilla ja aiheuttaa huomattavia tulonmenetyksiä jäsenvaltioille, ETSK suosittaa täytäntöönpanoaikataulun nopeuttamista.

| 3.5 | Ehdotus direktiiviksi olisi aiheellista esittää ensi vuonna. ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan luonnoksen laatimisen yhteydessä siitä, että yhteisen veropohjan määritelmät ja käsitteet ovat selkeitä. Selkeät määritelmät ovat itse asiassa ehdoton edellytys, jotta voidaan varmistaa laatu, kun unionin lainsäädäntö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja välttää jäsenvaltioiden välille syntyvät merkittävät erot, jotka saattavat heikentää huomattavasti säädöstekstin tehoa. |
| --- | --- |

3.5

Ehdotus direktiiviksi olisi aiheellista esittää ensi vuonna. ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan luonnoksen laatimisen yhteydessä siitä, että yhteisen veropohjan määritelmät ja käsitteet ovat selkeitä. Selkeät määritelmät ovat itse asiassa ehdoton edellytys, jotta voidaan varmistaa laatu, kun unionin lainsäädäntö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja välttää jäsenvaltioiden välille syntyvät merkittävät erot, jotka saattavat heikentää huomattavasti säädöstekstin tehoa.

| 3.6 | Komissio ehdottaa, että direktiiviluonnokseen sisältyisi myöhempään yhdistämisvaiheeseen asti rajat ylittävä tappiovähennys. Koska yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan pääasiallinen taloudellinen hyöty tulee yhdistämisestä, olisi ollut aiheellista tehdä yhdistäminen heti alussa. Asiassa on kuitenkin vaikea päästä sopimukseen, joten ETSK kannattaa ehdotettua mekanismia. Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden esittämät vaatimukset sen puolesta, että voitot verotettaisiin siellä, missä ne syntyvät, ETSK katsoo, ettei tämän vähennysmekanismin pidä kohtuuttomasti rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta verottaa niiden alueella harjoitetusta toiminnasta saatua voittoa. |
| --- | --- |

3.6

Komissio ehdottaa, että direktiiviluonnokseen sisältyisi myöhempään yhdistämisvaiheeseen asti rajat ylittävä tappiovähennys. Koska yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan pääasiallinen taloudellinen hyöty tulee yhdistämisestä, olisi ollut aiheellista tehdä yhdistäminen heti alussa. Asiassa on kuitenkin vaikea päästä sopimukseen, joten ETSK kannattaa ehdotettua mekanismia. Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin sekä jäsenvaltioiden esittämät vaatimukset sen puolesta, että voitot verotettaisiin siellä, missä ne syntyvät, ETSK katsoo, ettei tämän vähennysmekanismin pidä kohtuuttomasti rajoittaa jäsenvaltioiden oikeutta verottaa niiden alueella harjoitetusta toiminnasta saatua voittoa.

| 3.7 | Komission tekemistä analyyseistä käy ilmi, että on tilanteita, joissa rajat ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset siirtävät voittonsa jäsenvaltioihin, joissa on alhaisempi verokanta. Tätä ilmiötä edistävät voimassa olevan yrityslainsäädännön (4) säännökset. Jos tämä yritysten käytäntö jatkuu sisämarkkinoilla vielä yhdistämisen jälkeen, ETSK katsoo, että on tarpeen ottaa lisäksi käyttöön asiaankuuluvia oikeuskeinoja. |
| --- | --- |

3.7

Komission tekemistä analyyseistä käy ilmi, että on tilanteita, joissa rajat ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset siirtävät voittonsa jäsenvaltioihin, joissa on alhaisempi verokanta. Tätä ilmiötä edistävät voimassa olevan yrityslainsäädännön (4) säännökset. Jos tämä yritysten käytäntö jatkuu sisämarkkinoilla vielä yhdistämisen jälkeen, ETSK katsoo, että on tarpeen ottaa lisäksi käyttöön asiaankuuluvia oikeuskeinoja.

4.   Erityistä

| 4.1 | Jäsenvaltiot menettävät budjeteistaan vuosittain satoja miljardeja euroja siksi, että tietyt rajat ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset tekevät aggressiivista verosuunnittelua. ETSK kannattaa yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottoa ja katsoo, että siitä pitäisi tulla yleinen vaatimus voittojen verottamisen alalla EU:ssa. Se yksinkertaistaisi yhtiöverojärjestelmää ja auttaisi välttämään tilannetta, jossa jäsenvaltioiden pitäisi soveltaa yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa rajat ylittävää toimintaa harjoittaviin yrityksiin ja eri järjestelmää muihin yrityksiin. |
| --- | --- |

4.1

Jäsenvaltiot menettävät budjeteistaan vuosittain satoja miljardeja euroja siksi, että tietyt rajat ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset tekevät aggressiivista verosuunnittelua. ETSK kannattaa yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan käyttöönottoa ja katsoo, että siitä pitäisi tulla yleinen vaatimus voittojen verottamisen alalla EU:ssa. Se yksinkertaistaisi yhtiöverojärjestelmää ja auttaisi välttämään tilannetta, jossa jäsenvaltioiden pitäisi soveltaa yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa rajat ylittävää toimintaa harjoittaviin yrityksiin ja eri järjestelmää muihin yrityksiin.

| 4.2 | ETSK suosittaa, että kun CCCTB-direktiivi on hyväksytty ja yhdistämismekanismi on otettu käyttöön, komissio tekee uusien säännösten vaikutusten arvioinnin. Jos siitä käy ilmi, etteivät voitonsiirrot alhaisemman verokannan jäsenvaltioihin ole vähentyneet, ETSK ehdottaa tarkoituksenmukaisten täydentävien lainsäädäntötoimien toteuttamista, mikä vähentäisi rajat ylittävää toimintaa harjoittavien yritysten halua jatkaa voittojensa siirtämistä jäsenvaltioihin, jotka soveltavat alhaisempaa verokantaa. |
| --- | --- |

4.2

ETSK suosittaa, että kun CCCTB-direktiivi on hyväksytty ja yhdistämismekanismi on otettu käyttöön, komissio tekee uusien säännösten vaikutusten arvioinnin. Jos siitä käy ilmi, etteivät voitonsiirrot alhaisemman verokannan jäsenvaltioihin ole vähentyneet, ETSK ehdottaa tarkoituksenmukaisten täydentävien lainsäädäntötoimien toteuttamista, mikä vähentäisi rajat ylittävää toimintaa harjoittavien yritysten halua jatkaa voittojensa siirtämistä jäsenvaltioihin, jotka soveltavat alhaisempaa verokantaa.

| 4.3 | Komissio ehdottaa yrityksen ”kiinteän toimipaikan” käsitettä koskevien säännösten parantamista. ETSK katsoo, että jäsenvaltion alueella harjoitetusta toiminnasta saatujen voittojen verottaminen on ainoa keino poistaa yrityksiltä kaikki mahdollisuudet välttää tietyissä olosuhteissa keinotekoisesti sitä, että niillä on veronalaista toimintaa kyseisessä jäsenvaltiossa. OECD:n BEPS-hankkeen hyväksyminen voisi vähentää huomattavasti tilanteita, joissa yritykset onnistuvat välttämään yhtiöveron maksamisen vetoamalla voimassa olevan EU-lainsäädännön säännöksiin. |
| --- | --- |

4.3

Komissio ehdottaa yrityksen ”kiinteän toimipaikan” käsitettä koskevien säännösten parantamista. ETSK katsoo, että jäsenvaltion alueella harjoitetusta toiminnasta saatujen voittojen verottaminen on ainoa keino poistaa yrityksiltä kaikki mahdollisuudet välttää tietyissä olosuhteissa keinotekoisesti sitä, että niillä on veronalaista toimintaa kyseisessä jäsenvaltiossa. OECD:n BEPS-hankkeen hyväksyminen voisi vähentää huomattavasti tilanteita, joissa yritykset onnistuvat välttämään yhtiöveron maksamisen vetoamalla voimassa olevan EU-lainsäädännön säännöksiin.

| 4.4 | Yhdistäminen on toimenpide, jonka avulla yrityksen voitot ja tappiot voidaan koota yhteen koko EU:n alueella. ETSK toteaa, että kun yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja on otettu käyttöön, siitä tulee keskeinen väline pyrittäessä torjumaan monimutkaisia siirtohinnoittelutekniikoita, joihin unionin alueella rajat ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset turvautuvat maksaakseen vähemmän veroja. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota turvaamaan jäsenvaltioiden oikeuden kantaa veroa voitoista, jotka on saatu toiminnasta, jota yritykset harjoittavat niiden alueella. |
| --- | --- |

4.4

Yhdistäminen on toimenpide, jonka avulla yrityksen voitot ja tappiot voidaan koota yhteen koko EU:n alueella. ETSK toteaa, että kun yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja on otettu käyttöön, siitä tulee keskeinen väline pyrittäessä torjumaan monimutkaisia siirtohinnoittelutekniikoita, joihin unionin alueella rajat ylittävää toimintaa harjoittavat yritykset turvautuvat maksaakseen vähemmän veroja. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota turvaamaan jäsenvaltioiden oikeuden kantaa veroa voitoista, jotka on saatu toiminnasta, jota yritykset harjoittavat niiden alueella.

| 4.5 | Komission tiedonannon liitteessä esitetään luettelo valtioista ja alueista, jotka ovat yhteistyöhaluttomia verotuksen alalla. ETSK katsoo, että tämä on ensimmäinen askel taistelussa yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita eli ns. veroparatiiseja vastaan. Komitea muistuttaa lisäksi aiemmissa lausunnoissaan (5) esittämästä ehdotuksesta, että EU:n tulisi säätää seuraamuksista niille yrityksille, jotka jatkavat liiketoimintojensa johtamista veroparatiiseista käsin ja välttävät näin maksamasta veroja niiden jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien nojalla, joissa ne harjoittavat toimintaansa. |
| --- | --- |

4.5

Komission tiedonannon liitteessä esitetään luettelo valtioista ja alueista, jotka ovat yhteistyöhaluttomia verotuksen alalla. ETSK katsoo, että tämä on ensimmäinen askel taistelussa yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita eli ns. veroparatiiseja vastaan. Komitea muistuttaa lisäksi aiemmissa lausunnoissaan (5) esittämästä ehdotuksesta, että EU:n tulisi säätää seuraamuksista niille yrityksille, jotka jatkavat liiketoimintojensa johtamista veroparatiiseista käsin ja välttävät näin maksamasta veroja niiden jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien nojalla, joissa ne harjoittavat toimintaansa.

| 4.6 | Komissio antaa tunnustusta yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa verotuksen alalla huolehtivien ryhmien tärkeälle roolille. Näitä ovat muun muassa yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmä ja verotusalan hyvän hallintotavan foorumi. ETSK suosittaa, että komissio ja jäsenvaltiot tutkisivat mahdollisuutta sisällyttää säännöt unionin lainsäädäntöön, jolloin niistä tulisi velvoittavat. |
| --- | --- |

4.6

Komissio antaa tunnustusta yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa verotuksen alalla huolehtivien ryhmien tärkeälle roolille. Näitä ovat muun muassa yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmä ja verotusalan hyvän hallintotavan foorumi. ETSK suosittaa, että komissio ja jäsenvaltiot tutkisivat mahdollisuutta sisällyttää säännöt unionin lainsäädäntöön, jolloin niistä tulisi velvoittavat.

| 4.7 | ETSK kannustaa verotusalan hyvän hallintotavan foorumin mandaatin tarkistamisen yhteydessä komissiota harkitsemaan sen lisäksi, että foorumin toimikautta pidennetään yli vuoden 2016, myös sitä, että foorumin otetaan mukaan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien edustajia, jotka voivat antaa merkittävän panoksen foorumin työskentelyyn. |
| --- | --- |

4.7

ETSK kannustaa verotusalan hyvän hallintotavan foorumin mandaatin tarkistamisen yhteydessä komissiota harkitsemaan sen lisäksi, että foorumin toimikautta pidennetään yli vuoden 2016, myös sitä, että foorumin otetaan mukaan eurooppalaisten työmarkkinaosapuolien edustajia, jotka voivat antaa merkittävän panoksen foorumin työskentelyyn.

| 4.8 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan nykyisen lainsäädäntökehyksen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Tällä voi olla kannustava vaikutus investoimiseen Euroopan tasolla, kun luodaan tarvittavat olosuhteet kestävälle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle. |
| --- | --- |

4.8

ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan nykyisen lainsäädäntökehyksen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Tällä voi olla kannustava vaikutus investoimiseen Euroopan tasolla, kun luodaan tarvittavat olosuhteet kestävälle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle.

Bryssel 9. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Välittömän verotuksen koordinointi” (EUVL C 10, 15.1.2008, s. 113), ETSK:n lausunto aiheesta ”Yhteisen konsolidoidun yritysveropohjan luominen EU:ssa” (EUVL C 88, 11.4.2006, s. 48).

1

(2)  ”Euroopan unionin oikeudenmukainen ja tehokas yhtiöverojärjestelmä: viisi keskeistä toiminta-alaa”, COM(2015) 302 final.

2

(3)  ”Yhteinen yhdistetty yhtiöveropohja (EUVL C 24, 28.1.2012, s. 63).

3

(4)  Emo- ja tytäryhtiödirektiivi (neuvoston direktiivi 2011/96/EU, annettu 30.11.2011) sekä korko- ja rojaltidirektiivi (neuvoston direktiivi 2003/49/EY, annettu 3.6.2003).

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Toimintasuunnitelma veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi” (EUVL C 198, 10.7.2013, s. 34); ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhteisömenetelmän käytön parantaminen demokraattisen ja sosiaalisen ulottuvuuden tuomiseksi talous- ja rahaliittoon” (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 33).

5

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/46

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan muuttoliikeagenda”

[COM(2015) 240 final]

(2016/C 071/08)

| Esittelijä: | Stefano MALLIA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |

Esittelijä:

Stefano MALLIA

Toinen esittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

Euroopan komissio päätti 10. kesäkuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan muuttoliikeagenda”

[COM(2015) 240 final].

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 161 ääntä puolesta ja 10 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission laatimaan ”Euroopan muuttoliikeagendaan”, joka komitean mielestä ilmentää uudenlaista tietoisuutta tarpeesta puuttua muuttoliikekysymykseen Euroopan tasolla, ja kannustaa jäsenvaltioita yhteistuumin tukemaan tämän agendan täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission laatimaan ”Euroopan muuttoliikeagendaan”, joka komitean mielestä ilmentää uudenlaista tietoisuutta tarpeesta puuttua muuttoliikekysymykseen Euroopan tasolla, ja kannustaa jäsenvaltioita yhteistuumin tukemaan tämän agendan täytäntöönpanoa.

| 1.2 | EU:n välittömänä haasteena on saada nykyinen kaoottinen tilanne hallintaan ja varmistaa, että kansainvälistä suojelua hakevia ihmisiä kohdellaan asianmukaisesti. ETSK kannattaa järjestelykeskusten (hotspots) välitöntä perustamista, jotta tuetaan maita, joihin kohdistuu laajamittainen muuttajien virta, ja painottaa, että keskuksille on annettava tarvittavat resurssit ja tarpeenmukainen tuki. |
| --- | --- |

1.2

EU:n välittömänä haasteena on saada nykyinen kaoottinen tilanne hallintaan ja varmistaa, että kansainvälistä suojelua hakevia ihmisiä kohdellaan asianmukaisesti. ETSK kannattaa järjestelykeskusten (hotspots) välitöntä perustamista, jotta tuetaan maita, joihin kohdistuu laajamittainen muuttajien virta, ja painottaa, että keskuksille on annettava tarvittavat resurssit ja tarpeenmukainen tuki.

| 1.3 | ETSK:n mielestä nykyinen tilanne edellyttää, että EU luo aidon yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän, joka perustuu yhdenmukaistettuihin menettelyihin kaikkialla EU:n alueella. Se käsittää yhdenmukaisen turvapaikka-aseman ja turvapaikkapäätösten vastavuoroisen tunnustamisen, jaetun vastuun ja yhteiset toimet siirtojen ja uudelleensijoittamisen osalta sekä Dublinin-asetuksen tarkistamisen. Tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestäviä taakantasaamisjärjestelmiä, ennen kaikkea pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova jakoperuste suojelua hakevien jakamiseksi kaikkien EU-maiden kesken. Lisäksi on myös pyrittävä kauaskantoisiin ratkaisuihin sen varalta, että ihmisten joukkomuutto jatkuu tai alkaa joskus vielä uudelleen. |
| --- | --- |

1.3

ETSK:n mielestä nykyinen tilanne edellyttää, että EU luo aidon yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän, joka perustuu yhdenmukaistettuihin menettelyihin kaikkialla EU:n alueella. Se käsittää yhdenmukaisen turvapaikka-aseman ja turvapaikkapäätösten vastavuoroisen tunnustamisen, jaetun vastuun ja yhteiset toimet siirtojen ja uudelleensijoittamisen osalta sekä Dublinin-asetuksen tarkistamisen. Tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestäviä taakantasaamisjärjestelmiä, ennen kaikkea pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova jakoperuste suojelua hakevien jakamiseksi kaikkien EU-maiden kesken. Lisäksi on myös pyrittävä kauaskantoisiin ratkaisuihin sen varalta, että ihmisten joukkomuutto jatkuu tai alkaa joskus vielä uudelleen.

| 1.4 | Eurooppa kärsii väestön ikääntymisestä ja osaamisvajeesta. Näitä ongelmia voidaan ratkaista muuttoliikkeen avulla. EU:n on kuitenkin otettava käyttöön nykyistä tehokkaampi maahanmuuttopolitiikka, ja sen olisi kehitettävä kattava laillisen maahanmuuton politiikka, jossa tähdätään uusien tulokkaiden vastaanottamiseen ja joka on avoin, ennustettava ja oikeudenmukainen. Samaan aikaan on todettava, ettei maahanmuutto ole ainoa vastaus työmarkkinoiden työvoimapulaan ja väestönkehityksen haasteisiin ja että jäsenvaltiot voivat harkita myös muita, tarkoituksenmukaisempia ratkaisuja. |
| --- | --- |

1.4

Eurooppa kärsii väestön ikääntymisestä ja osaamisvajeesta. Näitä ongelmia voidaan ratkaista muuttoliikkeen avulla. EU:n on kuitenkin otettava käyttöön nykyistä tehokkaampi maahanmuuttopolitiikka, ja sen olisi kehitettävä kattava laillisen maahanmuuton politiikka, jossa tähdätään uusien tulokkaiden vastaanottamiseen ja joka on avoin, ennustettava ja oikeudenmukainen. Samaan aikaan on todettava, ettei maahanmuutto ole ainoa vastaus työmarkkinoiden työvoimapulaan ja väestönkehityksen haasteisiin ja että jäsenvaltiot voivat harkita myös muita, tarkoituksenmukaisempia ratkaisuja.

| 1.5 | Muuttajien ja pakolaisten integroiminen on hyvin merkittävä haaste, johon EU:n ja sen jäsenvaltioiden on vastattava kehittämällä tehokkaita kotouttamisjärjestelmiä. ETSK katsoo, että integroitumattomuuden kustannukset ylittävät huomattavasti integroimisen kustannukset. ETSK, joka on jo pitkään sitoutunut Euroopan muuttoliikefoorumiin ja kotouttamisfoorumiin, katsoo, että kotouttamisen tulee olla kaksisuuntainen prosessi, jossa työmarkkinaosapuolet, paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunta ovat keskeisessä asemassa. Etusijalle olisi asetettava työmarkkinoille pääsy ja erityisesti tutkintojen tunnustaminen sekä ammatti- ja kielikoulutus. Erityistä huomiota on kiinnitettävä naisten integraatioon. |
| --- | --- |

1.5

Muuttajien ja pakolaisten integroiminen on hyvin merkittävä haaste, johon EU:n ja sen jäsenvaltioiden on vastattava kehittämällä tehokkaita kotouttamisjärjestelmiä. ETSK katsoo, että integroitumattomuuden kustannukset ylittävät huomattavasti integroimisen kustannukset. ETSK, joka on jo pitkään sitoutunut Euroopan muuttoliikefoorumiin ja kotouttamisfoorumiin, katsoo, että kotouttamisen tulee olla kaksisuuntainen prosessi, jossa työmarkkinaosapuolet, paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunta ovat keskeisessä asemassa. Etusijalle olisi asetettava työmarkkinoille pääsy ja erityisesti tutkintojen tunnustaminen sekä ammatti- ja kielikoulutus. Erityistä huomiota on kiinnitettävä naisten integraatioon.

| 1.6 | EU:n on turvattava ulkorajansa. Nykyisen monimutkaisen turvallisuustilanteen johdosta tarvitaan ennemminkin eurooppalaisia kuin maakohtaisia toimia, mikä voi edellyttää sitä, että tiettyjä jäsenvaltioiden toimivaltuuksia tällä alalla jaetaan. |
| --- | --- |

1.6

EU:n on turvattava ulkorajansa. Nykyisen monimutkaisen turvallisuustilanteen johdosta tarvitaan ennemminkin eurooppalaisia kuin maakohtaisia toimia, mikä voi edellyttää sitä, että tiettyjä jäsenvaltioiden toimivaltuuksia tällä alalla jaetaan.

| 1.7 | Kaikkia EU:n ulkopoliittisia linjauksia on johdonmukaistettava, ja niissä on tähdättävä alkuperämaiden auttamiseen, jotta ne saavuttavat inhimillisesti katsottuna kohtuullisen turvallisuus-, vakaus- ja vauraustason. ETSK on hyvin tietoinen siitä, että tämä on pitkän aikavälin tavoite, johon liittyy suunnattomia vaikeuksia. |
| --- | --- |

1.7

Kaikkia EU:n ulkopoliittisia linjauksia on johdonmukaistettava, ja niissä on tähdättävä alkuperämaiden auttamiseen, jotta ne saavuttavat inhimillisesti katsottuna kohtuullisen turvallisuus-, vakaus- ja vauraustason. ETSK on hyvin tietoinen siitä, että tämä on pitkän aikavälin tavoite, johon liittyy suunnattomia vaikeuksia.

| 1.8 | On vahvistettava yhteistyötä takaisinoton alalla, jotta varmistetaan palauttamisdirektiivin tehokas ja oikea-aikainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

1.8

On vahvistettava yhteistyötä takaisinoton alalla, jotta varmistetaan palauttamisdirektiivin tehokas ja oikea-aikainen täytäntöönpano.

| 1.9 | Kansalaisyhteiskunnalla on ensiarvoisen tärkeä rooli muuttoliikekriisin käsittelemisessä, sillä se esimerkiksi huolehtii muuttajille suunnatuista välttämättömistä ensivaiheen toimista heidän saavuttuaan ja organisoi sen jälkeisen toiminnan muuttajien integroimiseksi yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. On olennaisen tärkeää, että valtiovalta, paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot pyrkivät luomaan kulttuurisen ja yhteiskunnallisen yhteisymmärryksen Euroopan maiden välillä siitä, että on tärkeää ja hyödyllistä panostaa maahanmuuttajien integroimiseen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. |
| --- | --- |

1.9

Kansalaisyhteiskunnalla on ensiarvoisen tärkeä rooli muuttoliikekriisin käsittelemisessä, sillä se esimerkiksi huolehtii muuttajille suunnatuista välttämättömistä ensivaiheen toimista heidän saavuttuaan ja organisoi sen jälkeisen toiminnan muuttajien integroimiseksi yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. On olennaisen tärkeää, että valtiovalta, paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot pyrkivät luomaan kulttuurisen ja yhteiskunnallisen yhteisymmärryksen Euroopan maiden välillä siitä, että on tärkeää ja hyödyllistä panostaa maahanmuuttajien integroimiseen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille.

| 1.10 | ETSK kehottaakin EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään rahoitusta ja aineellista tukea kansallisille valtiovallasta riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille. |
| --- | --- |

1.10

ETSK kehottaakin EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään rahoitusta ja aineellista tukea kansallisille valtiovallasta riippumattomille järjestöille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille.

| 1.11 | Tarvittavat rahoitusvarat on hankittava kaikkien valtioiden yhteisvoimin. Tässä yhteydessä on tehtävä selväksi, että jäsenvaltioille turvapaikanhakijoiden tai pakolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta aiheutuvat menot eivät ole pysyviä tai rakenteellisia menoja eikä niitä siksi myöskään tule ottaa huomioon julkistalouden rakenteellisia alijäämiä laskettaessa. Tarvittavien resurssien hankinta ei saa tapahtua niiden varojen kustannuksella, joita EU:ssa nykyään käytetään sosiaalisten tavoitteiden toteuttamiseen. Tämä kyseenalaistaisi hyväksynnän joidenkin väestöryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

1.11

Tarvittavat rahoitusvarat on hankittava kaikkien valtioiden yhteisvoimin. Tässä yhteydessä on tehtävä selväksi, että jäsenvaltioille turvapaikanhakijoiden tai pakolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta aiheutuvat menot eivät ole pysyviä tai rakenteellisia menoja eikä niitä siksi myöskään tule ottaa huomioon julkistalouden rakenteellisia alijäämiä laskettaessa. Tarvittavien resurssien hankinta ei saa tapahtua niiden varojen kustannuksella, joita EU:ssa nykyään käytetään sosiaalisten tavoitteiden toteuttamiseen. Tämä kyseenalaistaisi hyväksynnän joidenkin väestöryhmien keskuudessa.

2.   Komission tiedonanto ja viimeaikainen kehitys

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi tiedonantonsa aiheesta ”Euroopan muuttoliikeagenda”13. toukokuuta 2015. Tiedonantoa ja sitä seuranneita täytäntöönpanoehdotuksia käsiteltiin sen jälkeen neuvoston eri kokoonpanoissa kesä- ja lokakuun välisenä aikana. ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja katsoo, että se on kattava ja että siinä keskitytään olennaisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio julkaisi tiedonantonsa aiheesta ”Euroopan muuttoliikeagenda”13. toukokuuta 2015. Tiedonantoa ja sitä seuranneita täytäntöönpanoehdotuksia käsiteltiin sen jälkeen neuvoston eri kokoonpanoissa kesä- ja lokakuun välisenä aikana. ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ja katsoo, että se on kattava ja että siinä keskitytään olennaisiin seikkoihin.

| 2.2 | Agendassa ehdotettujen toimien täytäntöönpano on käynnissä, ja useimmat jäsenvaltiot ovat alkaneet vähitellen oivaltaa, että ainoastaan solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaatteille perustuvan yhteistoiminnan avulla voidaan selviytyä tehokkaasti muuttoliikkeen synnyttämästä haasteesta. Tehokas toiminta edellyttää, että varojen käyttöä EU:n talousarviosta lisätään ja että jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia korotetaan. Tässä yhteydessä on tehtävä selväksi, että jäsenvaltioille turvapaikanhakijoiden tai pakolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta aiheutuvat menot eivät ole pysyviä rakenteellisia menoja eikä niitä siksi myöskään tule ottaa huomioon julkistalouden rakenteellisia alijäämiä laskettaessa. |
| --- | --- |

2.2

Agendassa ehdotettujen toimien täytäntöönpano on käynnissä, ja useimmat jäsenvaltiot ovat alkaneet vähitellen oivaltaa, että ainoastaan solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaatteille perustuvan yhteistoiminnan avulla voidaan selviytyä tehokkaasti muuttoliikkeen synnyttämästä haasteesta. Tehokas toiminta edellyttää, että varojen käyttöä EU:n talousarviosta lisätään ja että jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia korotetaan. Tässä yhteydessä on tehtävä selväksi, että jäsenvaltioille turvapaikanhakijoiden tai pakolaisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta aiheutuvat menot eivät ole pysyviä rakenteellisia menoja eikä niitä siksi myöskään tule ottaa huomioon julkistalouden rakenteellisia alijäämiä laskettaessa.

| 2.3 | Rahoituksen osalta EU on kolminkertaistanut Frontexin yhteisoperaatioiden, Poseidonin ja Tritonin, määrärahat. Tämän lisäyksen ohella useat jäsenvaltiot luovuttavat käyttöön resursseja (meri- ja ilma-aluksia). Euroopan komissio on myös myöntänyt 1,8 miljardia euroa EU:n talousarviosta hätärahaston perustamiseksi, jotta voidaan vakauttaa tilannetta ja puuttua laittoman muuttoliikkeen perussyihin Afrikassa; osoittanut 60 miljoonaa euroa hätäapua etulinjan jäsenvaltioille, ehdottanut 50 miljoonan euron uudelleensijoitusjärjestelmää ja vapauttanut 30 miljoonaa euroa alueelliseen kehitys- ja suojeluohjelmaan. |
| --- | --- |

2.3

Rahoituksen osalta EU on kolminkertaistanut Frontexin yhteisoperaatioiden, Poseidonin ja Tritonin, määrärahat. Tämän lisäyksen ohella useat jäsenvaltiot luovuttavat käyttöön resursseja (meri- ja ilma-aluksia). Euroopan komissio on myös myöntänyt 1,8 miljardia euroa EU:n talousarviosta hätärahaston perustamiseksi, jotta voidaan vakauttaa tilannetta ja puuttua laittoman muuttoliikkeen perussyihin Afrikassa; osoittanut 60 miljoonaa euroa hätäapua etulinjan jäsenvaltioille, ehdottanut 50 miljoonan euron uudelleensijoitusjärjestelmää ja vapauttanut 30 miljoonaa euroa alueelliseen kehitys- ja suojeluohjelmaan.

| 2.4 | EU:n johtajat ovat luvanneet entistä enemmän varoja Frontexille, Europolille ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO), jotta vahvistetaan EU:n ulkorajoja panemalla järjestelykeskuksiin erityistä painoa muuttajien tunnistamisen, rekisteröinnin ja sormenjälkien ottamisen varmistamiseksi. EU:n rahoitustuki on kuitenkin välttämätöntä, jotta varmistetaan, että järjestelykeskukset toimivat tehokkaasti ja saavuttavat tavoitteensa. |
| --- | --- |

2.4

EU:n johtajat ovat luvanneet entistä enemmän varoja Frontexille, Europolille ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle (EASO), jotta vahvistetaan EU:n ulkorajoja panemalla järjestelykeskuksiin erityistä painoa muuttajien tunnistamisen, rekisteröinnin ja sormenjälkien ottamisen varmistamiseksi. EU:n rahoitustuki on kuitenkin välttämätöntä, jotta varmistetaan, että järjestelykeskukset toimivat tehokkaasti ja saavuttavat tavoitteensa.

| 2.5 | Neuvoston kokouksissa heinä- ja syyskuussa päästiin sopimukseen 160 000 muuttajan siirrosta Kreikasta ja Italiasta ja lisäksi 22 000 kansainvälistä suojelua tarvitsevan henkilön uudelleensijoittamisesta. Onnistuminen näiden alkuvaiheessaan olevien päätösten täytäntöönpanossa on EU:n mahdollisen tulevan muuttoliikepolitiikan tuloksekkuuden kannalta ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

2.5

Neuvoston kokouksissa heinä- ja syyskuussa päästiin sopimukseen 160 000 muuttajan siirrosta Kreikasta ja Italiasta ja lisäksi 22 000 kansainvälistä suojelua tarvitsevan henkilön uudelleensijoittamisesta. Onnistuminen näiden alkuvaiheessaan olevien päätösten täytäntöönpanossa on EU:n mahdollisen tulevan muuttoliikepolitiikan tuloksekkuuden kannalta ratkaisevan tärkeää.

| 2.6 | Syyskuun 23 päivänä 2015 Euroopan komissio antoi 40 rikkomista koskevaa päätöstä useita eri jäsenvaltioita vastaan sen johdosta, etteivät ne olleet panneet täytäntöön lainsäädäntöä Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän perustamisesta. ETSK on tyytyväinen tähän päätökseen mutta on hyvin huolestunut siitä, että komission oli turvauduttava tähän mekanismiin saadakseen jäsenvaltiot panemaan EU:n lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön tällä ensiarvoisen tärkeällä alalla. |
| --- | --- |

2.6

Syyskuun 23 päivänä 2015 Euroopan komissio antoi 40 rikkomista koskevaa päätöstä useita eri jäsenvaltioita vastaan sen johdosta, etteivät ne olleet panneet täytäntöön lainsäädäntöä Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän perustamisesta. ETSK on tyytyväinen tähän päätökseen mutta on hyvin huolestunut siitä, että komission oli turvauduttava tähän mekanismiin saadakseen jäsenvaltiot panemaan EU:n lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön tällä ensiarvoisen tärkeällä alalla.

| 2.7 | Kansainvälisellä tasolla useat päätökset voivat mahdollisesti johtaa yleistilanteen paranemiseen. Niistä voidaan mainita mm. seuraavat: pakolaisille annettavaan välittömään apuun osoitettavien EU:n määrärahojen lisääminen, vuoropuhelun ja yhteistyön vahvistaminen kolmansien maiden, kuten Libanonin, Jordanian ja Turkin sekä Länsi-Balkanin alueella sijaitsevien ehdokasmaiden, kanssa sekä humanitaarisen avun lisääminen vuonna 2016 ja Afrikka-hätärahaston perustaminen. Tarvittavien resurssien hankinta ei kuitenkaan saa tapahtua niiden varojen kustannuksella, joita EU:ssa nykyään käytetään sosiaalisten tavoitteiden toteuttamiseen. Tämä kyseenalaistaisi hyväksynnän joidenkin väestöryhmien keskuudessa. ETSK pitää tervetulleena sitä, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23. syyskuuta 2015 Turkin kanssa yhteisen toimintasuunnitelman osana kattavaa yhteistyöohjelmaa, joka perustuu jaettuun vastuuseen, molemminpuolisiin sitoumuksiin ja niiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

2.7

Kansainvälisellä tasolla useat päätökset voivat mahdollisesti johtaa yleistilanteen paranemiseen. Niistä voidaan mainita mm. seuraavat: pakolaisille annettavaan välittömään apuun osoitettavien EU:n määrärahojen lisääminen, vuoropuhelun ja yhteistyön vahvistaminen kolmansien maiden, kuten Libanonin, Jordanian ja Turkin sekä Länsi-Balkanin alueella sijaitsevien ehdokasmaiden, kanssa sekä humanitaarisen avun lisääminen vuonna 2016 ja Afrikka-hätärahaston perustaminen. Tarvittavien resurssien hankinta ei kuitenkaan saa tapahtua niiden varojen kustannuksella, joita EU:ssa nykyään käytetään sosiaalisten tavoitteiden toteuttamiseen. Tämä kyseenalaistaisi hyväksynnän joidenkin väestöryhmien keskuudessa. ETSK pitää tervetulleena sitä, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23. syyskuuta 2015 Turkin kanssa yhteisen toimintasuunnitelman osana kattavaa yhteistyöohjelmaa, joka perustuu jaettuun vastuuseen, molemminpuolisiin sitoumuksiin ja niiden toteuttamiseen.

3.   Kriisin hallinta

3.1   Välittömät toimet

| 3.1.1 | Älykkäiden rajojen käsite on tervetullut, ja sitä olisi kaivattu jo kauan sitten. Suurimpana haasteena entistä varmempien ja älykkäämpien rajojen osalta on varmistaa, ettei muuttajien ihmisoikeuksia loukata. Palauttamiskiellon periaatetta ei niin ikään tulisi kyseenalaistaa, vaikka tämä voikin olla vaikea tavoite, sillä eron tekeminen pakolaisten ja taloudellisista syistä muuttavien välillä ei ole aina selkeää ja yksiselitteistä. Älykkäiden rajojen puitteissa on kunnioitettava kaikilta osin perusoikeuksia ja -vapauksia. |
| --- | --- |

3.1.1

Älykkäiden rajojen käsite on tervetullut, ja sitä olisi kaivattu jo kauan sitten. Suurimpana haasteena entistä varmempien ja älykkäämpien rajojen osalta on varmistaa, ettei muuttajien ihmisoikeuksia loukata. Palauttamiskiellon periaatetta ei niin ikään tulisi kyseenalaistaa, vaikka tämä voikin olla vaikea tavoite, sillä eron tekeminen pakolaisten ja taloudellisista syistä muuttavien välillä ei ole aina selkeää ja yksiselitteistä. Älykkäiden rajojen puitteissa on kunnioitettava kaikilta osin perusoikeuksia ja -vapauksia.

| 3.1.2 | Schengenin sopimus on yksi EU:n pilareista, ja sillä on enemmän kuin symbolista merkitystä Euroopan yhdentymisen kannalta. Kyseessä on yksi näkyvimmistä EU:n kansalaisten nauttimista oikeuksia, joka antaa heille esimakua siitä, millainen on Eurooppa, josta rajat on poistettu. ETSK toivoo, että Schengen-järjestelmän toiminnassa palataan mahdollisimman pikaisesti normaaliin päiväjärjestykseen, ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin, joilla estetään järjestelmän lopullinen romahtaminen. |
| --- | --- |

3.1.2

Schengenin sopimus on yksi EU:n pilareista, ja sillä on enemmän kuin symbolista merkitystä Euroopan yhdentymisen kannalta. Kyseessä on yksi näkyvimmistä EU:n kansalaisten nauttimista oikeuksia, joka antaa heille esimakua siitä, millainen on Eurooppa, josta rajat on poistettu. ETSK toivoo, että Schengen-järjestelmän toiminnassa palataan mahdollisimman pikaisesti normaaliin päiväjärjestykseen, ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin, joilla estetään järjestelmän lopullinen romahtaminen.

| 3.1.3 | Tähän mennessä on päästy sopimukseen 160 000 pakolaisen uudelleensijoittamisesta EU:ssa. Panemalla sopimus nopeasti täytäntöön hankittaisiin paljon arvokasta kokemusta ajatellen kauaskantoisten ratkaisujen laatimista sen varalta, että ihmisten joukkomuutto jatkuu tai alkaa joskus vielä uudelleen. ETSK katsoo, että on asetettava kunnianhimoisempia tavoitteita. Globaali joukkomittainen muuttoliike ei laannu vielä vuosiin. |
| --- | --- |

3.1.3

Tähän mennessä on päästy sopimukseen 160 000 pakolaisen uudelleensijoittamisesta EU:ssa. Panemalla sopimus nopeasti täytäntöön hankittaisiin paljon arvokasta kokemusta ajatellen kauaskantoisten ratkaisujen laatimista sen varalta, että ihmisten joukkomuutto jatkuu tai alkaa joskus vielä uudelleen. ETSK katsoo, että on asetettava kunnianhimoisempia tavoitteita. Globaali joukkomittainen muuttoliike ei laannu vielä vuosiin.

| 3.1.4 | Kaikkien jäsenvaltioiden intressissä on, että otetaan käyttöön pohjaltaan kestävä ja yhteisvastuullisuuteen perustuva järjestelmä, jonka avulla voidaan löytää ratkaisuja, mikäli joukkomittainen muuttoliike jatkuu tulevaisuudessa. Välittömänä toimenpiteenä on oltava pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova taakantasaamisjärjestelmä, jonka puitteissa suojelua hakevat jaetaan kaikkien EU-maiden kesken. Sen tukena on oltava pysyvä jakoperuste, joka pohjautuu joukkoon seuraavanlaisia näkökohtia: maan talouden koko ja sen pinta-ala, bkt, työllistymismahdollisuudet ja osaamisvajeet sekä muut kansalliset/etniset yhteisöt ja vähemmistöt vastaanottavassa maassa. Tämänkaltaista jakoperustetta olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin. Turvapaikanhakijoiden toivomukset olisi myös otettava huomioon, mikäli ne liittyvät näkökohtiin, jotka helpottaisivat integroitumista (esim. kielitaito, perhesiteet maahan jne.). Näin saadaan toivottavasti loppu toistuville ja eripuraisille neuvoston kokouksille, jotka ovat tahranneet mielikuvaa EU:sta. |
| --- | --- |

3.1.4

Kaikkien jäsenvaltioiden intressissä on, että otetaan käyttöön pohjaltaan kestävä ja yhteisvastuullisuuteen perustuva järjestelmä, jonka avulla voidaan löytää ratkaisuja, mikäli joukkomittainen muuttoliike jatkuu tulevaisuudessa. Välittömänä toimenpiteenä on oltava pysyvä, oikeudenmukainen ja sitova taakantasaamisjärjestelmä, jonka puitteissa suojelua hakevat jaetaan kaikkien EU-maiden kesken. Sen tukena on oltava pysyvä jakoperuste, joka pohjautuu joukkoon seuraavanlaisia näkökohtia: maan talouden koko ja sen pinta-ala, bkt, työllistymismahdollisuudet ja osaamisvajeet sekä muut kansalliset/etniset yhteisöt ja vähemmistöt vastaanottavassa maassa. Tämänkaltaista jakoperustetta olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin. Turvapaikanhakijoiden toivomukset olisi myös otettava huomioon, mikäli ne liittyvät näkökohtiin, jotka helpottaisivat integroitumista (esim. kielitaito, perhesiteet maahan jne.). Näin saadaan toivottavasti loppu toistuville ja eripuraisille neuvoston kokouksille, jotka ovat tahranneet mielikuvaa EU:sta.

| 3.1.5 | ETSK pitää tervetulleena ehdotusta käynnistää pelastuspalvelumekanismi ja ottaa käyttöön muuttoliikkeen hallinnan tukitiimejä ja nopeita rajainterventioryhmiä, jotta jäsenvaltioita autetaan selviytymään hätätilanteista. |
| --- | --- |

3.1.5

ETSK pitää tervetulleena ehdotusta käynnistää pelastuspalvelumekanismi ja ottaa käyttöön muuttoliikkeen hallinnan tukitiimejä ja nopeita rajainterventioryhmiä, jotta jäsenvaltioita autetaan selviytymään hätätilanteista.

| 3.1.6 | ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti EU:n rahoituksen lisäykseen Frontexille, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle ja Europolille vuonna 2015 sekä 600 miljoonan euron lisäykseen näille kolmelle virastolle vuonna 2016, eniten kärsineiden maiden auttamiseksi. Näitä toimia on täydennettävä tehokkaalla palauttamispolitiikalla. Nykyisin vain noin 38 prosenttia henkilöistä, joiden ei ole katsottu olevan suojelun tarpeessa, on palautettu kotimaahansa. |
| --- | --- |

3.1.6

ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti EU:n rahoituksen lisäykseen Frontexille, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolle ja Europolille vuonna 2015 sekä 600 miljoonan euron lisäykseen näille kolmelle virastolle vuonna 2016, eniten kärsineiden maiden auttamiseksi. Näitä toimia on täydennettävä tehokkaalla palauttamispolitiikalla. Nykyisin vain noin 38 prosenttia henkilöistä, joiden ei ole katsottu olevan suojelun tarpeessa, on palautettu kotimaahansa.

| 3.1.7 | EU:n on sidottava yhä enemmän tuki kehitysmaille sisäisiin uudistuksiin ja edistettävä tehokasta yhteistyötä muuttoliikettä koskevista kysymyksistä, erityisesti laillisesta maahanmuutosta (tilapäinen liikkuvuus ja viisumit mukaan luettuina) ja palauttamispolitiikasta. On kuitenkin tärkeää, että EU:n jäsenvaltiot noudattavat sitoumustaan osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta (BKTL) kehitysapuun. |
| --- | --- |

3.1.7

EU:n on sidottava yhä enemmän tuki kehitysmaille sisäisiin uudistuksiin ja edistettävä tehokasta yhteistyötä muuttoliikettä koskevista kysymyksistä, erityisesti laillisesta maahanmuutosta (tilapäinen liikkuvuus ja viisumit mukaan luettuina) ja palauttamispolitiikasta. On kuitenkin tärkeää, että EU:n jäsenvaltiot noudattavat sitoumustaan osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta (BKTL) kehitysapuun.

| 3.1.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen tehostaa diplomatiaa, jotta alkuperä- ja kauttakulkumaat saadaan osallistumaan yhteistyössä toteutettaviin toimiin haasteeseen vastaamiseksi. Ensimmäinen vaihe tässä pyrkimyksessä oli muuttoliikettä käsittelevä huippukokous, joka pidettiin Vallettassa 11.–12. marraskuuta 2015. |
| --- | --- |

3.1.8

ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen tehostaa diplomatiaa, jotta alkuperä- ja kauttakulkumaat saadaan osallistumaan yhteistyössä toteutettaviin toimiin haasteeseen vastaamiseksi. Ensimmäinen vaihe tässä pyrkimyksessä oli muuttoliikettä käsittelevä huippukokous, joka pidettiin Vallettassa 11.–12. marraskuuta 2015.

| 3.1.9 | Tältä osin on tärkeää painottaa, että EU:n on yhtä lailla kuunneltava kumppaneitaan kuin sen on keskusteltava niiden kanssa ja että sen on kohdeltava niitä nimenomaan kumppaneina. EU:n ja sen Afrikassa ja Lähi-idässä sijaitsevien kumppanien välillä on edelleen monia väärinkäsityksiä ja erilaisia näkemyksiä niin tavoitteista kuin keinoista niiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.9

Tältä osin on tärkeää painottaa, että EU:n on yhtä lailla kuunneltava kumppaneitaan kuin sen on keskusteltava niiden kanssa ja että sen on kohdeltava niitä nimenomaan kumppaneina. EU:n ja sen Afrikassa ja Lähi-idässä sijaitsevien kumppanien välillä on edelleen monia väärinkäsityksiä ja erilaisia näkemyksiä niin tavoitteista kuin keinoista niiden saavuttamiseksi.

| 3.1.10 | ETSK on tyytyväinen siihen, että EU on sitoutunut jatkamaan tiivistä yhteistyötä YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR), YK:n kehitysohjelman (UNDP), Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) ja Punaisen ristin kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Se panee kuitenkin merkille, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät täytä velvollisuuksiaan, mistä yhtenä varteenotettavana esimerkkinä on valitettava asiaintila Maailman elintarvikeohjelmalle annettavan tuen suhteen. |
| --- | --- |

3.1.10

ETSK on tyytyväinen siihen, että EU on sitoutunut jatkamaan tiivistä yhteistyötä YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR), YK:n kehitysohjelman (UNDP), Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) ja Punaisen ristin kaltaisten kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Se panee kuitenkin merkille, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät täytä velvollisuuksiaan, mistä yhtenä varteenotettavana esimerkkinä on valitettava asiaintila Maailman elintarvikeohjelmalle annettavan tuen suhteen.

| 3.1.11 | ETSK pitää tervetulleena myös komission ehdotusta lisätä humanitaarista apua 300 miljoonalla eurolla vuonna 2016, jotta voidaan vastata pakolaisten perustarpeisiin. |
| --- | --- |

3.1.11

ETSK pitää tervetulleena myös komission ehdotusta lisätä humanitaarista apua 300 miljoonalla eurolla vuonna 2016, jotta voidaan vastata pakolaisten perustarpeisiin.

| 3.1.12 | ETSK kannattaa periaatetta turvapaikkapäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan mukaan EU:n olisi kehitettävä kansainvälistä suojelua koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy ”koko unionissa voimassa oleva yhdenmukainen turvapaikka-asema”. Mikäli tällaista EU:n laajuista asemaa ei myönnä EU:n virasto, ainoana vaihtoehtona on kansallisten päätösten vastavuoroinen tunnustaminen. |
| --- | --- |

3.1.12

ETSK kannattaa periaatetta turvapaikkapäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan mukaan EU:n olisi kehitettävä kansainvälistä suojelua koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy ”koko unionissa voimassa oleva yhdenmukainen turvapaikka-asema”. Mikäli tällaista EU:n laajuista asemaa ei myönnä EU:n virasto, ainoana vaihtoehtona on kansallisten päätösten vastavuoroinen tunnustaminen.

| 3.1.13 | ETSK kannattaa varauksetta komission sitoumusta tehdä ehdotuksia Dublin-asetuksen muuttamiseksi maaliskuuhun 2016 mennessä. Se myös kannattaa komission sitoumusta esittää samanaikaisesti laillista maahanmuuttoa koskeva uusi paketti, joka käsittää myös sinistä korttia koskevan direktiivin tarkistuksen. |
| --- | --- |

3.1.13

ETSK kannattaa varauksetta komission sitoumusta tehdä ehdotuksia Dublin-asetuksen muuttamiseksi maaliskuuhun 2016 mennessä. Se myös kannattaa komission sitoumusta esittää samanaikaisesti laillista maahanmuuttoa koskeva uusi paketti, joka käsittää myös sinistä korttia koskevan direktiivin tarkistuksen.

| 3.1.14 | EU:n ulkorajojen suojelun tulisi olla yhteinen ponnistus, jota varten jäsenvaltiot yhdistävät fyysiset ja henkiset voimavaransa. |
| --- | --- |

3.1.14

EU:n ulkorajojen suojelun tulisi olla yhteinen ponnistus, jota varten jäsenvaltiot yhdistävät fyysiset ja henkiset voimavaransa.

| 3.1.15 | ETSK kannattaa varauksetta järjestelykeskusten välitöntä perustamista. Niiden käyttöön on kuitenkin annettava riittävä henkilöstö sekä kaikki tarvittavat resurssit, jotta ne voivat toimia tehokkaasti. Italian ja Kreikan kaltaisissa maissa, joihin saapuu päivittäin tuhansia muuttajia, täysi kaaos voidaan estää ainoastaan kokoamalla taloudelliset ja fyysiset resurssit laaja-alaisesti yhteen. |
| --- | --- |

3.1.15

ETSK kannattaa varauksetta järjestelykeskusten välitöntä perustamista. Niiden käyttöön on kuitenkin annettava riittävä henkilöstö sekä kaikki tarvittavat resurssit, jotta ne voivat toimia tehokkaasti. Italian ja Kreikan kaltaisissa maissa, joihin saapuu päivittäin tuhansia muuttajia, täysi kaaos voidaan estää ainoastaan kokoamalla taloudelliset ja fyysiset resurssit laaja-alaisesti yhteen.

| 3.1.16 | ETSK on UNHCR:n tavoin vakavasti huolissaan rekisteröinti- ja valintamenettelystä, jota sovelletaan järjestelykeskuksissa heti kun maahanmuuttajat saapuvat EU:n rajoille. |
| --- | --- |

3.1.16

ETSK on UNHCR:n tavoin vakavasti huolissaan rekisteröinti- ja valintamenettelystä, jota sovelletaan järjestelykeskuksissa heti kun maahanmuuttajat saapuvat EU:n rajoille.

3.2   Pitkän aikavälin toimet

| 3.2.1 | EU voi vähentää muuttovirtoja hallittaviin mittasuhteisiin vain, jos se osallistuu merkittävällä tavalla alkuperämaita vaivaavien monien ongelmien ratkaisemiseen. Pitkän aikavälin tavoite: vakauden, rauhan ja vaurauden saavuttaminen edellyttää ennennäkemättömiä ponnisteluja niin EU:lta kuin koko kansainväliseltä yhteisöltä. EU:n on pyrittävä vahvistamaan kansainvälisiä ponnisteluja erityisesti YK:n kautta. |
| --- | --- |

3.2.1

EU voi vähentää muuttovirtoja hallittaviin mittasuhteisiin vain, jos se osallistuu merkittävällä tavalla alkuperämaita vaivaavien monien ongelmien ratkaisemiseen. Pitkän aikavälin tavoite: vakauden, rauhan ja vaurauden saavuttaminen edellyttää ennennäkemättömiä ponnisteluja niin EU:lta kuin koko kansainväliseltä yhteisöltä. EU:n on pyrittävä vahvistamaan kansainvälisiä ponnisteluja erityisesti YK:n kautta.

| 3.2.2 | On välttämätöntä, että EU ulottaa institutionaalisen läsnäolonsa keskeisiin alkuperä- ja kauttakulkumaihin perustamalla erityisiä muuttoliikeasiain keskuksia väliaikaisiksi tai pysyviksi yksiköiksi turvapaikkahakemusten käsittelyä varten. On kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota Algerian, Marokon, Malin, Libyan, Libanonin ja Turkin kaltaisiin maihin ja lisättävä niille annettavaa apua. |
| --- | --- |

3.2.2

On välttämätöntä, että EU ulottaa institutionaalisen läsnäolonsa keskeisiin alkuperä- ja kauttakulkumaihin perustamalla erityisiä muuttoliikeasiain keskuksia väliaikaisiksi tai pysyviksi yksiköiksi turvapaikkahakemusten käsittelyä varten. On kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota Algerian, Marokon, Malin, Libyan, Libanonin ja Turkin kaltaisiin maihin ja lisättävä niille annettavaa apua.

| 3.2.3 | ETSK katsoo, että yksi muuttoliikeagendan tärkeimmistä tavoitteista on käynnistää EU:n muuttoliikepolitiikka, joka mahdollistaa laillisen maahanmuuton, samalla kun edistetään muuttajien tehokasta integroitumista. ETSK odottaa ensimmäisiä lainsäädäntö- ja toimintaehdotuksia näillä aloilla ja on valmis tukemaan Euroopan komissiota sen pyrkimyksissä kehittää näitä ehdotuksia. |
| --- | --- |

3.2.3

ETSK katsoo, että yksi muuttoliikeagendan tärkeimmistä tavoitteista on käynnistää EU:n muuttoliikepolitiikka, joka mahdollistaa laillisen maahanmuuton, samalla kun edistetään muuttajien tehokasta integroitumista. ETSK odottaa ensimmäisiä lainsäädäntö- ja toimintaehdotuksia näillä aloilla ja on valmis tukemaan Euroopan komissiota sen pyrkimyksissä kehittää näitä ehdotuksia.

| 3.2.4 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti vuonna 1951 tehtyä Geneven yleissopimusta ja panemaan sen aktiivisesti täytäntöön sekä vastustamaan paineita alentaa pakolaisille myönnetyn suojelun ja heille tarjottavien palvelujen tasoa. |
| --- | --- |

3.2.4

ETSK kannustaa jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti vuonna 1951 tehtyä Geneven yleissopimusta ja panemaan sen aktiivisesti täytäntöön sekä vastustamaan paineita alentaa pakolaisille myönnetyn suojelun ja heille tarjottavien palvelujen tasoa.

| 3.2.5 | ETSK kannattaa yhteistä turvapaikkapolitiikkaa, joka perustuu yksinkertaistettuihin, yhteisiin menettelyihin. Tällaisen politiikan on myös pohjauduttava yhteiseen määritelmään pakolaisasemasta sekä tähän asemaan liittyviin oikeuksiin, jotta vältetään se, että pakolaiset hakeutuvat aktiivisesti maihin, missä järjestelmä on heidän kannaltaan edullisin. |
| --- | --- |

3.2.5

ETSK kannattaa yhteistä turvapaikkapolitiikkaa, joka perustuu yksinkertaistettuihin, yhteisiin menettelyihin. Tällaisen politiikan on myös pohjauduttava yhteiseen määritelmään pakolaisasemasta sekä tähän asemaan liittyviin oikeuksiin, jotta vältetään se, että pakolaiset hakeutuvat aktiivisesti maihin, missä järjestelmä on heidän kannaltaan edullisin.

| 3.2.6 | Alkuperämaita koskevaa tietojärjestelmää on kehitettävä edelleen. Turvapaikkahakemukset saman alkuperämaan kansalaisilta, joiden tilanne on oletettavasti samanlainen, johtavat useissa tapauksissa erilaisiin tuloksiin. Voimassa olevan järjestelmän tulisi olla riittävän joustava ja luotettava, jotta kehitystä alkuperämaissa voidaan analysoida ja käsitellä reaaliaikaisesti. Jäsenvaltioiden turvallisuuspalvelut ovat tärkeä tietolähde, joten niiden yhteistyötä on jatkuvasti tiivistettävä. |
| --- | --- |

3.2.6

Alkuperämaita koskevaa tietojärjestelmää on kehitettävä edelleen. Turvapaikkahakemukset saman alkuperämaan kansalaisilta, joiden tilanne on oletettavasti samanlainen, johtavat useissa tapauksissa erilaisiin tuloksiin. Voimassa olevan järjestelmän tulisi olla riittävän joustava ja luotettava, jotta kehitystä alkuperämaissa voidaan analysoida ja käsitellä reaaliaikaisesti. Jäsenvaltioiden turvallisuuspalvelut ovat tärkeä tietolähde, joten niiden yhteistyötä on jatkuvasti tiivistettävä.

| 3.2.7 | Nykyistä enemmän tulisi painottaa laillisen maahanmuuton organisoimista ja viisumipolitiikkaa, prosessin digitalisoimista, pätevyyksien tunnustamista sekä koulutuksellisen liikkuvuuden edistämistä. |
| --- | --- |

3.2.7

Nykyistä enemmän tulisi painottaa laillisen maahanmuuton organisoimista ja viisumipolitiikkaa, prosessin digitalisoimista, pätevyyksien tunnustamista sekä koulutuksellisen liikkuvuuden edistämistä.

| 3.2.8 | EU:n olisi osallistuttava nykyistä enemmän palautusten hallinnointiin ja uudelleenkotouttamistoimenpiteiden tukemiseen. Palautuksia Pakistaniin ja Bangladeshiin koskevalla kokeiluhankkeella on vain vähäinen merkitys nykyisen hätätilanteen kannalta. ETSK suosittaa painokkaasti, että suunnitellaan ja toteutetaan samankaltaisia hankkeita, joihin osoitetaan asianmukainen rahoitus ja institutionaalinen tuki. |
| --- | --- |

3.2.8

EU:n olisi osallistuttava nykyistä enemmän palautusten hallinnointiin ja uudelleenkotouttamistoimenpiteiden tukemiseen. Palautuksia Pakistaniin ja Bangladeshiin koskevalla kokeiluhankkeella on vain vähäinen merkitys nykyisen hätätilanteen kannalta. ETSK suosittaa painokkaasti, että suunnitellaan ja toteutetaan samankaltaisia hankkeita, joihin osoitetaan asianmukainen rahoitus ja institutionaalinen tuki.

| 3.2.9 | Rajavalvonnan vahvistaminen kauttakulkumaissa, merivalvonnan lisääminen ja salakuljettajien alusten tuhoaminen voivat olla avuksi mutta eivät ole ainoa kestäväpohjainen keino puuttua ongelmaan. EU etenee oikeaan suuntaan soveltaessaan kattavaa lähestymistapaa, jonka avulla voidaan paremmin hyödyntää unionin erilaisia välineitä ja sen huomattavia resursseja. |
| --- | --- |

3.2.9

Rajavalvonnan vahvistaminen kauttakulkumaissa, merivalvonnan lisääminen ja salakuljettajien alusten tuhoaminen voivat olla avuksi mutta eivät ole ainoa kestäväpohjainen keino puuttua ongelmaan. EU etenee oikeaan suuntaan soveltaessaan kattavaa lähestymistapaa, jonka avulla voidaan paremmin hyödyntää unionin erilaisia välineitä ja sen huomattavia resursseja.

3.3   Kansalaisyhteiskunta

| 3.3.1 | Kansalaisyhteiskunnalla on ensiarvoisen tärkeä rooli muuttoliikekriisin käsittelemisessä. Kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat tarjota olennaisen tärkeää apua huolehdittaessa muuttajille suunnatuista välttämättömistä ensivaiheen toimista heidän saavuttuaan. Kansalaisyhteiskunnalla on kuitenkin mahdollisesti vielä tätäkin merkittävämpi rooli, kun ajatellaan tarvittavia pidemmän aikavälin toimia muuttajien integroimiseksi yhteiskuntaan. Kansalaisyhteiskunta voi toteuttaa ihmisten väliseen kanssakäymiseen perustuvia toimia, joilla on niin ratkaiseva merkitys pakolaisten vastaanoton ja sijoittamisen kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

3.3.1

Kansalaisyhteiskunnalla on ensiarvoisen tärkeä rooli muuttoliikekriisin käsittelemisessä. Kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat tarjota olennaisen tärkeää apua huolehdittaessa muuttajille suunnatuista välttämättömistä ensivaiheen toimista heidän saavuttuaan. Kansalaisyhteiskunnalla on kuitenkin mahdollisesti vielä tätäkin merkittävämpi rooli, kun ajatellaan tarvittavia pidemmän aikavälin toimia muuttajien integroimiseksi yhteiskuntaan. Kansalaisyhteiskunta voi toteuttaa ihmisten väliseen kanssakäymiseen perustuvia toimia, joilla on niin ratkaiseva merkitys pakolaisten vastaanoton ja sijoittamisen kaikissa vaiheissa.

| 3.3.2 | ETSK antaa suurta arvoa solidaarisuudelle, jota ovat osoittaneet turvapaikanhakijoita vapaaehtoisesti auttaneet kansalaisyhteiskunnan tahot ja yksityishenkilöt. Tämä myönteinen ja spontaani reaktio ei ole kuitenkaan riittävän laaja, jotta se mahdollistaisi tehokkaan vastauksen edessä oleviin haasteisiin. ETSK kehottaa EU:n jäsenvaltioita tunnustamaan kansalaisyhteiskunnan roolin ja antamaan sille arvoa lisäämällä tukeaan kansallisille valtiovallasta riippumattomille organisaatioille ja kansalaisyhteiskunnalle entistä järjestelmällisempien ja tehokkaampien toimien varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden viranomaisilla on erityinen vastuu kartoittaa kansalaisyhteiskunnan toimijat alueellaan ja luoda näihin yhteyksiä sekä lisätä näille antamaansa tukea, jotta varmistetaan, että näiden valmiuksia vahvistetaan. |
| --- | --- |

3.3.2

ETSK antaa suurta arvoa solidaarisuudelle, jota ovat osoittaneet turvapaikanhakijoita vapaaehtoisesti auttaneet kansalaisyhteiskunnan tahot ja yksityishenkilöt. Tämä myönteinen ja spontaani reaktio ei ole kuitenkaan riittävän laaja, jotta se mahdollistaisi tehokkaan vastauksen edessä oleviin haasteisiin. ETSK kehottaa EU:n jäsenvaltioita tunnustamaan kansalaisyhteiskunnan roolin ja antamaan sille arvoa lisäämällä tukeaan kansallisille valtiovallasta riippumattomille organisaatioille ja kansalaisyhteiskunnalle entistä järjestelmällisempien ja tehokkaampien toimien varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden viranomaisilla on erityinen vastuu kartoittaa kansalaisyhteiskunnan toimijat alueellaan ja luoda näihin yhteyksiä sekä lisätä näille antamaansa tukea, jotta varmistetaan, että näiden valmiuksia vahvistetaan.

| 3.3.3 | ETSK suosittaa niin ikään, että komissio pyrkii tarjoamaan jäsenvaltioille enemmän resursseja rakennerahastoja koskevien kumppanuussopimusten puitteissa, jotta Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan aluekehitysrahastosta voidaan kanavoida enemmän varoja muuttovirtojen hallintaan ja integrointitoimiin. Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja ruohonjuuritasolla toimivien järjestöjen tulisi olla kyseisten varojen ensisijaisia saajia. Näiden varojen tulisi täydentää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta nykyisin annettavaa rahoitusta. |
| --- | --- |

3.3.3

ETSK suosittaa niin ikään, että komissio pyrkii tarjoamaan jäsenvaltioille enemmän resursseja rakennerahastoja koskevien kumppanuussopimusten puitteissa, jotta Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan aluekehitysrahastosta voidaan kanavoida enemmän varoja muuttovirtojen hallintaan ja integrointitoimiin. Valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden ja ruohonjuuritasolla toimivien järjestöjen tulisi olla kyseisten varojen ensisijaisia saajia. Näiden varojen tulisi täydentää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta nykyisin annettavaa rahoitusta.

| 3.3.4 | ETSK kiinnittää huomiota Euroopan muuttoliikefoorumiin, joka korvaa ETSK:n ja Euroopan komission vuonna 2009 perustaman Euroopan kotouttamisfoorumin. Foorumi tarjoaa puitteet EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan väliselle vuoropuhelulle maahanmuutosta, turvapaikka-asioista ja muuttajien kotouttamisesta. |
| --- | --- |

3.3.4

ETSK kiinnittää huomiota Euroopan muuttoliikefoorumiin, joka korvaa ETSK:n ja Euroopan komission vuonna 2009 perustaman Euroopan kotouttamisfoorumin. Foorumi tarjoaa puitteet EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan väliselle vuoropuhelulle maahanmuutosta, turvapaikka-asioista ja muuttajien kotouttamisesta.

4.   Integroiminen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille

| 4.1 | ETSK:n mielestä on tärkeää ja erittäin tarkoituksenmukaista huolehtia siitä, että EU:hun luodaan avoin, ennustettava ja oikeudenmukainen laillisen maahanmuuton järjestelmä. Euroopan väestö ikääntyy ja kasvaa vain noin 0,2 prosenttia vuodessa, mikä on huomattavasti alle väestön uusiutumistason. Arvioiden mukaan Eurooppa menettää noin 30 miljoonaa työikäistä vuoteen 2050 mennessä, ja ellei jotakin tehdä nopeasti, huoltosuhde useimmissa EU:n jäsenvaltioissa jatkaa nopeaa nousuaan, tuottavuus heikkenee, yritykset lopettavat toimintansa ja erityisesti ikääntyvälle väestölle suunnattujen palvelujen ylläpidosta aiheutuvat kustannukset nousevat huomattavasti. |
| --- | --- |

4.1

ETSK:n mielestä on tärkeää ja erittäin tarkoituksenmukaista huolehtia siitä, että EU:hun luodaan avoin, ennustettava ja oikeudenmukainen laillisen maahanmuuton järjestelmä. Euroopan väestö ikääntyy ja kasvaa vain noin 0,2 prosenttia vuodessa, mikä on huomattavasti alle väestön uusiutumistason. Arvioiden mukaan Eurooppa menettää noin 30 miljoonaa työikäistä vuoteen 2050 mennessä, ja ellei jotakin tehdä nopeasti, huoltosuhde useimmissa EU:n jäsenvaltioissa jatkaa nopeaa nousuaan, tuottavuus heikkenee, yritykset lopettavat toimintansa ja erityisesti ikääntyvälle väestölle suunnattujen palvelujen ylläpidosta aiheutuvat kustannukset nousevat huomattavasti.

| 4.2 | Yhteisvastuuseen perustuvin yhteisin ja organisoiduin toimin EU voi muuttaa nykyisen tilanteen mahdollisuudeksi nykyisen väestörakenteen kehityksen ja sen sosioekonomisten vaikutusten suunnan kääntämiseksi. Muuttajien integroiminen työmarkkinoille johtaa talouskasvuun ja edistää muuttajien itsenäistymistä. Sitä vastoin toimintapolitiikat, joissa integroiminen laiminlyödään, siirtävät muuttajien tukemisesta syntyvän taakan julkisille palveluille ja voisivat johtaa yhteiskunnallisiin jännitteisiin, joista olisi merkittäviä seurauksia. |
| --- | --- |

4.2

Yhteisvastuuseen perustuvin yhteisin ja organisoiduin toimin EU voi muuttaa nykyisen tilanteen mahdollisuudeksi nykyisen väestörakenteen kehityksen ja sen sosioekonomisten vaikutusten suunnan kääntämiseksi. Muuttajien integroiminen työmarkkinoille johtaa talouskasvuun ja edistää muuttajien itsenäistymistä. Sitä vastoin toimintapolitiikat, joissa integroiminen laiminlyödään, siirtävät muuttajien tukemisesta syntyvän taakan julkisille palveluille ja voisivat johtaa yhteiskunnallisiin jännitteisiin, joista olisi merkittäviä seurauksia.

| 4.3 | ETSK on tietoinen siitä, että kotoutuminen riippuu vahvasti työmarkkinoille integroitumisesta. On kuitenkin aiheellista selvittää eräitä tekijöitä, jotka liittyvät maahanmuuton työmarkkinavaikutuksiin ja joita ovat muun muassa maahanmuuttajien vaikutus palkkatasoihin, työpaikkojen saatavuus, verotusjärjestelmään kohdistuva paine (terveydenhuolto ja koulutus) sekä monikulttuurisuuden vaikutukset. |
| --- | --- |

4.3

ETSK on tietoinen siitä, että kotoutuminen riippuu vahvasti työmarkkinoille integroitumisesta. On kuitenkin aiheellista selvittää eräitä tekijöitä, jotka liittyvät maahanmuuton työmarkkinavaikutuksiin ja joita ovat muun muassa maahanmuuttajien vaikutus palkkatasoihin, työpaikkojen saatavuus, verotusjärjestelmään kohdistuva paine (terveydenhuolto ja koulutus) sekä monikulttuurisuuden vaikutukset.

| 4.4 | Komitea on jo laatinut aiheesta valmistelevan lausunnon (1), joka loi perustan valmisteltaessa Zaragozassa vuonna 2010 järjestettyä ministerikokousta (2), jossa hyväksyttiin merkittävä julkilausuma maahanmuuttajien integroimisesta työmarkkinoille sekä EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten haasteista. |
| --- | --- |

4.4

Komitea on jo laatinut aiheesta valmistelevan lausunnon (1), joka loi perustan valmisteltaessa Zaragozassa vuonna 2010 järjestettyä ministerikokousta (2), jossa hyväksyttiin merkittävä julkilausuma maahanmuuttajien integroimisesta työmarkkinoille sekä EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten haasteista.

| 4.5 | Tutkimukset osoittavat, että muuttajien talouteen antama panos on kaiken kaikkiaan suurempi kuin heidän siitä saamansa hyöty, että heidän vaikutuksensa verotusjärjestelmiin on minimaalinen ja että he auttavat Eurooppaa ratkaisemaan väestökato-ongelman ja edistävät talouskasvua. Muuttoliike ei kuitenkaan vaikuta kaikkiin EU:n alueisiin samalla tavoin, ja sen vaikutuksia paikallistasolla on arvioitava huolellisesti. Vallitsee myös selkeä ero toimintapolitiikkaa toteuttamalla tapahtuvan muuttajien järjestäytyneen saapumisen ja sellaisen tuhansien maahanmuuttajien äkillisen tulvan välillä, jota on vaikea hallita ja joka koettelee paikallisia, alueellisia ja valtakunnallisia rakenteita, kuten viime viikkoina on voitu nähdä. |
| --- | --- |

4.5

Tutkimukset osoittavat, että muuttajien talouteen antama panos on kaiken kaikkiaan suurempi kuin heidän siitä saamansa hyöty, että heidän vaikutuksensa verotusjärjestelmiin on minimaalinen ja että he auttavat Eurooppaa ratkaisemaan väestökato-ongelman ja edistävät talouskasvua. Muuttoliike ei kuitenkaan vaikuta kaikkiin EU:n alueisiin samalla tavoin, ja sen vaikutuksia paikallistasolla on arvioitava huolellisesti. Vallitsee myös selkeä ero toimintapolitiikkaa toteuttamalla tapahtuvan muuttajien järjestäytyneen saapumisen ja sellaisen tuhansien maahanmuuttajien äkillisen tulvan välillä, jota on vaikea hallita ja joka koettelee paikallisia, alueellisia ja valtakunnallisia rakenteita, kuten viime viikkoina on voitu nähdä.

| 4.6 | Muuttajien integroiminen työmarkkinoille riippuu useista tekijöistä, joista voidaan mainita muun muassa työttömyysaste vastaanottavissa maissa, muuttajien osaaminen ja ammattitaito, maahantuloa edeltävä valmistautuminen kielitaidon ja virallisen koulutuksen osalta sekä järjestelyt ja rakenteet vastaanottavissa maissa maahanmuuttajien, pakolaiset mukaan luettuna, työmarkkinoille integroitumisen helpottamiseksi. Nimenomaan näillä aloilla kansalaisyhteiskunnalla on ratkaisevan tärkeä rooli. |
| --- | --- |

4.6

Muuttajien integroiminen työmarkkinoille riippuu useista tekijöistä, joista voidaan mainita muun muassa työttömyysaste vastaanottavissa maissa, muuttajien osaaminen ja ammattitaito, maahantuloa edeltävä valmistautuminen kielitaidon ja virallisen koulutuksen osalta sekä järjestelyt ja rakenteet vastaanottavissa maissa maahanmuuttajien, pakolaiset mukaan luettuna, työmarkkinoille integroitumisen helpottamiseksi. Nimenomaan näillä aloilla kansalaisyhteiskunnalla on ratkaisevan tärkeä rooli.

| 4.7 | On kuitenkin muita tekijöitä, jotka haittaavat nopeaa integroitumista, kuten ongelmat pätevyyksien tunnustamisessa, byrokraattiset esteet, avoimuuden puute, yleiset väärinkäsitykset muuttajista, hyväksikäyttö sekä oikeudelliset esteet, jotka johtuvat vanhentuneesta lainsäädännöstä ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon laiminlyömisestä tai sen hitaasta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.7

On kuitenkin muita tekijöitä, jotka haittaavat nopeaa integroitumista, kuten ongelmat pätevyyksien tunnustamisessa, byrokraattiset esteet, avoimuuden puute, yleiset väärinkäsitykset muuttajista, hyväksikäyttö sekä oikeudelliset esteet, jotka johtuvat vanhentuneesta lainsäädännöstä ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon laiminlyömisestä tai sen hitaasta saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 4.8 | Ammattijärjestöt ja työnantajajärjestöt ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä vastaamaan maahanmuuttajien työmarkkinoille integroimista koskevaan haasteeseen. ETSK suosittaa, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat täysimääräisesti kotouttamispolitiikan laatimiseen, kehittämiseen, toteuttamiseen ja seurantaan sekä siihen liittyviin toimenpiteisiin paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla. |
| --- | --- |

4.8

Ammattijärjestöt ja työnantajajärjestöt ovat ratkaisevassa asemassa pyrittäessä vastaamaan maahanmuuttajien työmarkkinoille integroimista koskevaan haasteeseen. ETSK suosittaa, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat täysimääräisesti kotouttamispolitiikan laatimiseen, kehittämiseen, toteuttamiseen ja seurantaan sekä siihen liittyviin toimenpiteisiin paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitasolla.

| 4.9 | Valtiovallan, paikallis- ja alueviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten on toimittava yhdessä, jotta saavutetaan yhteiskunnallinen yhteisymmärrys siitä, millä tavoin ja keinoin muuttajat integroidaan talouteen ja yhteiskuntaan ennen kaikkea erilaisten muita heikommassa asemassa olevien ryhmien välisten selkkausten välttämiseksi. |
| --- | --- |

4.9

Valtiovallan, paikallis- ja alueviranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten on toimittava yhdessä, jotta saavutetaan yhteiskunnallinen yhteisymmärrys siitä, millä tavoin ja keinoin muuttajat integroidaan talouteen ja yhteiskuntaan ennen kaikkea erilaisten muita heikommassa asemassa olevien ryhmien välisten selkkausten välttämiseksi.

| 4.10 | Kansalaisyhteiskunnalla on ensiarvoisen tärkeä rooli autettaessa maahanmuuttajia pääsemään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä työelämän piiriin ja torjuttaessa syrjintää koulutuksessa, työmarkkinoilla ja koko yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

4.10

Kansalaisyhteiskunnalla on ensiarvoisen tärkeä rooli autettaessa maahanmuuttajia pääsemään yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä työelämän piiriin ja torjuttaessa syrjintää koulutuksessa, työmarkkinoilla ja koko yhteiskunnassa.

Bryssel 10. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean Puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  EUVL C-354, 28.12.2010, s. 16.

1

(2)  http://www.integrim.eu/wp-content/uploads/2012/12/Report-20101.pdf, https://www.uclm.es/bits/archivos/declaracionzaragoza.pdf

2

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/53

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kriisitilanteen siirtomekanismin perustamisesta sekä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 muuttamisesta”

(COM(2015) 450 final – 2015/0208/ (COD))

(2016/C 071/09)

| Esittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

Euroopan parlamentti päätti 16. syyskuuta 2015 ja Euroopan unionin neuvosto 21. lokakuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kriisitilanteen siirtomekanismin perustamisesta sekä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 muuttamisesta”

(COM(2015) 450 – final 2015/0208/(COD)).

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 152 puolesta ja 6 vastaan 13:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Pakolaiskriisi EU:ssa on saavuttanut vaiheen, jossa ihmisoikeuksien suojelun ja demokratian perusperiaatteet asetetaan kyseenalaisiksi. Vaikeuksista huolimatta ETSK on vahvasti sitä mieltä, että näissä periaatteissa on pitäydyttävä ja että niitä on toteutettava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Pakolaiskriisi EU:ssa on saavuttanut vaiheen, jossa ihmisoikeuksien suojelun ja demokratian perusperiaatteet asetetaan kyseenalaisiksi. Vaikeuksista huolimatta ETSK on vahvasti sitä mieltä, että näissä periaatteissa on pitäydyttävä ja että niitä on toteutettava asianmukaisesti.

| 1.2 | ETSK katsoo, että eräiden valtioiden taipumusta puolustaa kansallista itsemääräämisoikeuttaan ja yhä useampien kansalaisten kielteisiä käsityksiä muuttoliikkeestä ja pakolaisista voidaan hillitä kattavilla ja välttämättömillä toimilla eurooppalaisten perusarvojen ja EU:n institutionaalisten saavutusten vaalimiseksi. Tässä poikkeuksellisessa tilanteessa tarvitsemme enemmän Eurooppaa, enemmän demokratiaa ja enemmän yhteisvastuullisuutta. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että eräiden valtioiden taipumusta puolustaa kansallista itsemääräämisoikeuttaan ja yhä useampien kansalaisten kielteisiä käsityksiä muuttoliikkeestä ja pakolaisista voidaan hillitä kattavilla ja välttämättömillä toimilla eurooppalaisten perusarvojen ja EU:n institutionaalisten saavutusten vaalimiseksi. Tässä poikkeuksellisessa tilanteessa tarvitsemme enemmän Eurooppaa, enemmän demokratiaa ja enemmän yhteisvastuullisuutta.

| 1.3 | Vaikka nykyinen pakolaiskriisi oli ennakoitavissa, se syntyi, koska puuttui yhteinen turvapaikkapolitiikka, jonka viivästymisen syynä oli koordinoitujen Euroopan tason poliittisten toimien puuttuminen. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa, Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia panemaan täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden turvin EU voi luoda todellisen turvapaikkapolitiikan. |
| --- | --- |

1.3

Vaikka nykyinen pakolaiskriisi oli ennakoitavissa, se syntyi, koska puuttui yhteinen turvapaikkapolitiikka, jonka viivästymisen syynä oli koordinoitujen Euroopan tason poliittisten toimien puuttuminen. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa, Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia panemaan täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden turvin EU voi luoda todellisen turvapaikkapolitiikan.

| 1.4 | ETSK on johdonmukaisesti korostanut tarvetta solidaarisuuteen, vastuullisuuteen ja yhteisiin toimiin sekä perusoikeuksien keskeistä asemaa. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on johdonmukaisesti korostanut tarvetta solidaarisuuteen, vastuullisuuteen ja yhteisiin toimiin sekä perusoikeuksien keskeistä asemaa.

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin koordinoida yhteistä vastausta pakolaiskriisiin, johtohahmojen kokous Länsi-Balkanin reitin pakolaisvirtojen tiimoilta mukaan luettuna. |
| --- | --- |

1.5

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin koordinoida yhteistä vastausta pakolaiskriisiin, johtohahmojen kokous Länsi-Balkanin reitin pakolaisvirtojen tiimoilta mukaan luettuna.

| 1.6 | Hätätilanteessa sovellettava sisäisten siirtojen järjestelmä Kriisitilanteen siirtomekanismi on konkreettinen esimerkki yhteistyöstä, joka perustuu solidaarisuuteen ja vastuuntuntoisuuteen. ETSK toivoo kuitenkin, että tämä siirtomekanismi ja muut vastaavanlaiset aloitteet sisällytetään osaksi yleistä strategiaa johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. Erityisesti tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestävällä pohjalla olevia vastuunjakojärjestelmiä ja ennen kaikkea pysyvä oikeudenmukainen ja velvoittava järjestelmä suojaa etsivien jakamiseksi kaikkiin EU-maihin. |
| --- | --- |

1.6

Hätätilanteessa sovellettava sisäisten siirtojen järjestelmä Kriisitilanteen siirtomekanismi on konkreettinen esimerkki yhteistyöstä, joka perustuu solidaarisuuteen ja vastuuntuntoisuuteen. ETSK toivoo kuitenkin, että tämä siirtomekanismi ja muut vastaavanlaiset aloitteet sisällytetään osaksi yleistä strategiaa johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. Erityisesti tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestävällä pohjalla olevia vastuunjakojärjestelmiä ja ennen kaikkea pysyvä oikeudenmukainen ja velvoittava järjestelmä suojaa etsivien jakamiseksi kaikkiin EU-maihin.

| 1.7 | Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten on tuettava aktiivisesti jäsenvaltioiden hallituksia, jotta luodaan asianmukaiset edellytykset ja mahdollisuudet unionin sisällä siirrettyjen turvapaikanhakijoiden integroimiselle. Tässä yhteydessä on muun muassa selvennettävä, etteivät turvapaikanhakijoiden tai pakolaisten vastaanottamiseen ja kotouttamiseen liittyvät jäsenvaltioiden menot ole pysyviä rakenteellisia menoja ja ettei niitä siksi tule ottaa huomioon laskettaessa rakenteellisia julkisen talouden alijäämiä. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan komission ja muiden EU:n toimielinten on tuettava aktiivisesti jäsenvaltioiden hallituksia, jotta luodaan asianmukaiset edellytykset ja mahdollisuudet unionin sisällä siirrettyjen turvapaikanhakijoiden integroimiselle. Tässä yhteydessä on muun muassa selvennettävä, etteivät turvapaikanhakijoiden tai pakolaisten vastaanottamiseen ja kotouttamiseen liittyvät jäsenvaltioiden menot ole pysyviä rakenteellisia menoja ja ettei niitä siksi tule ottaa huomioon laskettaessa rakenteellisia julkisen talouden alijäämiä.

2.   Yleistä

| 2.1 | Nykyinen pakolaiskriisi on sekä hallinnollinen haaste – koska jo pelkästään ilmiön laajuus on ennennäkemätön – että oikeudellinen haaste. EU on saavuttanut vaiheen, jossa ihmisoikeuksien suojelun ja demokratian perusperiaatteet asetetaan kyseenalaisiksi. Jäsenvaltioiden halukkuuteen panna kansainväliset sopimukset täysimääräisesti täytäntöön on vaikuttanut lisääntynyt kansainvälinen liikkuvuus, joka on talouden globalisoitumisen seuraus. ETSK katsoo, että eräiden valtioiden taipumusta puolustaa kansallista itsemääräämisoikeuttaan ja yhä useampien kansalaisten kielteisiä käsityksiä muuttoliikkeestä ja pakolaisista voidaan hillitä kattavilla ja välttämättömillä toimilla eurooppalaisten perusarvojen ja EU:n institutionaalisten saavutusten vaalimiseksi. Tässä poikkeuksellisessa tilanteessa tarvitsemme enemmän Eurooppaa, enemmän demokratiaa ja enemmän yhteisvastuullisuutta. |
| --- | --- |

2.1

Nykyinen pakolaiskriisi on sekä hallinnollinen haaste – koska jo pelkästään ilmiön laajuus on ennennäkemätön – että oikeudellinen haaste. EU on saavuttanut vaiheen, jossa ihmisoikeuksien suojelun ja demokratian perusperiaatteet asetetaan kyseenalaisiksi. Jäsenvaltioiden halukkuuteen panna kansainväliset sopimukset täysimääräisesti täytäntöön on vaikuttanut lisääntynyt kansainvälinen liikkuvuus, joka on talouden globalisoitumisen seuraus. ETSK katsoo, että eräiden valtioiden taipumusta puolustaa kansallista itsemääräämisoikeuttaan ja yhä useampien kansalaisten kielteisiä käsityksiä muuttoliikkeestä ja pakolaisista voidaan hillitä kattavilla ja välttämättömillä toimilla eurooppalaisten perusarvojen ja EU:n institutionaalisten saavutusten vaalimiseksi. Tässä poikkeuksellisessa tilanteessa tarvitsemme enemmän Eurooppaa, enemmän demokratiaa ja enemmän yhteisvastuullisuutta.

| 2.2 | Euroopan turvapaikkajärjestelmään kohdistuu huomattava paine useiden kasautuneiden kriisien johdosta. Eräät niistä juontavan juurensa 2000-luvun kansainvälisestä politiikasta, kun taas toiset ovat talous- ja rahoituskriisin luonnottomia seurauksia. Viimeisimmät kriisit – arabikevät, poliittinen epävakaus Libyassa ja Syyrian sisällissota – ovat suoraan johtaneet pakolaisten määrän huomattavaan lisääntymiseen. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan turvapaikkajärjestelmään kohdistuu huomattava paine useiden kasautuneiden kriisien johdosta. Eräät niistä juontavan juurensa 2000-luvun kansainvälisestä politiikasta, kun taas toiset ovat talous- ja rahoituskriisin luonnottomia seurauksia. Viimeisimmät kriisit – arabikevät, poliittinen epävakaus Libyassa ja Syyrian sisällissota – ovat suoraan johtaneet pakolaisten määrän huomattavaan lisääntymiseen.

| 2.3 | Euroopan neuvoston 47 jäsenvaltiota ovat velvollisia noudattamaan ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä ja varmistamaan, että kaikkia ihmisiä suojellaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan (1) mukaisesti. Sitä vastoin pakolaisten oikeusasemaa koskevassa yleissopimuksessa vuodelta 1951 myönnetään suojelu ainoastaan tietylle ryhmälle henkilöitä, jotka määritellään 1 artiklassa, ja tämän suojelun voi helpommin menettää. Yleissopimuksen mukaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevilla henkilöillä on kuitenkin tiettyjä oikeuksia. Eräissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Romaniassa, perustuslain säännökset antavat kansainvälisille sopimuksille etusijan kansalliseen lainsäädäntöön nähden. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 18 artiklassa (2), josta tuli sitova Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan nojalla, vahvistetaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden oikeus. |
| --- | --- |

2.3

Euroopan neuvoston 47 jäsenvaltiota ovat velvollisia noudattamaan ihmisoikeuksia koskevia määräyksiä ja varmistamaan, että kaikkia ihmisiä suojellaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan (1) mukaisesti. Sitä vastoin pakolaisten oikeusasemaa koskevassa yleissopimuksessa vuodelta 1951 myönnetään suojelu ainoastaan tietylle ryhmälle henkilöitä, jotka määritellään 1 artiklassa, ja tämän suojelun voi helpommin menettää. Yleissopimuksen mukaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevilla henkilöillä on kuitenkin tiettyjä oikeuksia. Eräissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Romaniassa, perustuslain säännökset antavat kansainvälisille sopimuksille etusijan kansalliseen lainsäädäntöön nähden. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 18 artiklassa (2), josta tuli sitova Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan nojalla, vahvistetaan kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden oikeus.

| 2.4 | Dublin-järjestelmä on johtanut siihen, että turvapaikkahakemusten käsittelystä aiheutuva taakka on kohdistunut suhteettomasti joukkoon etulinjan valtioita (Malta, Italia, Kypros, Kreikka, Espanja ja viime aikoina Unkari). Näissä olosuhteissa eräiden jäsenvaltioiden on yhä vaikeampi noudattaa käytännössä palauttamiskiellon periaatetta sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa ja siihen perustuvissa direktiiveissä vahvistettuja periaatteita. Vaikeuksista huolimatta ETSK on vahvasti sitä mieltä, että näissä periaatteissa on pitäydyttävä ja että niitä on toteutettava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

Dublin-järjestelmä on johtanut siihen, että turvapaikkahakemusten käsittelystä aiheutuva taakka on kohdistunut suhteettomasti joukkoon etulinjan valtioita (Malta, Italia, Kypros, Kreikka, Espanja ja viime aikoina Unkari). Näissä olosuhteissa eräiden jäsenvaltioiden on yhä vaikeampi noudattaa käytännössä palauttamiskiellon periaatetta sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, EU:n perusoikeuskirjassa ja siihen perustuvissa direktiiveissä vahvistettuja periaatteita. Vaikeuksista huolimatta ETSK on vahvasti sitä mieltä, että näissä periaatteissa on pitäydyttävä ja että niitä on toteutettava asianmukaisesti.

| 2.5 | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan 2 kohdassa ja 78 artiklassa vahvistetaan edellytykset, joiden turvin EU voi luoda todellisen turvapaikkapolitiikan. Näiden artiklojen perusteella päätavoitteena ei ole laatia vähimmäisvaatimuksia vaan ennemminkin luoda yhteinen järjestelmä yhdenmukaisine menettelytapoineen. Vaikka nykyinen pakolaiskriisi oli ennakoitavissa, se syntyi, koska puuttui yhteinen turvapaikkapolitiikka, jonka viivästymisen syynä oli koordinoitujen Euroopan tason poliittisten toimien puuttuminen. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa, Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia panemaan kyseiset artiklat täytäntöön. |
| --- | --- |

2.5

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan 2 kohdassa ja 78 artiklassa vahvistetaan edellytykset, joiden turvin EU voi luoda todellisen turvapaikkapolitiikan. Näiden artiklojen perusteella päätavoitteena ei ole laatia vähimmäisvaatimuksia vaan ennemminkin luoda yhteinen järjestelmä yhdenmukaisine menettelytapoineen. Vaikka nykyinen pakolaiskriisi oli ennakoitavissa, se syntyi, koska puuttui yhteinen turvapaikkapolitiikka, jonka viivästymisen syynä oli koordinoitujen Euroopan tason poliittisten toimien puuttuminen. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa Eurooppa-neuvostoa, Euroopan komissiota ja Euroopan parlamenttia panemaan kyseiset artiklat täytäntöön.

| 2.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin koordinoida yhteistä vastausta pakolaiskriisiin, johtohahmojen kokous Länsi-Balkanin reitin pakolaisvirtojen tiimoilta mukaan luettuna. Kokouksessa, joka keräsi yhteen valtion- ja hallitusten päämiehiä EU:sta ja EU:n ulkopuolisista maista, pyrkimyksenä oli parantaa toiminnan koordinointia alueella kolmella keskeisellä alalla: majoituksen järjestäminen, muuttovirtojen yhteinen hallinta ja rajavalvonta (3). |
| --- | --- |

2.6

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimyksiin koordinoida yhteistä vastausta pakolaiskriisiin, johtohahmojen kokous Länsi-Balkanin reitin pakolaisvirtojen tiimoilta mukaan luettuna. Kokouksessa, joka keräsi yhteen valtion- ja hallitusten päämiehiä EU:sta ja EU:n ulkopuolisista maista, pyrkimyksenä oli parantaa toiminnan koordinointia alueella kolmella keskeisellä alalla: majoituksen järjestäminen, muuttovirtojen yhteinen hallinta ja rajavalvonta (3).

| 2.7 | ETSK toivoo, että hätätilanteessa sovellettava sisäisten siirtojen järjestelmä auttaa EU:ta siirtymään yhteisymmärryksessä kohti mekanismia, joka on riittävän tehokas ja joustava, jotta voidaan vastata haasteisiin, joita muuttoliike eri muodoissaan synnyttää. |
| --- | --- |

2.7

ETSK toivoo, että hätätilanteessa sovellettava sisäisten siirtojen järjestelmä auttaa EU:ta siirtymään yhteisymmärryksessä kohti mekanismia, joka on riittävän tehokas ja joustava, jotta voidaan vastata haasteisiin, joita muuttoliike eri muodoissaan synnyttää.

| 2.8 | ETSK on johdonmukaisesti korostanut tarvetta solidaarisuuteen, vastuuntuntoisuuteen ja yhteisiin toimiin sekä perusoikeuksien keskeistä asemaa. Se on myös painottanut, että on ryhdyttävä merkittäviin ponnisteluihin, jotta edistetään muuttajien ja pakolaisten kotouttamista. |
| --- | --- |

2.8

ETSK on johdonmukaisesti korostanut tarvetta solidaarisuuteen, vastuuntuntoisuuteen ja yhteisiin toimiin sekä perusoikeuksien keskeistä asemaa. Se on myös painottanut, että on ryhdyttävä merkittäviin ponnisteluihin, jotta edistetään muuttajien ja pakolaisten kotouttamista.

| 2.9 | Hätätilanteessa sovellettava sisäisten siirtojen järjestelmä on konkreettinen esimerkki yhteistyöstä, joka perustuu solidaarisuuteen ja vastuuntuntoisuuteen. ETSK kuitenkin toivoo, että tämä mekanismi ja muut vastaavanlaiset aloitteet sisällytetään osaksi yleistä strategiaa johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. Erityisesti tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestävällä pohjalla olevia vastuunjakojärjestelmiä ja ennen kaikkea pysyvä oikeudenmukainen ja velvoittava järjestelmä suojaa etsivien jakamiseksi kaikkiin EU-maihin. Euroopan komission laatima ”Euroopan muuttoliikestrategia” on myönteinen askel tähän suuntaan. |
| --- | --- |

2.9

Hätätilanteessa sovellettava sisäisten siirtojen järjestelmä on konkreettinen esimerkki yhteistyöstä, joka perustuu solidaarisuuteen ja vastuuntuntoisuuteen. ETSK kuitenkin toivoo, että tämä mekanismi ja muut vastaavanlaiset aloitteet sisällytetään osaksi yleistä strategiaa johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi. Erityisesti tarvitaan yhteisvastuullisia ja kestävällä pohjalla olevia vastuunjakojärjestelmiä ja ennen kaikkea pysyvä oikeudenmukainen ja velvoittava järjestelmä suojaa etsivien jakamiseksi kaikkiin EU-maihin. Euroopan komission laatima ”Euroopan muuttoliikestrategia” on myönteinen askel tähän suuntaan.

3.   Erityistä

| 3.1 | Jokaisen jäsenvaltion, joka ei osallistu mekanismiin, olisi selvitettävä syyt siihen. Mikäli syy on lähinnä taloudellinen tai perustuu siihen, että valmistautuminen turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen on puutteellista, olisi säädettävä jonkin muotoisesta etukäteen annettavasta taloudellisesta tuesta. |
| --- | --- |

3.1

Jokaisen jäsenvaltion, joka ei osallistu mekanismiin, olisi selvitettävä syyt siihen. Mikäli syy on lähinnä taloudellinen tai perustuu siihen, että valmistautuminen turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen on puutteellista, olisi säädettävä jonkin muotoisesta etukäteen annettavasta taloudellisesta tuesta.

| 3.2 | EU:n tuki pakolaiskriisin ja muuttajien integroimisen parissa toimiville kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on edelleen riittämätön. Byrokraattiset säännöt ja menettelyt haittaavat niiden mahdollisuuksia toimia tehokkaasti ruohonjuuritasolla. |
| --- | --- |

3.2

EU:n tuki pakolaiskriisin ja muuttajien integroimisen parissa toimiville kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on edelleen riittämätön. Byrokraattiset säännöt ja menettelyt haittaavat niiden mahdollisuuksia toimia tehokkaasti ruohonjuuritasolla.

| 3.3 | Varmistaakseen, että kyseessä on kriisitilanne, Euroopan komissio tutkii, onko tilanne sellainen, että jäsenvaltio, jolla on ”hyvin valmistautunut turvapaikkajärjestelmä”, ei siitä huolimatta pysty selviytymään tilanteesta. Kuinka tämä määritellään? Millä perustein turvapaikkajärjestelmää kuvaillaan ”hyvin valmistautuneeksi”? Ehdotuksessa esitetään muutamia kriteerejä, jotka Euroopan komissio voi ottaa huomioon, mutta ne ovat joustavia, eikä niitä pidetä tyhjentävinä. |
| --- | --- |

3.3

Varmistaakseen, että kyseessä on kriisitilanne, Euroopan komissio tutkii, onko tilanne sellainen, että jäsenvaltio, jolla on ”hyvin valmistautunut turvapaikkajärjestelmä”, ei siitä huolimatta pysty selviytymään tilanteesta. Kuinka tämä määritellään? Millä perustein turvapaikkajärjestelmää kuvaillaan ”hyvin valmistautuneeksi”? Ehdotuksessa esitetään muutamia kriteerejä, jotka Euroopan komissio voi ottaa huomioon, mutta ne ovat joustavia, eikä niitä pidetä tyhjentävinä.

| 3.4 | Ehdotus ei ole riittävän täsmällinen, kun on kyse unionin sisäisestä siirrosta hyötyvän jäsenvaltion, siirron kohteena olevan jäsenvaltion ja hakijoiden toivomusten yhteensovittamisesta. Ei ole selvää, miten järjestelmä toimii käytännössä. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotus ei ole riittävän täsmällinen, kun on kyse unionin sisäisestä siirrosta hyötyvän jäsenvaltion, siirron kohteena olevan jäsenvaltion ja hakijoiden toivomusten yhteensovittamisesta. Ei ole selvää, miten järjestelmä toimii käytännössä.

| 3.5 | Suositellaan, että hakijoiden saatavilla on siirroista hyötyvien jäsenvaltioiden viranomaisten ja siirron kohteena olevien jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden tarjoamaa tarpeellista tietoa ja neuvontaa. |
| --- | --- |

3.5

Suositellaan, että hakijoiden saatavilla on siirroista hyötyvien jäsenvaltioiden viranomaisten ja siirron kohteena olevien jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden tarjoamaa tarpeellista tietoa ja neuvontaa.

| 3.6 | Ei ole selvää, miten siirron kohteena olevia jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan vastaan ja integroimaan siirretyt hakijat asianmukaisella tavalla. Infrastruktuurin kunto, mm. terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen saatavuus ja taloudelliset avustukset vaikuttavat hakijoiden halukkuuteen tulla siirretyiksi tiettyyn maahan. Euroopan komission ja EU:n muiden toimielinten on tuettava aktiivisesti jäsenvaltioiden hallituksia, jotta luodaan asianmukaiset edellytykset ja mahdollisuudet unionin sisällä siirrettyjen hakijoiden integroimiselle. |
| --- | --- |

3.6

Ei ole selvää, miten siirron kohteena olevia jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan vastaan ja integroimaan siirretyt hakijat asianmukaisella tavalla. Infrastruktuurin kunto, mm. terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen saatavuus ja taloudelliset avustukset vaikuttavat hakijoiden halukkuuteen tulla siirretyiksi tiettyyn maahan. Euroopan komission ja EU:n muiden toimielinten on tuettava aktiivisesti jäsenvaltioiden hallituksia, jotta luodaan asianmukaiset edellytykset ja mahdollisuudet unionin sisällä siirrettyjen hakijoiden integroimiselle.

| 3.7 | Ehdotuksen on oltava tältä osin täsmällisempi, ja siinä on esitettävä menettelytapa, jonka avulla arvioidaan ja edistetään turvapaikkainfrastruktuurin ja -palvelujen kehittämistä kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.7

Ehdotuksen on oltava tältä osin täsmällisempi, ja siinä on esitettävä menettelytapa, jonka avulla arvioidaan ja edistetään turvapaikkainfrastruktuurin ja -palvelujen kehittämistä kaikissa jäsenvaltioissa.

| 3.8 | Järjestelmässä on joiltain osin otettava huomioon turvapaikanhakijoiden esittämät toivomukset unionin sisäisen siirron kohteena olevien jäsenvaltioiden osalta. Toivomusten on liityttävä selkeästi ja osoitettavissa olevalla tavalla onnistuneen kotoutumisen mahdollisuuksiin (maassa oleskelevat perheenjäsenet, kielitaito ja aiemmat yhteydet maahan esimerkiksi opiskelun tai liiketoiminnan yhteydessä). |
| --- | --- |

3.8

Järjestelmässä on joiltain osin otettava huomioon turvapaikanhakijoiden esittämät toivomukset unionin sisäisen siirron kohteena olevien jäsenvaltioiden osalta. Toivomusten on liityttävä selkeästi ja osoitettavissa olevalla tavalla onnistuneen kotoutumisen mahdollisuuksiin (maassa oleskelevat perheenjäsenet, kielitaito ja aiemmat yhteydet maahan esimerkiksi opiskelun tai liiketoiminnan yhteydessä).

| 3.9 | Kulttuuriset siteet mainitaan seikkana, joka on otettava huomioon, kun henkilö siirretään tiettyyn jäsenvaltioon. ETSK katsoo, että tätä kriteeriä ei tulisi käyttää turvapaikanhakijoiden torjumisen perustelemiseksi heidän uskontonsa perusteella. |
| --- | --- |

3.9

Kulttuuriset siteet mainitaan seikkana, joka on otettava huomioon, kun henkilö siirretään tiettyyn jäsenvaltioon. ETSK katsoo, että tätä kriteeriä ei tulisi käyttää turvapaikanhakijoiden torjumisen perustelemiseksi heidän uskontonsa perusteella.

| 3.10 | Ehdotuksessa ei täsmennetä, miten järjestelmä toimii sellaisten maiden, kuten Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, osalta, joilla on selkeät jäsenyysnäkymät ja joita koettelee huomattavan suuri muuttajien ja turvapaikanhakijoiden tulva. |
| --- | --- |

3.10

Ehdotuksessa ei täsmennetä, miten järjestelmä toimii sellaisten maiden, kuten Serbian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, osalta, joilla on selkeät jäsenyysnäkymät ja joita koettelee huomattavan suuri muuttajien ja turvapaikanhakijoiden tulva.

Bryssel 10. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  ”Ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella tai rangaista epäinhimillisellä tai halventavalla tavalla.” 3 artikla ei ole ainoa, joka liittyy turvapaikka-asioihin ja kansainväliseen suojeluun. Niiden henkilöiden karkottaminen, joiden turvapaikkahakemus on tullut hylätyksi, voi osoittautua ongelmalliseksi seuraavien artiklojen kannalta: 2 artikla (oikeus elämään), 5 artikla (oikeus vapauteen ja turvallisuuteen), 6 artikla (oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin), 7 artikla (ei rangaistusta ilman lakia), neljännen lisäpöytäkirjan 3 artikla (kielto karkottaa kansalaisia) ja samaisen lisäpöytäkirjan 4 artikla (ulkomaalaisten joukkokarkotuksen kielto). Voidaan myös vedota muihin artikloihin: 8 artikla (oikeus nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta), 13 artikla (oikeus tehokkaaseen oikeussuojakeinoon) ja 16 artikla (ulkomaalaisten poliittisen toiminnan rajoittaminen).

1

(2)  Oikeus turvapaikkaan taataan pakolaisten oikeusasemaa koskevan 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja pakolaisten oikeusasemaa koskevan 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan määräysten sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

2

(3)  Ks. kokouksen päätteeksi annettu johtajien julkilausuma.

3

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/57

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi”

(COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD))

(2016/C 071/10)

| Esittelijä: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Antonello PEZZINI

Euroopan parlamentti päätti 7. syyskuuta 2015 ja neuvosto 21. syyskuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi”

(COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD))

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 18. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 138 ääntä puolesta ja 1 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komitea on vakuuttunut siitä, että kestäväpohjainen uudelleenteollistuminen sekä kilpailukykyinen kasvu, joka tuottaa uusia ja parempia työpaikkoja, ovat keskeisiä Euroopan kannalta ja että EU:n soveltama hiilidioksidin päästökauppajärjestelmä on nivottava tähän kehykseen yhtenä ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan ja vähähiiliseen maailmantalouteen tähtäävän EU-politiikan tärkeimmistä välineistä. |
| --- | --- |

1.1

Komitea on vakuuttunut siitä, että kestäväpohjainen uudelleenteollistuminen sekä kilpailukykyinen kasvu, joka tuottaa uusia ja parempia työpaikkoja, ovat keskeisiä Euroopan kannalta ja että EU:n soveltama hiilidioksidin päästökauppajärjestelmä on nivottava tähän kehykseen yhtenä ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan ja vähähiiliseen maailmantalouteen tähtäävän EU-politiikan tärkeimmistä välineistä.

| 1.2 | Komitea katsoo, että EU:n päästökauppajärjestelmällä (EU Emissions Trading Scheme, EU ETS), jonka avulla pyritään vähentämään EU:n energia-alan päästöjä, tulee antaa hintasignaali hiilen osalta ja myös edistää kestäväpohjaisia investointeja uusiin, vähähiilisiin teknologioihin. |
| --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että EU:n päästökauppajärjestelmällä (EU Emissions Trading Scheme, EU ETS), jonka avulla pyritään vähentämään EU:n energia-alan päästöjä, tulee antaa hintasignaali hiilen osalta ja myös edistää kestäväpohjaisia investointeja uusiin, vähähiilisiin teknologioihin.

| 1.3 | ETSK katsoo, että hiilidioksidimarkkinoiden vakautta ja joustavuutta olisi lisättävä ja markkinat tulisi avata maailman kaikille merkittäville toimijoille. Tätä varten tulee laatia hyvin yksityiskohtainen ja koordinoitu kehys, jonka avulla voidaan varmistaa kilpailukykyistä ja kestävyysperiaatteiden mukaista valmistusteollisuuden järjestelmää koskevan tavoitteen saavuttaminen. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että hiilidioksidimarkkinoiden vakautta ja joustavuutta olisi lisättävä ja markkinat tulisi avata maailman kaikille merkittäville toimijoille. Tätä varten tulee laatia hyvin yksityiskohtainen ja koordinoitu kehys, jonka avulla voidaan varmistaa kilpailukykyistä ja kestävyysperiaatteiden mukaista valmistusteollisuuden järjestelmää koskevan tavoitteen saavuttaminen.

| 1.4 | Komitean mielestä komission tulee noudattaa tiukasti toimeksiantoa, jonka Eurooppa-neuvosto 23.–24. lokakuuta 2014 määritteli vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa – etenkin selkeissä linjauksissa, jotka se antoi hiilivuotoa koskevien säännösten laatimisesta EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.4

Komitean mielestä komission tulee noudattaa tiukasti toimeksiantoa, jonka Eurooppa-neuvosto 23.–24. lokakuuta 2014 määritteli vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa – etenkin selkeissä linjauksissa, jotka se antoi hiilivuotoa koskevien säännösten laatimisesta EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisen yhteydessä.

| 1.5 | Komitea pitää tarpeellisena, että luodaan asianmukaiset siirtymämekanismit EU:n teollisuudenalojen kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä investointipaon ja sen riskin ehkäisemiseksi, että EU:n teollisuus joutuu epäterveeseen kilpailuun sellaisten maiden kanssa, joissa ei ole vastaavia ilmastopoliittisia sääntelyvälineitä. |
| --- | --- |

1.5

Komitea pitää tarpeellisena, että luodaan asianmukaiset siirtymämekanismit EU:n teollisuudenalojen kilpailukyvyn turvaamiseksi sekä investointipaon ja sen riskin ehkäisemiseksi, että EU:n teollisuus joutuu epäterveeseen kilpailuun sellaisten maiden kanssa, joissa ei ole vastaavia ilmastopoliittisia sääntelyvälineitä.

| 1.6 | ETSK suosittaa, että laaditaan asianmukainen sääntökehys, jotta voidaan taata 100-prosenttisesti päästöoikeuksien ilmaisjako sekä välillisten kustannusten täysimääräinen hyvittäminen merkittävälle hiilivuodon riskille alttiina olevilla aloilla kaikissa jäsenvaltioissa laitoskannan tehokkaimman 10 prosentin osalta. Sääntökehyksen tulee koskea etenkin ilmaisjakomääriä, hiilivuodon hyväksyttävyyttä, vertailuarvojen tarkistusta ja sähkön hintaan siirrettyjen kustannusten hyvittämistä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK suosittaa, että laaditaan asianmukainen sääntökehys, jotta voidaan taata 100-prosenttisesti päästöoikeuksien ilmaisjako sekä välillisten kustannusten täysimääräinen hyvittäminen merkittävälle hiilivuodon riskille alttiina olevilla aloilla kaikissa jäsenvaltioissa laitoskannan tehokkaimman 10 prosentin osalta. Sääntökehyksen tulee koskea etenkin ilmaisjakomääriä, hiilivuodon hyväksyttävyyttä, vertailuarvojen tarkistusta ja sähkön hintaan siirrettyjen kustannusten hyvittämistä.

| 1.7 | ETSK kehottaa painottamaan uudistuksen yhteydessä seuraavia seikkoja:






  — | Poistetaan monialainen korjauskerroin suorien kustannusten osalta. |
| --- | --- | --- |

1.7

ETSK kehottaa painottamaan uudistuksen yhteydessä seuraavia seikkoja:

—

Poistetaan monialainen korjauskerroin suorien kustannusten osalta.

| — | Yhdenmukaistetaan välillisten kustannusten hyvitysmekanismit EU:n tasolla koko unionin laajuisesti, jotta kilpailu ei vääristyisi (1). |
| --- | --- |

—

Yhdenmukaistetaan välillisten kustannusten hyvitysmekanismit EU:n tasolla koko unionin laajuisesti, jotta kilpailu ei vääristyisi (1).

| — | Varmistetaan, että järjestelmät palkitsevat eivätkä rankaise parhaiten suoriutuvia toimijoita – riippumatta keinoista, joilla suoritustaso on saavutettu (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto ja käyttö). |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että järjestelmät palkitsevat eivätkä rankaise parhaiten suoriutuvia toimijoita – riippumatta keinoista, joilla suoritustaso on saavutettu (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto ja käyttö).

| — | Asetetaan vertailuarvot vankkojen toimialakohtaisten tietojen perusteella yhdellä kertaa kauden alussa. |
| --- | --- |

—

Asetetaan vertailuarvot vankkojen toimialakohtaisten tietojen perusteella yhdellä kertaa kauden alussa.

| — | Jaetaan maksuttomat päästöoikeudet toimialoille todellisten eikä aiemmin vallinneiden tuotantotasojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Jaetaan maksuttomat päästöoikeudet toimialoille todellisten eikä aiemmin vallinneiden tuotantotasojen perusteella.

| — | Mahdollistetaan oman tarkkailumenetelmän (fall-back approach) soveltaminen vaiheessa 4 toimialoilla, joille ei ole aiemmin määritelty vertailulukuja. |
| --- | --- |

—

Mahdollistetaan oman tarkkailumenetelmän (fall-back approach) soveltaminen vaiheessa 4 toimialoilla, joille ei ole aiemmin määritelty vertailulukuja.

| — | Joustavoitetaan hiilivuotoriskin määrittelyä soveltamalla ajankohtaista tilannetta koskevia laadullisia riskinarviointikriteerejä ilman kynnysarvoja. |
| --- | --- |

—

Joustavoitetaan hiilivuotoriskin määrittelyä soveltamalla ajankohtaista tilannetta koskevia laadullisia riskinarviointikriteerejä ilman kynnysarvoja.

| — | Käytetään osa vakausvarannosta hiilivuotolistalta poistettujen toimialojen asteittaisen sopeutumisen tukemiseen. |
| --- | --- |

—

Käytetään osa vakausvarannosta hiilivuotolistalta poistettujen toimialojen asteittaisen sopeutumisen tukemiseen.

| — | Ei sovelleta mekanismia myöskään sellaisiin laitoksiin, joiden hiilidioksidipäästöjen määrä on alle 50 000 tonnia. |
| --- | --- |

—

Ei sovelleta mekanismia myöskään sellaisiin laitoksiin, joiden hiilidioksidipäästöjen määrä on alle 50 000 tonnia.

| — | Otetaan EU:n päästökauppajärjestelmässä täysimääräisesti huomioon sosiaalinen ulottuvuus, jotta tuetaan teollisuuden ja toimialojen prosessien ja osaamisen siirtymää kohti hiiletöntä taloutta. |
| --- | --- |

—

Otetaan EU:n päästökauppajärjestelmässä täysimääräisesti huomioon sosiaalinen ulottuvuus, jotta tuetaan teollisuuden ja toimialojen prosessien ja osaamisen siirtymää kohti hiiletöntä taloutta.

| — | Tutkitaan, miten parhaiten suoriutuvien toimijoiden palkitsemismekanismeja voidaan laajentaa kansalaisyhteiskuntaan niin, että kotitalouksille, yhteisöille ja julkishallintotahoille, jotka onnistuvat vähentämään huomattavasti energiankulutustaan, joka aiheuttaa hiilidioksidipäästöjä, tai jotka kompensoivat energiankulutuksestaan aiheutuvat päästöt
  vihreiden investointien
  avulla, myönnetään
  ETS-bonus
  . |
| --- | --- |

—

Tutkitaan, miten parhaiten suoriutuvien toimijoiden palkitsemismekanismeja voidaan laajentaa kansalaisyhteiskuntaan niin, että kotitalouksille, yhteisöille ja julkishallintotahoille, jotka onnistuvat vähentämään huomattavasti energiankulutustaan, joka aiheuttaa hiilidioksidipäästöjä, tai jotka kompensoivat energiankulutuksestaan aiheutuvat päästöt
  vihreiden investointien
  avulla, myönnetään
  ETS-bonus
  .

| — | Laaditaan riippumaton alustava selvitys optimaalisten mekanismien määrittelemiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän toimintaa varten, jotta saavutetaan asetetut ilmastotavoitteet. |
| --- | --- |

—

Laaditaan riippumaton alustava selvitys optimaalisten mekanismien määrittelemiseksi EU:n päästökauppajärjestelmän toimintaa varten, jotta saavutetaan asetetut ilmastotavoitteet.

| 1.8 | Lisäksi komitea kehottaa pyrkimään EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistusta koskevissa uusissa säännöksissä sekä niiden kanssa rinnakkain, täydentävästi ja vuorovaikutuksessa sovellettavissa säännöksissä mahdollisimman suureen johdonmukaisuuteen, täyteen synergiavaikutukseen, mahdollisimman vähäiseen päällekkäisyyteen ja ylimääräisen byrokratian karsimiseen. |
| --- | --- |

1.8

Lisäksi komitea kehottaa pyrkimään EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistusta koskevissa uusissa säännöksissä sekä niiden kanssa rinnakkain, täydentävästi ja vuorovaikutuksessa sovellettavissa säännöksissä mahdollisimman suureen johdonmukaisuuteen, täyteen synergiavaikutukseen, mahdollisimman vähäiseen päällekkäisyyteen ja ylimääräisen byrokratian karsimiseen.

| 1.9 | ETSK katsoo, että olisi luotava puitteet kansainvälisten hyvitysten vaihdolle. Tällaisilla hyvityksillä olisi oltava oma roolinsa, kun Euroopassa pyritään laajempiin päästöjen vähentämistavoitteisiin monen- ja kahdenvälisten kansainvälisten sopimusten tuella. |
| --- | --- |

1.9

ETSK katsoo, että olisi luotava puitteet kansainvälisten hyvitysten vaihdolle. Tällaisilla hyvityksillä olisi oltava oma roolinsa, kun Euroopassa pyritään laajempiin päästöjen vähentämistavoitteisiin monen- ja kahdenvälisten kansainvälisten sopimusten tuella.

| 1.10 | Komitea pitää tärkeänä laatia tästä aiheesta erillinen oma-aloitteinen lausunto vuoden 2015 lopulla pidettävän Pariisin kokouksen jälkeen. |
| --- | --- |

1.10

Komitea pitää tärkeänä laatia tästä aiheesta erillinen oma-aloitteinen lausunto vuoden 2015 lopulla pidettävän Pariisin kokouksen jälkeen.

2.   Johdanto

| 2.1 | EU:n päästökauppajärjestelmä (EU Emissions Trading System, EU ETS) aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2005. Se on yksi EU:n ilmastopolitiikan tärkeimmistä välineistä, sillä sen avulla voidaan vähentää päästöjä. |
| --- | --- |

2.1

EU:n päästökauppajärjestelmä (EU Emissions Trading System, EU ETS) aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2005. Se on yksi EU:n ilmastopolitiikan tärkeimmistä välineistä, sillä sen avulla voidaan vähentää päästöjä.

| 2.2 | Päästökauppajärjestelmän tarkoituksena on sen perustamisesta lähtien ollut asettaa hiilidioksidille viitearvo, jotta voidaan vähentää päästöjä kaikilla Euroopan talouden aloilla (ne tuottavat noin puolet kaikista kasvihuonekaasupäästöistä). |
| --- | --- |

2.2

Päästökauppajärjestelmän tarkoituksena on sen perustamisesta lähtien ollut asettaa hiilidioksidille viitearvo, jotta voidaan vähentää päästöjä kaikilla Euroopan talouden aloilla (ne tuottavat noin puolet kaikista kasvihuonekaasupäästöistä).

| 2.3 | ETSK on aina pitänyt päästökauppajärjestelmää unionin ilmasto- ja energiapolitiikan keskeisenä EU:n teollisuuden päästöjen vähentämistä edistävänä välineenä ja vaatinut järjestelmän aitoa uudistamista, jotta sen avulla voidaan saavuttaa vuoteen 2030 ulottuvat EU:n ilmastotavoitteet niin, että turvataan unionin teollisuuden kilpailukyky ja ehkäistään investointien siirtyminen muualle. |
| --- | --- |

2.3

ETSK on aina pitänyt päästökauppajärjestelmää unionin ilmasto- ja energiapolitiikan keskeisenä EU:n teollisuuden päästöjen vähentämistä edistävänä välineenä ja vaatinut järjestelmän aitoa uudistamista, jotta sen avulla voidaan saavuttaa vuoteen 2030 ulottuvat EU:n ilmastotavoitteet niin, että turvataan unionin teollisuuden kilpailukyky ja ehkäistään investointien siirtyminen muualle.

| 2.4 | Maaliskuun 21 päivänä 2014 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toivoi toimenpiteitä, joilla varmistetaan EU:n ilmastopolitiikasta johtuvien suorien ja välillisten kustannusten täysi kompensoiminen maailmanlaajuiselle kilpailulle alttiilla aloilla, kunnes kansainvälisellä ilmastosopimuksella vahvistetaan maailmanlaajuisesti yhtäläiset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

2.4

Maaliskuun 21 päivänä 2014 kokoontunut Eurooppa-neuvosto toivoi toimenpiteitä, joilla varmistetaan EU:n ilmastopolitiikasta johtuvien suorien ja välillisten kustannusten täysi kompensoiminen maailmanlaajuiselle kilpailulle alttiilla aloilla, kunnes kansainvälisellä ilmastosopimuksella vahvistetaan maailmanlaajuisesti yhtäläiset toimintaedellytykset.

| 2.4.1 | ETSK yhtyy kuitenkin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioihin, joiden mukaan ”EU:n päästökauppajärjestelmän toteutuksessa on huomattavia heikkouksia”. Komitea esittää joukon suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa päästökauppajärjestelmän eheyttä ja täytäntöönpanoa, ja painottaa teollisuuden tehokkuutta, sillä sen avulla varmistetaan EU:n talouden täysimääräinen kilpailukyky. |
| --- | --- |

2.4.1

ETSK yhtyy kuitenkin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen huomioihin, joiden mukaan ”EU:n päästökauppajärjestelmän toteutuksessa on huomattavia heikkouksia”. Komitea esittää joukon suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa päästökauppajärjestelmän eheyttä ja täytäntöönpanoa, ja painottaa teollisuuden tehokkuutta, sillä sen avulla varmistetaan EU:n talouden täysimääräinen kilpailukyky.

| 2.5 | Eurooppa-neuvosto sopi 23.–24. lokakuuta 2014 vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista. Se hyväksyi myös päätelmät ja erityisesti vahvisti esimerkiksi seuraavat tärkeät tavoitteet:






  — | sitova EU:n tavoite, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärää vähennetään ainakin 40 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä siten, että vuotuinen lineaarinen vähennys on 1,74 prosenttia |
| --- | --- | --- |

2.5

Eurooppa-neuvosto sopi 23.–24. lokakuuta 2014 vuoteen 2030 ulottuvista ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista. Se hyväksyi myös päätelmät ja erityisesti vahvisti esimerkiksi seuraavat tärkeät tavoitteet:

—

sitova EU:n tavoite, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärää vähennetään ainakin 40 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä siten, että vuotuinen lineaarinen vähennys on 1,74 prosenttia

| — | sitova tavoite, jonka mukaan vuonna 2030 vähintään 27 prosenttia kulutetusta energiasta on tuotettava uusiutuvista energialähteistä, kuitenkin ilman sitovia jäsenvaltiokohtaisia tavoitteita |
| --- | --- |

—

sitova tavoite, jonka mukaan vuonna 2030 vähintään 27 prosenttia kulutetusta energiasta on tuotettava uusiutuvista energialähteistä, kuitenkin ilman sitovia jäsenvaltiokohtaisia tavoitteita

| — | ohjeellinen tavoite parantaa energiatehokkuutta vähintään 27 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; tavoite ei ole sitova, mutta sitä on määrä tarkistaa ja mahdollisesti korottaa 30 prosenttiin |
| --- | --- |

—

ohjeellinen tavoite parantaa energiatehokkuutta vähintään 27 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; tavoite ei ole sitova, mutta sitä on määrä tarkistaa ja mahdollisesti korottaa 30 prosenttiin

| — | tuki energian sisämarkkinoiden toteuttamiselle siten, että nykyinen sähköverkkojen yhteenliitäntöjä koskeva 10 prosentin tavoite saavutetaan kiireellisesti ja viimeistään vuonna 2020. |
| --- | --- |

—

tuki energian sisämarkkinoiden toteuttamiselle siten, että nykyinen sähköverkkojen yhteenliitäntöjä koskeva 10 prosentin tavoite saavutetaan kiireellisesti ja viimeistään vuonna 2020.

| 2.5.1 | Ympäristöneuvoston 6. maaliskuuta 2015 virallisesti hyväksymä EU:n tavoite vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosenttia muodostaa perustan EU:n panokselle uudesta maailmanlaajuisesta ilmastonmuutossopimuksesta käytäviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

2.5.1

Ympäristöneuvoston 6. maaliskuuta 2015 virallisesti hyväksymä EU:n tavoite vähentää unionin kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosenttia muodostaa perustan EU:n panokselle uudesta maailmanlaajuisesta ilmastonmuutossopimuksesta käytäviin neuvotteluihin.

| 2.5.2 | Neuvosto tarkastelee säännöllisin väliajoin uudestaan kaikkia edellä mainittuja ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden osia ja antaa edelleen strategialinjauksia niin päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien alojen kuin sen piiriin kuulumattomien alojen osalta sekä yhteenliitäntöjen ja energiatehokkuuden osalta. |
| --- | --- |

2.5.2

Neuvosto tarkastelee säännöllisin väliajoin uudestaan kaikkia edellä mainittuja ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden osia ja antaa edelleen strategialinjauksia niin päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluvien alojen kuin sen piiriin kuulumattomien alojen osalta sekä yhteenliitäntöjen ja energiatehokkuuden osalta.

| 2.5.3 | Välineiden ja toimenpiteiden tulee tähdätä kattavaan ja teknisesti neutraaliin lähestymistapaan päästöjen vähentämisen ja energiatehokkuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.5.3

Välineiden ja toimenpiteiden tulee tähdätä kattavaan ja teknisesti neutraaliin lähestymistapaan päästöjen vähentämisen ja energiatehokkuuden edistämiseksi.

| 2.6 | Neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät 13. toukokuuta 2015 sopimukseen EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisesta päätöksellä markkinavakausvarannosta:






  — | Markkinavakausvaranto perustetaan vuonna 2018, ja se on toimintavalmis 1. tammikuuta 2019 alkaen. |
| --- | --- | --- |

2.6

Neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät 13. toukokuuta 2015 sopimukseen EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisesta päätöksellä markkinavakausvarannosta:

—

Markkinavakausvaranto perustetaan vuonna 2018, ja se on toimintavalmis 1. tammikuuta 2019 alkaen.

| — | ”Lykätyt” päästöoikeudet (900 miljoonan päästöoikeuden huutokauppa lykättiin vuosilta 2014–2016 vuosille 2019–2020) sijoitetaan markkinavarantoon. |
| --- | --- |

—

”Lykätyt” päästöoikeudet (900 miljoonan päästöoikeuden huutokauppa lykättiin vuosilta 2014–2016 vuosille 2019–2020) sijoitetaan markkinavarantoon.

| — | Jakamatta jääneet päästöoikeudet siirretään suoraan markkinavakausvarantoon vuonna 2020, ja niiden tulevaa käyttöä tulee harkita EU:n päästökauppajärjestelmän laajemman uudelleentarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Jakamatta jääneet päästöoikeudet siirretään suoraan markkinavakausvarantoon vuonna 2020, ja niiden tulevaa käyttöä tulee harkita EU:n päästökauppajärjestelmän laajemman uudelleentarkastelun yhteydessä.

| — | Päästöoikeuksien 10 prosentin solidaarisuuskomponentti jätetään tilapäisesti markkinavakausvarannon soveltamisalan ulkopuolelle vuoden 2025 loppuun asti. |
| --- | --- |

—

Päästöoikeuksien 10 prosentin solidaarisuuskomponentti jätetään tilapäisesti markkinavakausvarannon soveltamisalan ulkopuolelle vuoden 2025 loppuun asti.

| — | EU:n päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä on harkittava, voidaanko rajallinen määrä päästöoikeuksia käyttää ennen vuotta 2021 täydentämään varoja, joilla edistetään hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia (carbon capture and storage, CCS). |
| --- | --- |

—

EU:n päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä on harkittava, voidaanko rajallinen määrä päästöoikeuksia käyttää ennen vuotta 2021 täydentämään varoja, joilla edistetään hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia (carbon capture and storage, CCS).

| — | EU:n päästökauppajärjestelmän ja markkinavakausvarannon uudelleentarkastelussa otetaan huomioon |
| --- | --- |

—

EU:n päästökauppajärjestelmän ja markkinavakausvarannon uudelleentarkastelussa otetaan huomioon

| — | hiilivuoto- ja kilpailukykynäkökohdat |
| --- | --- |

—

hiilivuoto- ja kilpailukykynäkökohdat

| — | työllisyys- ja bkt-kysymykset. |
| --- | --- |

—

työllisyys- ja bkt-kysymykset.

| 2.7 | Komissio on esittänyt energiaunionistrategiassa ja Pariisin ilmastokokousta silmällä pitäen toimenpidepaketin, jonka tavoitteena on mm. tarkastella uudelleen EU:n päästökauppajärjestelmää neuvoston linjausten mukaisesti säilyttäen painopisteenä Euroopan talouden uudelleenteollistamisen ja niiden teollisuudenalojen kansainvälisen kilpailukyvyn, missä tuotannon muualle siirtymisen riski on suurin. |
| --- | --- |

2.7

Komissio on esittänyt energiaunionistrategiassa ja Pariisin ilmastokokousta silmällä pitäen toimenpidepaketin, jonka tavoitteena on mm. tarkastella uudelleen EU:n päästökauppajärjestelmää neuvoston linjausten mukaisesti säilyttäen painopisteenä Euroopan talouden uudelleenteollistamisen ja niiden teollisuudenalojen kansainvälisen kilpailukyvyn, missä tuotannon muualle siirtymisen riski on suurin.

| 2.8 | EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevat toimenpiteet liittyvät energiapolitiikan lisäksi moniin muihinkin EU-politiikkoihin. |
| --- | --- |

2.8

EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevat toimenpiteet liittyvät energiapolitiikan lisäksi moniin muihinkin EU-politiikkoihin.

| 2.9 | ETSK on laatinut EU:n ympäristövälineiden avulla rahoitettavien toimenpiteiden vaikutuksista selvityksen (2), jossa se korostaa markkinalähtöisten välineiden tuottamien tulojen tehokkaan hyödyntämisen merkitystä vihreän talouden edistämiseen liittyvien ympäristöparannusten aikaansaamiseksi. Komitea korostaa selvityksessä myös EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavien tulojen tehokkaan hyödyntämisen merkitystä, sillä ne tarjoavat erityisen merkittävän mahdollisuuden rahoittaa ympäristöparannuksia ja edistää teollisuuden ja toimialojen siirtymää kohti hiiletöntä taloutta. |
| --- | --- |

2.9

ETSK on laatinut EU:n ympäristövälineiden avulla rahoitettavien toimenpiteiden vaikutuksista selvityksen (2), jossa se korostaa markkinalähtöisten välineiden tuottamien tulojen tehokkaan hyödyntämisen merkitystä vihreän talouden edistämiseen liittyvien ympäristöparannusten aikaansaamiseksi. Komitea korostaa selvityksessä myös EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavien tulojen tehokkaan hyödyntämisen merkitystä, sillä ne tarjoavat erityisen merkittävän mahdollisuuden rahoittaa ympäristöparannuksia ja edistää teollisuuden ja toimialojen siirtymää kohti hiiletöntä taloutta.

3.   Komission ehdotukset

| 3.1 | Komission aloite EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin 2003/87/EY muuttamiseksi tähtää siihen, että erinäisten ehdotettujen toimien avulla lisätään sallittujen päästöjen vuotuista vähennystä siten, että koko Euroopan talousalueelle (ETA) myönnettyjen vuotuisten päästöoikeuksien määrä pienenee vuodesta 2021 alkaen yli 2,2 prosentin suuruisen lineaarisen kertoimen mukaisesti ja saavuttaa vuonna 2030 tason, joka vastaa 43 prosentin vähennystä vuoden 2005 tasosta. |
| --- | --- |

3.1

Komission aloite EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan direktiivin 2003/87/EY muuttamiseksi tähtää siihen, että erinäisten ehdotettujen toimien avulla lisätään sallittujen päästöjen vuotuista vähennystä siten, että koko Euroopan talousalueelle (ETA) myönnettyjen vuotuisten päästöoikeuksien määrä pienenee vuodesta 2021 alkaen yli 2,2 prosentin suuruisen lineaarisen kertoimen mukaisesti ja saavuttaa vuonna 2030 tason, joka vastaa 43 prosentin vähennystä vuoden 2005 tasosta.

| 3.2 | Ehdotuksessa esitetään useita rahoitusmekanismeja sellaisten talouden toimijoiden tukemiseksi, joiden on ponnisteltava hiilivuodon ehkäisemiseksi ja vastattava mittaviin haasteisiin, joita tuotantolaitosten uudistamiseen ja päästöjen vähentämistä edistävään energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät innovointi- ja investointitarpeet aiheuttavat. |
| --- | --- |

3.2

Ehdotuksessa esitetään useita rahoitusmekanismeja sellaisten talouden toimijoiden tukemiseksi, joiden on ponnisteltava hiilivuodon ehkäisemiseksi ja vastattava mittaviin haasteisiin, joita tuotantolaitosten uudistamiseen ja päästöjen vähentämistä edistävään energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät innovointi- ja investointitarpeet aiheuttavat.

4.   Maailmalla sovellettavat päästökauppajärjestelmät

| 4.1 | Päästökauppajärjestelmät lisääntyvät kaikkialla maailmassa, ja EU:n lisäksi monissa eri maissa on jo toiminnassa valtakunnallisia tai alueellisia järjestelmiä. |
| --- | --- |

4.1

Päästökauppajärjestelmät lisääntyvät kaikkialla maailmassa, ja EU:n lisäksi monissa eri maissa on jo toiminnassa valtakunnallisia tai alueellisia järjestelmiä.

| 4.2 | Yhdysvalloissa presidentti Obama on julkistanut Clean Power Plan -järjestelmää koskevat säännöt, joiden mukaan kullekin osavaltiolle laaditaan erilliset normit sähkövoimaloiden – jotka toimivat pääasiassa hiilellä ja kaasulla – hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

4.2

Yhdysvalloissa presidentti Obama on julkistanut Clean Power Plan -järjestelmää koskevat säännöt, joiden mukaan kullekin osavaltiolle laaditaan erilliset normit sähkövoimaloiden – jotka toimivat pääasiassa hiilellä ja kaasulla – hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä.

| 4.2.1 | Kaliforniassa on ollut vuodesta 2012 alkaen cap and trade -järjestelmä. Connecticutin, Delawaren, Mainen, Marylandin, Massachusettsin, New Hampshiren, New Yorkin, Rhode Islandin ja Vermontin osavaltioissa on käynnistetty Regional Greenhouse Gas Initiative (RGGI). |
| --- | --- |

4.2.1

Kaliforniassa on ollut vuodesta 2012 alkaen cap and trade -järjestelmä. Connecticutin, Delawaren, Mainen, Marylandin, Massachusettsin, New Hampshiren, New Yorkin, Rhode Islandin ja Vermontin osavaltioissa on käynnistetty Regional Greenhouse Gas Initiative (RGGI).

| 4.3 | Australiassa sovelletaan päästökauppajärjestelmää, joka yhdistetään Euroopan komission kanssa vuonna 2012 tehdyn sopimuksen mukaisesti EU:n järjestelmään vuoteen 2018 mennessä. |
| --- | --- |

4.3

Australiassa sovelletaan päästökauppajärjestelmää, joka yhdistetään Euroopan komission kanssa vuonna 2012 tehdyn sopimuksen mukaisesti EU:n järjestelmään vuoteen 2018 mennessä.

| 4.4 | Kanadassa otettiin vuonna 2012 käyttöön Québecin Cap-and-Trade System for Greenhouse Gas Emissions. Se on kattanut vuodesta 2013 alkaen 85 prosenttia Québecin päästöistä. |
| --- | --- |

4.4

Kanadassa otettiin vuonna 2012 käyttöön Québecin Cap-and-Trade System for Greenhouse Gas Emissions. Se on kattanut vuodesta 2013 alkaen 85 prosenttia Québecin päästöistä.

| 4.5 | Uudessa-Seelannissa on käynnistetty vuonna 2008 NZ ETS -päästökauppajärjestelmä, joka kattaa myös metsät ja maatalouden, nestemäiset fossiiliset polttoaineet, sähkövoimalat ja teollisuuden prosessit. |
| --- | --- |

4.5

Uudessa-Seelannissa on käynnistetty vuonna 2008 NZ ETS -päästökauppajärjestelmä, joka kattaa myös metsät ja maatalouden, nestemäiset fossiiliset polttoaineet, sähkövoimalat ja teollisuuden prosessit.

| 4.6 | EU ja Kiina pääsivät kesäkuun lopussa vuonna 2015 pidetyssä kahdenvälisessä huippukokouksessa sopimukseen ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvästä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

4.6

EU ja Kiina pääsivät kesäkuun lopussa vuonna 2015 pidetyssä kahdenvälisessä huippukokouksessa sopimukseen ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvästä yhteistyöstä.

| 4.7 | Etelä-Koreassa on ollut tammikuusta 2015 alkaen käytössä KETS-järjestelmä, joka on Aasian ensimmäinen valtakunnallinen järjestelmä ja koko maailmassa toinen tällainen järjestelmä EU ETS:n jälkeen. |
| --- | --- |

4.7

Etelä-Koreassa on ollut tammikuusta 2015 alkaen käytössä KETS-järjestelmä, joka on Aasian ensimmäinen valtakunnallinen järjestelmä ja koko maailmassa toinen tällainen järjestelmä EU ETS:n jälkeen.

| 4.8 | Tokion Cap-and-Trade Program (TMG ETS) on Japanin ensimmäinen pakollinen päästökauppajärjestelmä. Se käynnistettiin huhtikuussa 2010. |
| --- | --- |

4.8

Tokion Cap-and-Trade Program (TMG ETS) on Japanin ensimmäinen pakollinen päästökauppajärjestelmä. Se käynnistettiin huhtikuussa 2010.

| 4.9 | Sveitsin ETS-CH käynnistettiin vuonna 2008 vapaaehtoispohjalta viisivuotiskaudeksi, jonka aikana sitä käytettiin vaihtoehtona fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidiverolle. Vuonna 2013 järjestelmästä tuli pakollinen suurille energiaintensiivisen teollisuuden yrityksille. |
| --- | --- |

4.9

Sveitsin ETS-CH käynnistettiin vuonna 2008 vapaaehtoispohjalta viisivuotiskaudeksi, jonka aikana sitä käytettiin vaihtoehtona fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidiverolle. Vuonna 2013 järjestelmästä tuli pakollinen suurille energiaintensiivisen teollisuuden yrityksille.

5.   Yleistä

| 5.1 | Komitea katsoo, että EU:n päästökauppajärjestelmä on tärkeä ja tehokas väline EU:n energia-alan päästöjen vähentämiseksi, mikäli se toimii markkinalähtöisesti ja antaa siten tavoitteiden mukaisesti hintasignaalin hiilen osalta ja myös edistää vähähiilisiin teknologioihin tehtäviä investointeja, uusiutuvien energialähteiden kehitystä ja energiatehokkuuden parantamista. |
| --- | --- |

5.1

Komitea katsoo, että EU:n päästökauppajärjestelmä on tärkeä ja tehokas väline EU:n energia-alan päästöjen vähentämiseksi, mikäli se toimii markkinalähtöisesti ja antaa siten tavoitteiden mukaisesti hintasignaalin hiilen osalta ja myös edistää vähähiilisiin teknologioihin tehtäviä investointeja, uusiutuvien energialähteiden kehitystä ja energiatehokkuuden parantamista.

| 5.1.1 | ETSK on huolissaan investointivuodon – joka on erityinen hiilivuodon muoto – mahdollisesta kiihtymisestä riskialttiilla aloilla. Tämä voisi heikentää entisestään kyseisten alojen kilpailukykyä ja valmiuksia ottaa käyttöön tehokkaan talouden edellyttämät toimet resurssien ja alhaisten hiilipäästöjen osalta, kuten komitea on esittänyt äskettäin antamissaan lausunnoissa (3). |
| --- | --- |

5.1.1

ETSK on huolissaan investointivuodon – joka on erityinen hiilivuodon muoto – mahdollisesta kiihtymisestä riskialttiilla aloilla. Tämä voisi heikentää entisestään kyseisten alojen kilpailukykyä ja valmiuksia ottaa käyttöön tehokkaan talouden edellyttämät toimet resurssien ja alhaisten hiilipäästöjen osalta, kuten komitea on esittänyt äskettäin antamissaan lausunnoissa (3).

| 5.2 | ETSK on vakuuttunut tarpeesta lisätä hiilidioksidimarkkinoiden vakautta ja joustavuutta ja avata markkinat maailman kaikille merkittäville toimijoille. |
| --- | --- |

5.2

ETSK on vakuuttunut tarpeesta lisätä hiilidioksidimarkkinoiden vakautta ja joustavuutta ja avata markkinat maailman kaikille merkittäville toimijoille.

| 5.3 | Eurooppa-neuvoston 23.–24. lokakuuta 2014 määrittelemissä vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa asetetaan kunnianhimoisia tavoitteita yksipuoliseksi päästöjen vähentämiseksi mutta annetaan myös tarkkoja ohjeita hiilivuotoa koskevien säännösten laatimisesta EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

5.3

Eurooppa-neuvoston 23.–24. lokakuuta 2014 määrittelemissä vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa asetetaan kunnianhimoisia tavoitteita yksipuoliseksi päästöjen vähentämiseksi mutta annetaan myös tarkkoja ohjeita hiilivuotoa koskevien säännösten laatimisesta EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisen yhteydessä.

| 5.3.1 | ETSK katsoo myös, että EU:n päästökauppajärjestelmän uudistuksen yhteydessä toimia olisi koordinoitava erityisesti päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien alojen uudistuksen kanssa (taakanjakopäätökset – effort sharing decisions, ESD) sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan politiikan (Renewable Energy Directive, RED) ja energiatehokkuutta koskevan politiikan (Energy Efficiency Directive, EED ja Energy Performance of Buildings Directive, EPBD) kanssa. |
| --- | --- |

5.3.1

ETSK katsoo myös, että EU:n päästökauppajärjestelmän uudistuksen yhteydessä toimia olisi koordinoitava erityisesti päästökauppajärjestelmän piiriin kuulumattomien alojen uudistuksen kanssa (taakanjakopäätökset – effort sharing decisions, ESD) sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan politiikan (Renewable Energy Directive, RED) ja energiatehokkuutta koskevan politiikan (Energy Efficiency Directive, EED ja Energy Performance of Buildings Directive, EPBD) kanssa.

| 5.4 | ETSK katsoo, että uudistuksen yhteydessä olisi painotettava seuraavia seikkoja:






  — | Poistetaan monialainen korjauskerroin suorien kustannusten osalta. |
| --- | --- | --- |

5.4

ETSK katsoo, että uudistuksen yhteydessä olisi painotettava seuraavia seikkoja:

—

Poistetaan monialainen korjauskerroin suorien kustannusten osalta.

| — | Yhdenmukaistetaan välillisten kustannusten hyvitysmekanismit EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

Yhdenmukaistetaan välillisten kustannusten hyvitysmekanismit EU:n tasolla.

| — | Varmistetaan, että järjestelmät palkitsevat eivätkä rankaise parhaiten suoriutuvia toimijoita – riippumatta keinoista, joilla suoritustaso on saavutettu (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto ja käyttö). |
| --- | --- |

—

Varmistetaan, että järjestelmät palkitsevat eivätkä rankaise parhaiten suoriutuvia toimijoita – riippumatta keinoista, joilla suoritustaso on saavutettu (mukaan lukien hiilidioksidin talteenotto ja käyttö).

| — | Asetetaan vertailuarvot vankkojen toimialakohtaisten tietojen perusteella yhdellä kertaa kauden alussa. |
| --- | --- |

—

Asetetaan vertailuarvot vankkojen toimialakohtaisten tietojen perusteella yhdellä kertaa kauden alussa.

| — | Jaetaan maksuttomat päästöoikeudet toimialoille todellisen tuotantotason perusteella. |
| --- | --- |

—

Jaetaan maksuttomat päästöoikeudet toimialoille todellisen tuotantotason perusteella.

| — | Mahdollistetaan oman tarkkailumenetelmän (fall-back approach) soveltaminen vaiheessa 4 toimialoilla, joille ei ole aiemmin määritelty vertailulukuja. |
| --- | --- |

—

Mahdollistetaan oman tarkkailumenetelmän (fall-back approach) soveltaminen vaiheessa 4 toimialoilla, joille ei ole aiemmin määritelty vertailulukuja.

| — | Joustavoitetaan hiilivuotoriskin määrittelyä soveltamalla ajankohtaista tilannetta koskevia laadullisia riskinarviointikriteerejä. |
| --- | --- |

—

Joustavoitetaan hiilivuotoriskin määrittelyä soveltamalla ajankohtaista tilannetta koskevia laadullisia riskinarviointikriteerejä.

| — | Käytetään osa vakausvarannosta hiilivuotolistalta poistettujen toimialojen asteittaisen sopeutumisen tukemiseen. |
| --- | --- |

—

Käytetään osa vakausvarannosta hiilivuotolistalta poistettujen toimialojen asteittaisen sopeutumisen tukemiseen.

| — | Ei sovelleta mekanismia pieniin laitoksiin, joiden hiilidioksidipäästöjen määrä on alle 50 000 tonnia. |
| --- | --- |

—

Ei sovelleta mekanismia pieniin laitoksiin, joiden hiilidioksidipäästöjen määrä on alle 50 000 tonnia.

| — | Otetaan EU:n päästökauppajärjestelmässä täysimääräisesti huomioon sosiaalinen ulottuvuus, jotta tuetaan teollisuuden ja toimialojen prosessien ja osaamisen siirtymää kohti hiiletöntä taloutta. |
| --- | --- |

—

Otetaan EU:n päästökauppajärjestelmässä täysimääräisesti huomioon sosiaalinen ulottuvuus, jotta tuetaan teollisuuden ja toimialojen prosessien ja osaamisen siirtymää kohti hiiletöntä taloutta.

| 5.4.1 | Yrityksille, joiden osalta on olemassa toimintojen muualle siirtämisen uhka, olisi myönnettävä tietty määrä ilmaisia päästöoikeuksia. |
| --- | --- |

5.4.1

Yrityksille, joiden osalta on olemassa toimintojen muualle siirtämisen uhka, olisi myönnettävä tietty määrä ilmaisia päästöoikeuksia.

| 5.5 | Komitea pitää tarpeellisena luoda asianmukaiset siirtymämekanismit hiilidioksidin vapaiden päästöoikeuksien vähentämiseksi tasapainoisella tavalla, jotta voidaan turvata EU:n teollisuudenalojen kilpailukyky ja ehkäistä investointipakoa ja sitä riskiä, että EU:n teollisuus ja eurooppalaiset toimialat joutuvat epäterveeseen kilpailuun sellaisten maiden kanssa, joissa ei ole vastaavia sääntelykehyksiä. |
| --- | --- |

5.5

Komitea pitää tarpeellisena luoda asianmukaiset siirtymämekanismit hiilidioksidin vapaiden päästöoikeuksien vähentämiseksi tasapainoisella tavalla, jotta voidaan turvata EU:n teollisuudenalojen kilpailukyky ja ehkäistä investointipakoa ja sitä riskiä, että EU:n teollisuus ja eurooppalaiset toimialat joutuvat epäterveeseen kilpailuun sellaisten maiden kanssa, joissa ei ole vastaavia sääntelykehyksiä.

| 5.5.1 | Erityisesti olisi laadittava asianmukainen sääntöpaketti, jotta voidaan taata 100-prosenttisesti päästöoikeuksien ilmaisjako sekä välillisten kustannusten täysimääräinen hyvittäminen merkittävälle hiilivuodon riskille alttiina olevilla aloilla kaikissa jäsenvaltioissa laitoskannan tehokkaimman 10 prosentin osalta. Sääntöjen tulee koskea etenkin ilmaisjakomääriä, hiilivuodon hyväksyttävyyttä, vertailuarvojen tarkistusta ja sähkön hintaan siirrettyjen kustannusten hyvittämistä. |
| --- | --- |

5.5.1

Erityisesti olisi laadittava asianmukainen sääntöpaketti, jotta voidaan taata 100-prosenttisesti päästöoikeuksien ilmaisjako sekä välillisten kustannusten täysimääräinen hyvittäminen merkittävälle hiilivuodon riskille alttiina olevilla aloilla kaikissa jäsenvaltioissa laitoskannan tehokkaimman 10 prosentin osalta. Sääntöjen tulee koskea etenkin ilmaisjakomääriä, hiilivuodon hyväksyttävyyttä, vertailuarvojen tarkistusta ja sähkön hintaan siirrettyjen kustannusten hyvittämistä.

| 5.5.2 | Olisi myös tutkittava mahdollisuuksia laajentaa parhaiten suoriutuvien toimijoiden palkitsemismekanismeja kansalaisyhteiskuntaan niin, että kotitalouksille, yhteisöille ja julkishallintotahoille, jotka onnistuvat vähentämään huomattavasti energiankulutustaan, joka aiheuttaa hiilidioksidipäästöjä, tai jotka kompensoivat energiankulutuksestaan aiheutuvat päästöt
  vihreiden investointien
  avulla, myönnetään
  ETS-bonus
  . |
| --- | --- |

5.5.2

Olisi myös tutkittava mahdollisuuksia laajentaa parhaiten suoriutuvien toimijoiden palkitsemismekanismeja kansalaisyhteiskuntaan niin, että kotitalouksille, yhteisöille ja julkishallintotahoille, jotka onnistuvat vähentämään huomattavasti energiankulutustaan, joka aiheuttaa hiilidioksidipäästöjä, tai jotka kompensoivat energiankulutuksestaan aiheutuvat päästöt
  vihreiden investointien
  avulla, myönnetään
  ETS-bonus
  .

| 5.6 | ETSK katsoo, että puhtaan kehityksen mekanismi (Clean Development Mechanism, CDM) olisi säilytettävä ja sitä olisi parannettava ja laajennettava. Lisäksi olisi tuettava asianmukaisesti EU:n päästökauppajärjestelmän ja muualla maailmassa käyttöön otettavien uusien järjestelmien välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

5.6

ETSK katsoo, että puhtaan kehityksen mekanismi (Clean Development Mechanism, CDM) olisi säilytettävä ja sitä olisi parannettava ja laajennettava. Lisäksi olisi tuettava asianmukaisesti EU:n päästökauppajärjestelmän ja muualla maailmassa käyttöön otettavien uusien järjestelmien välisiä yhteyksiä.

| 5.7 | Ilmastonmuutokseen on saatava globaali ratkaisu solmimalla sopimus, joka sisältää tarkoin määritellyt ja vakaat tavoitteet maailman kaikille suurille kansantalouksille. |
| --- | --- |

5.7

Ilmastonmuutokseen on saatava globaali ratkaisu solmimalla sopimus, joka sisältää tarkoin määritellyt ja vakaat tavoitteet maailman kaikille suurille kansantalouksille.

6.   Erityistä

| 6.1 | Komitea kehottaa tarkistamaan päästöoikeuksien jakomenettelyjä ja varmistamaan tässä yhteydessä, että ilmaisiin päästöoikeuksiin oikeutetut toimijat saavat tarpeitaan vastaavan osuuden maksutta. Se, miten tuotannon siirtämisen uhkaamat alat on tarkoitus määritellä vuodesta 2020 lähtien, saattaa vähentää alojen määrää merkittävästi, kun listaan sisällyttämisen kynnysarvo on 0,18. |
| --- | --- |

6.1

Komitea kehottaa tarkistamaan päästöoikeuksien jakomenettelyjä ja varmistamaan tässä yhteydessä, että ilmaisiin päästöoikeuksiin oikeutetut toimijat saavat tarpeitaan vastaavan osuuden maksutta. Se, miten tuotannon siirtämisen uhkaamat alat on tarkoitus määritellä vuodesta 2020 lähtien, saattaa vähentää alojen määrää merkittävästi, kun listaan sisällyttämisen kynnysarvo on 0,18.

| 6.2 | ETSK on huolissaan vertailuarvojen kiristämisestä, joka heikentää entisestään vaikeassa tilanteessa olevien yritysten asemaa: kun vertailuarvoja madalletaan kautta linjan yhdellä ja samalla lineaarisella korjauskertoimella, joka on vähintään 0,5 prosenttia ja enintään 1,5 prosenttia vuotuisen arvion perusteella, huomioon ei oteta koneiden käyttöikää eikä keskenään hyvin erilaisten alojen teknologian todellista tilannetta. |
| --- | --- |

6.2

ETSK on huolissaan vertailuarvojen kiristämisestä, joka heikentää entisestään vaikeassa tilanteessa olevien yritysten asemaa: kun vertailuarvoja madalletaan kautta linjan yhdellä ja samalla lineaarisella korjauskertoimella, joka on vähintään 0,5 prosenttia ja enintään 1,5 prosenttia vuotuisen arvion perusteella, huomioon ei oteta koneiden käyttöikää eikä keskenään hyvin erilaisten alojen teknologian todellista tilannetta.

| 6.3 | ETSK katsoo, että hiilivuotoa koskevissa vertailuarvoissa käytettävien parametrien on oltava teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja kuvastettava todellista teknistä edistystä. Komitea suosittaa, että siitä, millä tavoin hiilivuotolistaa lyhennetään 177 alasta 52 alaan vuosiksi 2021–2030, sovitaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja että tässä yhteydessä toteutetaan uuteen tilanteeseen sopeutumista edistäviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.3

ETSK katsoo, että hiilivuotoa koskevissa vertailuarvoissa käytettävien parametrien on oltava teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja kuvastettava todellista teknistä edistystä. Komitea suosittaa, että siitä, millä tavoin hiilivuotolistaa lyhennetään 177 alasta 52 alaan vuosiksi 2021–2030, sovitaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa ja että tässä yhteydessä toteutetaan uuteen tilanteeseen sopeutumista edistäviä toimenpiteitä.

| 6.4 | ETSK katsoo lisäksi, että monialainen korjauskerroin on poistettava. Epätarkoituksenmukaisella tavalla määritelty korjauskerroin loisi ilmaisjakoon epävarmuutta ja lisäisi kohtuuttomien kustannusten vaaraa laitoksissa. |
| --- | --- |

6.4

ETSK katsoo lisäksi, että monialainen korjauskerroin on poistettava. Epätarkoituksenmukaisella tavalla määritelty korjauskerroin loisi ilmaisjakoon epävarmuutta ja lisäisi kohtuuttomien kustannusten vaaraa laitoksissa.

| 6.5 | ETSK katsoo, että välillisten kustannusten korvaamiseksi jo vahvistettujen parametrien perusteella olisi luotava yhtenäinen EU-tason mekanismi (4), jonka avulla vältettäisiin nykyiset sisämarkkinoiden vääristymät. Nykyisestä valtiontukiin perustuvasta järjestelmästä tehtäisiin pakollinen ja jäsenvaltiot velvoitettaisiin osoittamaan ainakin osa huutokauppatuloista ympäristöasioissa parhaiten suoriutuville toimijoille aiheutuneiden välillisten kustannusten riittävään korvaamiseen riskialttiilla aloilla. |
| --- | --- |

6.5

ETSK katsoo, että välillisten kustannusten korvaamiseksi jo vahvistettujen parametrien perusteella olisi luotava yhtenäinen EU-tason mekanismi (4), jonka avulla vältettäisiin nykyiset sisämarkkinoiden vääristymät. Nykyisestä valtiontukiin perustuvasta järjestelmästä tehtäisiin pakollinen ja jäsenvaltiot velvoitettaisiin osoittamaan ainakin osa huutokauppatuloista ympäristöasioissa parhaiten suoriutuville toimijoille aiheutuneiden välillisten kustannusten riittävään korvaamiseen riskialttiilla aloilla.

| 6.6 | ETSK kehottaa osoittamaan ilmaiset päästöoikeudet nykyistä joustavammin ja dynaamisemmin, todellisten ja ajantasaisten tuotantomäärien perusteella. Toimintaansa tehostavia yksiköitä tulee tukea pitämällä niiden osalta voimassa samat ilmaiset päästöoikeudet. |
| --- | --- |

6.6

ETSK kehottaa osoittamaan ilmaiset päästöoikeudet nykyistä joustavammin ja dynaamisemmin, todellisten ja ajantasaisten tuotantomäärien perusteella. Toimintaansa tehostavia yksiköitä tulee tukea pitämällä niiden osalta voimassa samat ilmaiset päästöoikeudet.

| 6.7 | Hiilivuotoriskin määrittelykriteerejä tulee joustavoittaa, jotta hiilen hinnan vaikutus eri alojen kilpailukykyyn voidaan ottaa mahdollisimman hyvin huomioon vuonna 2008 määritellyn laatukriteerin mukaisesti erityisesti pk-yritysten osalta. |
| --- | --- |

6.7

Hiilivuotoriskin määrittelykriteerejä tulee joustavoittaa, jotta hiilen hinnan vaikutus eri alojen kilpailukykyyn voidaan ottaa mahdollisimman hyvin huomioon vuonna 2008 määritellyn laatukriteerin mukaisesti erityisesti pk-yritysten osalta.

| 6.8 | ETSK katsoo, että EU:n päästökauppajärjestelmään liittyviä rahastoja – vakausvarantoa, innovaatiorahastoa ja nykyaikaistamisrahastoa – olisi tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena, jotta voidaan varmistaa hallinnointi- ja valvontajärjestelmien asianmukainen ja tarkoituksenmukainen toiminta ja välttää päällekkäisyydet. |
| --- | --- |

6.8

ETSK katsoo, että EU:n päästökauppajärjestelmään liittyviä rahastoja – vakausvarantoa, innovaatiorahastoa ja nykyaikaistamisrahastoa – olisi tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena, jotta voidaan varmistaa hallinnointi- ja valvontajärjestelmien asianmukainen ja tarkoituksenmukainen toiminta ja välttää päällekkäisyydet.

| 6.9 | ETSK katsoo, että






  — | tietty osuus vakausvarannosta olisi käytettävä hiilivuotolistalta poistettujen toimialojen asteittaisen sopeutumisen tukemiseen |
| --- | --- | --- |

6.9

ETSK katsoo, että

—

tietty osuus vakausvarannosta olisi käytettävä hiilivuotolistalta poistettujen toimialojen asteittaisen sopeutumisen tukemiseen

| — | nykyaikaistamisrahasto olisi avattava sähköntuotantoa koskeville toimenpiteille sekä NUTS 2 -alueilla että maissa, joiden bkt on alle 60 prosenttia EU:n keskiarvosta, tavoitteena edistää investointeja avoimesti ilman energian sisämarkkinoiden vääristymiä |
| --- | --- |

—

nykyaikaistamisrahasto olisi avattava sähköntuotantoa koskeville toimenpiteille sekä NUTS 2 -alueilla että maissa, joiden bkt on alle 60 prosenttia EU:n keskiarvosta, tavoitteena edistää investointeja avoimesti ilman energian sisämarkkinoiden vääristymiä

| — | innovaatiorahastosta olisi tuettava uusien teknologioiden ja vähähiilisten teollisten prosessien kehittämistä etenkin asteittaisen siirtymän piirissä olevilla aloilla |
| --- | --- |

—

innovaatiorahastosta olisi tuettava uusien teknologioiden ja vähähiilisten teollisten prosessien kehittämistä etenkin asteittaisen siirtymän piirissä olevilla aloilla

| — | olisi edistettävä vapaaehtoisia hiilidioksidipäästöjen huutokauppoja (kuten Mercato Carbomark), jotka ovat metsänomistajien vapaaehtoispohjalta tekemiä lisäsitoumuksia, joiden avulla voidaan maksimoida metsien tuottamat välilliset ympäristöhyödyt ja jotka tarjoavat mahdollisuuden saada myös taloudellista tunnustusta metsäekosysteemien hoitamalle ilmastotehtävälle. |
| --- | --- |

—

olisi edistettävä vapaaehtoisia hiilidioksidipäästöjen huutokauppoja (kuten Mercato Carbomark), jotka ovat metsänomistajien vapaaehtoispohjalta tekemiä lisäsitoumuksia, joiden avulla voidaan maksimoida metsien tuottamat välilliset ympäristöhyödyt ja jotka tarjoavat mahdollisuuden saada myös taloudellista tunnustusta metsäekosysteemien hoitamalle ilmastotehtävälle.

| 6.10 | Komitea toivoo, että pienille laitoksille (hiilidioksidipäästöt alle 25 000 tonnia) kaavailtuja toimenpiteitä laajennetaan niin, että ne koskevat myös sellaisia laitoksia, joiden hiilidioksidipäästöt ovat alle 50 000 tonnia. Noin 75 prosenttia Euroopassa toimivista päästökauppajärjestelmän piirissä olevista laitoksista kuuluu tähän kokoluokkaan, mutta niiden osuus kaikista päästöistä on vain 5 prosenttia. |
| --- | --- |

6.10

Komitea toivoo, että pienille laitoksille (hiilidioksidipäästöt alle 25 000 tonnia) kaavailtuja toimenpiteitä laajennetaan niin, että ne koskevat myös sellaisia laitoksia, joiden hiilidioksidipäästöt ovat alle 50 000 tonnia. Noin 75 prosenttia Euroopassa toimivista päästökauppajärjestelmän piirissä olevista laitoksista kuuluu tähän kokoluokkaan, mutta niiden osuus kaikista päästöistä on vain 5 prosenttia.

| 6.11 | Mitä tulee mineralogisen prosessin päästöihin, toimijoilla ei käytännössä ole mahdollisuutta pienentää niitä. Alan toimijoiden olisikin saatava täysimääräiset ilmaiset päästöoikeudet. |
| --- | --- |

6.11

Mitä tulee mineralogisen prosessin päästöihin, toimijoilla ei käytännössä ole mahdollisuutta pienentää niitä. Alan toimijoiden olisikin saatava täysimääräiset ilmaiset päästöoikeudet.

| 6.12 | Koska EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevat toimenpiteet liittyvät energiapolitiikan lisäksi moniin muihinkin EU-politiikkoihin, komitea kehottaa pyrkimään uusissa säännöksissä ja niiden kanssa vuorovaikutuksessa sovellettavissa säännöksissä mahdollisimman suureen johdonmukaisuuteen ja ylimääräisen byrokratian karsimiseen. |
| --- | --- |

6.12

Koska EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista koskevat toimenpiteet liittyvät energiapolitiikan lisäksi moniin muihinkin EU-politiikkoihin, komitea kehottaa pyrkimään uusissa säännöksissä ja niiden kanssa vuorovaikutuksessa sovellettavissa säännöksissä mahdollisimman suureen johdonmukaisuuteen ja ylimääräisen byrokratian karsimiseen.

Bryssel 9. joulukuuta 2015

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  Ks. State aid Modernisation for an integrated EU energy market – kilpailupolitiikasta vastaava Euroopan komission varapuheenjohtaja Joaquín Almunia, Bryssel 2. joulukuuta 2013 – Energy: the sector where ”more Europe” is most needed. Valtiontuen arvioinnin yhteisten periaatteiden laatiminen. Jotta tuki olisi sääntöjen mukaista, sen on edistettävä yhteistä EU-tavoitetta, korjattava markkinoilla havaittu toimintapuute tai poistettava koheesio-ongelma, oltava välineenä sopiva, toimittava kannustimena sekä oltava oikeasuhteista ja mahdollisimman vähäistä. Se ei saa myöskään johtaa kohtuuttomiin kilpailun ja kaupan vääristymiin. Ks. myös ”Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020” (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1).

1

(2)  www.eesc.europa.eu/envistud

2

(3)  Markkinapohjaiset ohjauskeinot resurssitehokkaan ja vähähiilisen talouden luomiseksi Euroopan unioniin (EUVL C 226, 16.7.2014, s. 1), Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet vuosille 2020–2030 (EUVL C 424, 26.11.2014, s. 39) ja Pariisin pöytäkirja (EUVL C 383, 17.11.2015, s. 74).

3

(4)  Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1).

4

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/65

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle”

(COM(2015) 192 final)

(2016/C 071/11)

| Esittelijä: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Thomas McDONOGH |

Esittelijä:

Raymond HENCKS

Toinen esittelijä:

Thomas McDONOGH

Euroopan komissio päätti 12. toukokuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle”

(COM(2015) 192 final).

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 9. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 219 ääntä puolesta, 2 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaan. Se on kuitenkin huolestunut siitä, että eräiltä jäsenvaltioilta ei löydy riittävästi poliittista tahtoa edetä kuluttajien unionista kohti luovaa ja innovatiivista digitaalista EU:ta. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaan. Se on kuitenkin huolestunut siitä, että eräiltä jäsenvaltioilta ei löydy riittävästi poliittista tahtoa edetä kuluttajien unionista kohti luovaa ja innovatiivista digitaalista EU:ta.

| 1.2 | Junckerin komission ehdottama Euroopan digitaalisten markkinoiden strategia on jatkoa aikaisemmille digitaalisille strategioille ja ohjelmille, ja siltä odotetaan lisäpontta Euroopan unionin digitaaliselle toimintalinjalle, jonka kehittäminen on pahasti viivästynyt. Samaan aikaan se merkitsee myös uudenlaista huomiota kaupankäyntiin ja kuluttajiin sekä toimia, joita tarvitaan kaupankäynnin ja kuluttajien määrän lisäämiseksi sekä kuluttajien toimintaedellytysten ja suojelun parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Junckerin komission ehdottama Euroopan digitaalisten markkinoiden strategia on jatkoa aikaisemmille digitaalisille strategioille ja ohjelmille, ja siltä odotetaan lisäpontta Euroopan unionin digitaaliselle toimintalinjalle, jonka kehittäminen on pahasti viivästynyt. Samaan aikaan se merkitsee myös uudenlaista huomiota kaupankäyntiin ja kuluttajiin sekä toimia, joita tarvitaan kaupankäynnin ja kuluttajien määrän lisäämiseksi sekä kuluttajien toimintaedellytysten ja suojelun parantamiseksi.

| 1.3 | Tässä yhteydessä on ensimmäiseksi poistettava osaamisvaje. Kyse voi olla niin lasku- ja lukutaidosta kuin digitaalisesta osaamisesta ja sen vastuullisesta hyödyntämisestä. Toiseksi tarvitaan helppokäyttöisiä alustoja vauhdittamaan markkinoita, joten alustatoimintoja ei pitäisi rajoittaa. Kolmanneksi tarvitaan tarkoituksenmukaisia sovelluksia, joten standardointiin on syytä kohdentaa huomiota. Sähköiset viranomaispalvelut kannustavat yhä useampia kansalaisia toimimaan digitaalisin keinoin. ETSK pitää kuluttajan näkökulmasta myönteisenä aloitteita, joiden on määrä parantaa digitaalisten tuotteiden ja palvelujen saatavuutta kuluttajille ja yrityksille kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

1.3

Tässä yhteydessä on ensimmäiseksi poistettava osaamisvaje. Kyse voi olla niin lasku- ja lukutaidosta kuin digitaalisesta osaamisesta ja sen vastuullisesta hyödyntämisestä. Toiseksi tarvitaan helppokäyttöisiä alustoja vauhdittamaan markkinoita, joten alustatoimintoja ei pitäisi rajoittaa. Kolmanneksi tarvitaan tarkoituksenmukaisia sovelluksia, joten standardointiin on syytä kohdentaa huomiota. Sähköiset viranomaispalvelut kannustavat yhä useampia kansalaisia toimimaan digitaalisin keinoin. ETSK pitää kuluttajan näkökulmasta myönteisenä aloitteita, joiden on määrä parantaa digitaalisten tuotteiden ja palvelujen saatavuutta kuluttajille ja yrityksille kaikkialla Euroopassa.

| 1.4 | Eräät kohdassa 4.2 (Suotuisten edellytysten luominen digitaaliverkkoja ja palveluja varten) yksityiskohtaisesti esitellyistä aloitteista liittyvät verkkoinfrastruktuureihin ja ovat osa Euroopan digitaalistrategiaa. Nämä ehdotukset ovat tärkeitä sisämarkkinakontekstin ja aiheidensa kiireellisyyden vuoksi. Eräät muut kohdan aloitteista ovat tähdellisiä kuluttajan oikeuksien kannalta. |
| --- | --- |

1.4

Eräät kohdassa 4.2 (Suotuisten edellytysten luominen digitaaliverkkoja ja palveluja varten) yksityiskohtaisesti esitellyistä aloitteista liittyvät verkkoinfrastruktuureihin ja ovat osa Euroopan digitaalistrategiaa. Nämä ehdotukset ovat tärkeitä sisämarkkinakontekstin ja aiheidensa kiireellisyyden vuoksi. Eräät muut kohdan aloitteista ovat tähdellisiä kuluttajan oikeuksien kannalta.

| 1.5 | Komissiolla on ETSK:n täysi tuki vakaassa pyrkimyksessä lopettaa EU:n digitaalipolitiikan hajautuminen 28 jäsenvaltiokohtaiseen strategiaan ja digitaaliseen markkina-alueeseen ja yhdistää ne eurooppalaiseksi toimintamalliksi ja varmistaa siten EU:lle johtava asema globaalissa digitaalitaloudessa, jonka kärkeen kolmannet maat ovat linnoittautuneet. |
| --- | --- |

1.5

Komissiolla on ETSK:n täysi tuki vakaassa pyrkimyksessä lopettaa EU:n digitaalipolitiikan hajautuminen 28 jäsenvaltiokohtaiseen strategiaan ja digitaaliseen markkina-alueeseen ja yhdistää ne eurooppalaiseksi toimintamalliksi ja varmistaa siten EU:lle johtava asema globaalissa digitaalitaloudessa, jonka kärkeen kolmannet maat ovat linnoittautuneet.

| 1.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan unioni pystyy vielä kuromaan eron muihin kiinni, koska sillä on erinomaista osaamista ja laajaa kokemusta tietyillä digitaaliteknologian aloilla. Tässä yhteydessä ETSK painottaa myös monialaisten tutkimuskeskusten ja eurooppalaisen yhteisvaikutuksen kehittämisen merkitystä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa muun muassa pilvipalvelujen, nanoelektroniikan, massadatan säilytyksen ja käsittelyn, etäkäytettävien tai -ohjattavien välineiden (verkotetut esineet) ja älykkäiden palvelujen kaltaisilla aloilla. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan unioni pystyy vielä kuromaan eron muihin kiinni, koska sillä on erinomaista osaamista ja laajaa kokemusta tietyillä digitaaliteknologian aloilla. Tässä yhteydessä ETSK painottaa myös monialaisten tutkimuskeskusten ja eurooppalaisen yhteisvaikutuksen kehittämisen merkitystä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa muun muassa pilvipalvelujen, nanoelektroniikan, massadatan säilytyksen ja käsittelyn, etäkäytettävien tai -ohjattavien välineiden (verkotetut esineet) ja älykkäiden palvelujen kaltaisilla aloilla.

| 1.7 | Euroopan unioni voi kuroa kiinni viivästyksensä, jos se onnistuu lyhyellä aikavälillä yhdistämään resurssinsa mobilisoidakseen ja koordinoidakseen kaikkien 28 jäsenvaltion julkisen ja yksityisen sektorin toimet ja ottaa samalla kaikki sidosryhmät mukaan keskusteluihin digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta. ETSK kannattaa komission aikomusta käynnistää julkinen kuulemismenettely jokaisesta sen tulevasta digitaalisiin sisämarkkinoihin liittyvästä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan unioni voi kuroa kiinni viivästyksensä, jos se onnistuu lyhyellä aikavälillä yhdistämään resurssinsa mobilisoidakseen ja koordinoidakseen kaikkien 28 jäsenvaltion julkisen ja yksityisen sektorin toimet ja ottaa samalla kaikki sidosryhmät mukaan keskusteluihin digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta. ETSK kannattaa komission aikomusta käynnistää julkinen kuulemismenettely jokaisesta sen tulevasta digitaalisiin sisämarkkinoihin liittyvästä toimenpiteestä.

| 1.8 | ETSK pahoittelee, ettei digitaalistrategiassa ole sosiaalista ulottuvuutta (lukuun ottamatta digitaalista lukutaitoa sivuavia kysymyksiä), vaikka yritysten palvelujen ja liiketoimintamallien kehittyminen aiheuttaa syvälle käyviä muutoksia työelämässä. ETSK katsoo, että mahdollisten hyötyjen ohella on otettava huomioon lukuisat riskit ja haasteet, joita on erityisesti työllisyysturvan, työpaikkojen järjestämisen ja sosiaaliturvan aloilla, samoin kuin perussopimuksessa määrätyt työmarkkinavuoropuhelua koskevat menettelyt sekä horisontaalinen sosiaalilauseke, jotka on sisällytettävä Euroopan sisämarkkinoiden strategiaan (1). ETSK katsoo, että sosiaalisesta ulottuvuudesta kaikkine työllisyysvaikutuksineen olisi muodostettava Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategian neljäs pilari. |
| --- | --- |

1.8

ETSK pahoittelee, ettei digitaalistrategiassa ole sosiaalista ulottuvuutta (lukuun ottamatta digitaalista lukutaitoa sivuavia kysymyksiä), vaikka yritysten palvelujen ja liiketoimintamallien kehittyminen aiheuttaa syvälle käyviä muutoksia työelämässä. ETSK katsoo, että mahdollisten hyötyjen ohella on otettava huomioon lukuisat riskit ja haasteet, joita on erityisesti työllisyysturvan, työpaikkojen järjestämisen ja sosiaaliturvan aloilla, samoin kuin perussopimuksessa määrätyt työmarkkinavuoropuhelua koskevat menettelyt sekä horisontaalinen sosiaalilauseke, jotka on sisällytettävä Euroopan sisämarkkinoiden strategiaan (1). ETSK katsoo, että sosiaalisesta ulottuvuudesta kaikkine työllisyysvaikutuksineen olisi muodostettava Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategian neljäs pilari.

2.   Johdanto

| 2.1 | ETSK katsoo, että termillä ”digitaaliset sisämarkkinat” tarkoitetaan liiketoimien ja toimintojen siirtämistä nykyisiltä EU:n sisämarkkinoilta internetiin. Tämä on jo osittain tehty, mutta komission kaavailemilla aloitteilla pyritään saavuttamaan koko digitaalinen potentiaali. Markkinoiden toiminta ja liiketoimet liittyvät tuotteiden valmistamiseen ja palvelujen tarjoamiseen, joita seuraa välittäminen, jakelu ja kulutus. Kuluttajien (C), yritysten (B) ja viranomaisten (G) välisissä liiketoimissa näkyy sekä sosiaalisten verkostojen vaikutus että suuntaus kohti jakamisyhteiskuntaa. Digitaalisilla sisämarkkinoilla viranomaisten roolina on toimia palveluntarjoajana. |
| --- | --- |

2.1

ETSK katsoo, että termillä ”digitaaliset sisämarkkinat” tarkoitetaan liiketoimien ja toimintojen siirtämistä nykyisiltä EU:n sisämarkkinoilta internetiin. Tämä on jo osittain tehty, mutta komission kaavailemilla aloitteilla pyritään saavuttamaan koko digitaalinen potentiaali. Markkinoiden toiminta ja liiketoimet liittyvät tuotteiden valmistamiseen ja palvelujen tarjoamiseen, joita seuraa välittäminen, jakelu ja kulutus. Kuluttajien (C), yritysten (B) ja viranomaisten (G) välisissä liiketoimissa näkyy sekä sosiaalisten verkostojen vaikutus että suuntaus kohti jakamisyhteiskuntaa. Digitaalisilla sisämarkkinoilla viranomaisten roolina on toimia palveluntarjoajana.

| 2.2 | Liiketoimintaprosessien siirtämisen edut ovat hyvin ymmärrettäviä: parempi integroituminen arvoketjuun, prosessien nopeutuminen suunnittelusta toimitukseen, paremmat käyttäjäliitännät (etenkin verkkoyhteisöissä) ja kaikkinainen kilpailukyvyn tehostuminen. Jatkuessaan siirtymäkehitys avaa tien ”esineiden internetille” ja neljännelle teolliselle vallankumoukselle. |
| --- | --- |

2.2

Liiketoimintaprosessien siirtämisen edut ovat hyvin ymmärrettäviä: parempi integroituminen arvoketjuun, prosessien nopeutuminen suunnittelusta toimitukseen, paremmat käyttäjäliitännät (etenkin verkkoyhteisöissä) ja kaikkinainen kilpailukyvyn tehostuminen. Jatkuessaan siirtymäkehitys avaa tien ”esineiden internetille” ja neljännelle teolliselle vallankumoukselle.

| 2.3 | Ainutlaatuista sisämarkkinoissa on se, että ne ovat luonnostaan kansainväliset ja sen vuoksi soveltuvat periaatteessa hyvin internetin hyödyntämiseen. Sisämarkkinoissa itsessään on kuitenkin ongelmia, jotka koskevat sääntöjen, lakien ja määräysten mukauttamista digitaaliseen ympäristöön. Kunkin yhteisön (B, C ja G) digitaalisessa valmiudessa on puutteita, digitaalisten sisämarkkinoiden teknologisessa infrastruktuurissa on vikansa, ja suuret alustat voivat päästä määräävään asemaan. |
| --- | --- |

2.3

Ainutlaatuista sisämarkkinoissa on se, että ne ovat luonnostaan kansainväliset ja sen vuoksi soveltuvat periaatteessa hyvin internetin hyödyntämiseen. Sisämarkkinoissa itsessään on kuitenkin ongelmia, jotka koskevat sääntöjen, lakien ja määräysten mukauttamista digitaaliseen ympäristöön. Kunkin yhteisön (B, C ja G) digitaalisessa valmiudessa on puutteita, digitaalisten sisämarkkinoiden teknologisessa infrastruktuurissa on vikansa, ja suuret alustat voivat päästä määräävään asemaan.

| 2.4 | Samanaikaisesti digitaalisten sisämarkkinoiden kanssa komissio ajaa digitaalistrategiaansa. Siinä käsitellään oikeutettua huolta siitä, ettei EU ole riittävässä määrin mukana globaalissa laitteisto- ja ohjelmistoteollisuudessa, mutta nämä huolet eivät koske välittömästi digitaalisia sisämarkkinoita. Komission mukaan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisesta saatava hyöty on erittäin suuri BKT:n ja työllisyyden kannalta, ja kaiken, mitä on tehtävä, on tapahduttava EU:n ja jäsenvaltioiden nykyisen kapasiteetin rajoissa. |
| --- | --- |

2.4

Samanaikaisesti digitaalisten sisämarkkinoiden kanssa komissio ajaa digitaalistrategiaansa. Siinä käsitellään oikeutettua huolta siitä, ettei EU ole riittävässä määrin mukana globaalissa laitteisto- ja ohjelmistoteollisuudessa, mutta nämä huolet eivät koske välittömästi digitaalisia sisämarkkinoita. Komission mukaan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamisesta saatava hyöty on erittäin suuri BKT:n ja työllisyyden kannalta, ja kaiken, mitä on tehtävä, on tapahduttava EU:n ja jäsenvaltioiden nykyisen kapasiteetin rajoissa.

| 2.5 | Epäonnistuminen palveluiden sisämarkkinoiden loppuun saattamisessa vaikuttaa vakavasti digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseen. Palveluala on hallitsevassa asemassa jäsenvaltioiden talouksissa. Internetissä tehdyt liiketoimet ohjaavat yhä selvemmin palvelujen tarjoamista. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian edistyminen voisi itsessään sujuvoittaa palvelualan sisämarkkinoita. |
| --- | --- |

2.5

Epäonnistuminen palveluiden sisämarkkinoiden loppuun saattamisessa vaikuttaa vakavasti digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseen. Palveluala on hallitsevassa asemassa jäsenvaltioiden talouksissa. Internetissä tehdyt liiketoimet ohjaavat yhä selvemmin palvelujen tarjoamista. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian edistyminen voisi itsessään sujuvoittaa palvelualan sisämarkkinoita.

| 2.6 | Paperipohjaisia liiketoimia ja sähköisen kaupankäynnin ensimmäisiä vuosikymmeniä varten kehitetyistä säännöistä, määräyksistä ja laeista on tullut digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattamisen esteitä. ETSK suhtautuu myönteisesti nyt ehdotettuun lainsäädäntöohjelmaan ja asetettuun kunnianhimoiseen aikatauluun:






  — | säädösehdotukset yksinkertaisten ja tehokkaiden sääntöjen antamiseksi kuluttajien ja yritysten rajatylittäviä sopimuksia varten |
| --- | --- | --- |

2.6

Paperipohjaisia liiketoimia ja sähköisen kaupankäynnin ensimmäisiä vuosikymmeniä varten kehitetyistä säännöistä, määräyksistä ja laeista on tullut digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattamisen esteitä. ETSK suhtautuu myönteisesti nyt ehdotettuun lainsäädäntöohjelmaan ja asetettuun kunnianhimoiseen aikatauluun:

—

säädösehdotukset yksinkertaisten ja tehokkaiden sääntöjen antamiseksi kuluttajien ja yritysten rajatylittäviä sopimuksia varten

| — | kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen tarkistus |
| --- | --- |

—

kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen tarkistus

| — | pakettipalveluihin liittyvät toimenpiteet |
| --- | --- |

—

pakettipalveluihin liittyvät toimenpiteet

| — | laaja kartoitus säädösehdotusten valmistelemiseksi perusteettomien maarajoitusten poistamista varten |
| --- | --- |

—

laaja kartoitus säädösehdotusten valmistelemiseksi perusteettomien maarajoitusten poistamista varten

| — | kilpailualan selvitys, joka koskee tavaroiden verkkokauppaa ja palvelujen tarjoamista verkossa |
| --- | --- |

—

kilpailualan selvitys, joka koskee tavaroiden verkkokauppaa ja palvelujen tarjoamista verkossa

| — | säädösehdotukset tekijänoikeusjärjestelmän uudistamiseksi |
| --- | --- |

—

säädösehdotukset tekijänoikeusjärjestelmän uudistamiseksi

| — | säädösehdotukset erilaisista arvonlisäverojärjestelmistä yrityksille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen keventämiseksi |
| --- | --- |

—

säädösehdotukset erilaisista arvonlisäverojärjestelmistä yrityksille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen keventämiseksi

| — | datan omistajuutta ja vapaata liikkuvuutta (esimerkiksi pilvipalvelujen tarjoajien välillä) sekä eurooppalaista pilvipalvelua koskevat aloitteet |
| --- | --- |

—

datan omistajuutta ja vapaata liikkuvuutta (esimerkiksi pilvipalvelujen tarjoajien välillä) sekä eurooppalaista pilvipalvelua koskevat aloitteet

| — | sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistus. |
| --- | --- |

—

sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistus.

| 2.7 | Vaikka edellä kohdassa 2.6 esitetty lainsäädäntöohjelma on täysin selvä, suunnitellut toimet internetin tuntemuksen, käyttötaidon ja -valmiuksien tehostamiseksi kaikkien kolmen yhteisön (B, C ja G) keskuudessa ovat paljon epäselvempiä.






  — | Monien EU:n kansalaisryhmien digitaaliset taidot ja asiantuntemus eivät ole läheskään riittävällä tasolla, kuten eivät myöskään asiaa koskevat komission ehdotukset. ETSK pitää valitettavana, ettei komissio anna tarvittavaa painoarvoa tälle sähköisten sisämarkkinoiden onnistumisen ja eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kannalta olennaiselle menestystekijälle. |
| --- | --- | --- |

2.7

Vaikka edellä kohdassa 2.6 esitetty lainsäädäntöohjelma on täysin selvä, suunnitellut toimet internetin tuntemuksen, käyttötaidon ja -valmiuksien tehostamiseksi kaikkien kolmen yhteisön (B, C ja G) keskuudessa ovat paljon epäselvempiä.

—

Monien EU:n kansalaisryhmien digitaaliset taidot ja asiantuntemus eivät ole läheskään riittävällä tasolla, kuten eivät myöskään asiaa koskevat komission ehdotukset. ETSK pitää valitettavana, ettei komissio anna tarvittavaa painoarvoa tälle sähköisten sisämarkkinoiden onnistumisen ja eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kannalta olennaiselle menestystekijälle.

| — | Hyväksytään tieto- ja viestintätekniikan standardointisuunnitelma ja laajennetaan Euroopan yhteentoimivuusstrategia julkisiin palveluihin. |
| --- | --- |

—

Hyväksytään tieto- ja viestintätekniikan standardointisuunnitelma ja laajennetaan Euroopan yhteentoimivuusstrategia julkisiin palveluihin.

| — | Laaditaan uusi sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma, johon sisältyy yhden kerran periaatetta koskeva aloite ja yritysrekisterien yhteenliitettävyyden kehittämistä koskeva aloite. |
| --- | --- |

—

Laaditaan uusi sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma, johon sisältyy yhden kerran periaatetta koskeva aloite ja yritysrekisterien yhteenliitettävyyden kehittämistä koskeva aloite.

Yhdessä nämä aloitteet vaikuttavat kansalaisiin, pk-yrityksiin, julkisen ja yksityisen sektorin palveluihin ja sähköisten sisämarkkinoiden loppuun saattamisen kannalta keskeisiin alakohtaisiin sovelluksiin. Nämä ehdotukset vaikuttavat epätäsmällisiltä eikä niihin suhtauduta kiireellisinä. ETSK seuraa tiiviisti näiden EU:n ja jäsenvaltioiden valvonnassa olevien aloitteiden kehitystä.

| 2.8 | Ehdotuksia tehdään lukuisista olennaisista infrastruktuurialoitteista:






  — | satelliitti- ja kaapelidirektiivin tarkistus |
| --- | --- | --- |

2.8

Ehdotuksia tehdään lukuisista olennaisista infrastruktuurialoitteista:

—

satelliitti- ja kaapelidirektiivin tarkistus

| — | säädösehdotukset televiestintäsääntöjen uudistamiseksi |
| --- | --- |

—

säädösehdotukset televiestintäsääntöjen uudistamiseksi

| — | audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistus (komissio tarkistaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin) |
| --- | --- |

—

audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistus (komissio tarkistaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin)

| — | kyberturvallisuutta koskevan julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteisen kumppanuuden perustaminen. |
| --- | --- |

—

kyberturvallisuutta koskevan julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteisen kumppanuuden perustaminen.

Televiestintä- ja kyberturvallisuus ovat ilmeisiä painopisteitä, mutta audiovisuaalisten kaapeli-, satelliitti- ja laajakaistapalvelujen tarjoamiseen sovellettavien sääntöjen selventämisellä on myös kiire.

| 2.9 | Alustat ohjaavat digitaalisia sisämarkkinoita. Useimmat B-, C- ja G-yhteisöjen jäsenet käyttävät niitä päivittäin. Ne ovat saatavilla, helppokäyttöisiä ja usein ilmaisia. Niiden kehittäminen on välttämätöntä, mutta niihin liittyy myös huolia:






  — | Ne helpottavat kokonaisia aloja ja yrityksiä häiritsevien sovellusten toimintaa. Asiakkaat hyötyvät niistä, mutta asemansa vakiinnuttaneet yritykset kyseenalaistavat niiden laillisuuden. |
| --- | --- | --- |

2.9

Alustat ohjaavat digitaalisia sisämarkkinoita. Useimmat B-, C- ja G-yhteisöjen jäsenet käyttävät niitä päivittäin. Ne ovat saatavilla, helppokäyttöisiä ja usein ilmaisia. Niiden kehittäminen on välttämätöntä, mutta niihin liittyy myös huolia:

—

Ne helpottavat kokonaisia aloja ja yrityksiä häiritsevien sovellusten toimintaa. Asiakkaat hyötyvät niistä, mutta asemansa vakiinnuttaneet yritykset kyseenalaistavat niiden laillisuuden.

| — | Monilla alustoilla on määräävä asema, mikä herättää kysymyksiä mahdollisesta määräävän aseman väärinkäytöstä. |
| --- | --- |

—

Monilla alustoilla on määräävä asema, mikä herättää kysymyksiä mahdollisesta määräävän aseman väärinkäytöstä.

| — | Useimpien suurten alustojen kotipaikka on EU:n ulkopuolella, mutta EU:ssa on alustateollisuutta, joka tarvitsee tasapuoliset toimintaedellytykset selvitäkseen ja menestyäkseen. |
| --- | --- |

—

Useimpien suurten alustojen kotipaikka on EU:n ulkopuolella, mutta EU:ssa on alustateollisuutta, joka tarvitsee tasapuoliset toimintaedellytykset selvitäkseen ja menestyäkseen.

Näistä syistä ETSK suhtautuu myönteisesti tutkimukseen ”Kattava analyysi alustojen asemasta markkinoilla, mukaan lukien internetissä oleva laiton sisältö”. Digitaalisten sisämarkkinoiden onnistuminen edellyttää, että alustat kukoistavat, joten lainsäädännön täytäntöönpanon ei tulisi muuten rajoittaa alustojen liikkumavaraa.

| 2.10 | Edellä esitetyn analyysin huomioon ottaen ETSK katsoo, että edellä kohdassa 2.7 kaavaillut unionin ohjelmat ovat todennäköisesti strategian Akilleen kantapää, ja ilmaisee epäilyksensä alustojen suhteen. |
| --- | --- |

2.10

Edellä esitetyn analyysin huomioon ottaen ETSK katsoo, että edellä kohdassa 2.7 kaavaillut unionin ohjelmat ovat todennäköisesti strategian Akilleen kantapää, ja ilmaisee epäilyksensä alustojen suhteen.

3.   Yleiset huomiot

| 3.1 | On kiistämättä totta, että Euroopan unioni ei ole tähän mennessä pystynyt hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla digitaalitekniikoiden tarjoamia valtavia mahdollisuuksia. Tämä johtuu suurelta osin siitä, että EU:n markkinat ovat edelleen jakautuneet 28 jäsenvaltiokohtaiseen markkina-alueeseen. |
| --- | --- |

3.1

On kiistämättä totta, että Euroopan unioni ei ole tähän mennessä pystynyt hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla digitaalitekniikoiden tarjoamia valtavia mahdollisuuksia. Tämä johtuu suurelta osin siitä, että EU:n markkinat ovat edelleen jakautuneet 28 jäsenvaltiokohtaiseen markkina-alueeseen.

| 3.2 | Eräät jäsenvaltiot pitävät kuitenkin parempana säilyttää puhtaasti kansalliset digitaalistrategiansa ja kehittää niitä sen sijaan, että ne etenisivät kohti luovaa ja innovatiivista digitaalista EU:ta. Ranskan ja Saksan talousministerit ovat samaan aikaan kehottaneet luomaan yhteiset puitteet erityisesti näiden kahden maan johdolla. |
| --- | --- |

3.2

Eräät jäsenvaltiot pitävät kuitenkin parempana säilyttää puhtaasti kansalliset digitaalistrategiansa ja kehittää niitä sen sijaan, että ne etenisivät kohti luovaa ja innovatiivista digitaalista EU:ta. Ranskan ja Saksan talousministerit ovat samaan aikaan kehottaneet luomaan yhteiset puitteet erityisesti näiden kahden maan johdolla.

| 3.3 | ETSK toteaa lisäksi, että eräiden jäsenvaltioiden pääministerit ovat kirjoittaneet Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle ilmaistakseen suhtautuvansa strategian täytäntöönpanoon varauksin. He ovat korostaneet, että ”on tärkeää säännellä vain silloin, kun on olemassa selvä todiste, että sitä tarvitaan. Perusteina tulee käyttää järkevän sääntelyn periaatteita ja yksityiskohtaista vaikutusten arviointia. On täysin selvää, että digitaaliset sisämarkkinat onnistuvat vain, jos ne eivät tukahduta innovointia, investointeja ja yrittäjyyttä.” ETSK on samaa mieltä tästä näkemyksestä, kunhan kuluttajien ja työntekijöiden edut otetaan huomioon yhdenvertaisina. |
| --- | --- |

3.3

ETSK toteaa lisäksi, että eräiden jäsenvaltioiden pääministerit ovat kirjoittaneet Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle ilmaistakseen suhtautuvansa strategian täytäntöönpanoon varauksin. He ovat korostaneet, että ”on tärkeää säännellä vain silloin, kun on olemassa selvä todiste, että sitä tarvitaan. Perusteina tulee käyttää järkevän sääntelyn periaatteita ja yksityiskohtaista vaikutusten arviointia. On täysin selvää, että digitaaliset sisämarkkinat onnistuvat vain, jos ne eivät tukahduta innovointia, investointeja ja yrittäjyyttä.” ETSK on samaa mieltä tästä näkemyksestä, kunhan kuluttajien ja työntekijöiden edut otetaan huomioon yhdenvertaisina.

| 3.4 | Komissio katsoo, että tämä uusi strategia digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattamiseksi on jatkoa Euroopan digitaalistrategialle vuodelta 2010. Digitaalistrategia sisältää 101 toimea, joista komission mukaan 72 on jo pantu täytäntöön ja 23 on määrä viedä loppuun säädetyssä määräajassa. Koska digitaalisia sisämarkkinoita ei kuitenkaan ole vielä saatu päätökseen, osa näistä aloitteista on tässä tarkasteltavassa uudessa strategiassa. |
| --- | --- |

3.4

Komissio katsoo, että tämä uusi strategia digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattamiseksi on jatkoa Euroopan digitaalistrategialle vuodelta 2010. Digitaalistrategia sisältää 101 toimea, joista komission mukaan 72 on jo pantu täytäntöön ja 23 on määrä viedä loppuun säädetyssä määräajassa. Koska digitaalisia sisämarkkinoita ei kuitenkaan ole vielä saatu päätökseen, osa näistä aloitteista on tässä tarkasteltavassa uudessa strategiassa.

| 3.5 | Uuden Euroopan komission poliittisia suuntaviivoja esitellessään komission puheenjohtaja Juncker arvioi, että ”luomalla yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat voidaan saada aikaan 250 miljardin euron lisäkasvu ja luoda satojatuhansia uusia työpaikkoja”. Tarkasteltavana olevan tiedonannon mukaan EU:n BKT voisi kasvaa 415 miljardilla eurolla, kun taas digitaalisstrategiasta vastaavat komission jäsenet puhuvat 3,8 miljoonaa työpaikasta, jotka digitaalisten sisämarkkinoiden on määrä luoda. |
| --- | --- |

3.5

Uuden Euroopan komission poliittisia suuntaviivoja esitellessään komission puheenjohtaja Juncker arvioi, että ”luomalla yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat voidaan saada aikaan 250 miljardin euron lisäkasvu ja luoda satojatuhansia uusia työpaikkoja”. Tarkasteltavana olevan tiedonannon mukaan EU:n BKT voisi kasvaa 415 miljardilla eurolla, kun taas digitaalisstrategiasta vastaavat komission jäsenet puhuvat 3,8 miljoonaa työpaikasta, jotka digitaalisten sisämarkkinoiden on määrä luoda.

| 3.6 | ETSK katsoo kuitenkin, että voi olla vahingollista rasittaa kansalaisia luvuilla, jotka vaihtelevat huomattavasti komission sisäisestä lähteestä riippuen. Ne esitetään ehdottomina totuuksina, vaikka ne eivät ole kovin uskottavia. Tällaiset väitteet herättävät epäluuloa poliittisia päättäjiä kohtaan ja saavat kansalaiset suhtautumaan välinpitämättömästi todellisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

3.6

ETSK katsoo kuitenkin, että voi olla vahingollista rasittaa kansalaisia luvuilla, jotka vaihtelevat huomattavasti komission sisäisestä lähteestä riippuen. Ne esitetään ehdottomina totuuksina, vaikka ne eivät ole kovin uskottavia. Tällaiset väitteet herättävät epäluuloa poliittisia päättäjiä kohtaan ja saavat kansalaiset suhtautumaan välinpitämättömästi todellisiin ongelmiin.

| 3.7 | Tähän mennessä komissio ei ole koskaan esittänyt mitään näyttöä siitä, että sen tekemät samantyyppiset ennustukset olisivat käyneet toteen. ETSK kehottaa nykyistä komissiota esittämään toimikautensa päätteeksi tilannekatsauksen ja vertaamaan lopputulemaa odotuksiinsa. |
| --- | --- |

3.7

Tähän mennessä komissio ei ole koskaan esittänyt mitään näyttöä siitä, että sen tekemät samantyyppiset ennustukset olisivat käyneet toteen. ETSK kehottaa nykyistä komissiota esittämään toimikautensa päätteeksi tilannekatsauksen ja vertaamaan lopputulemaa odotuksiinsa.

| 3.8 | ETSK pitää epärealistisena, että digitaaliset sisämarkkinat saataisiin päätökseen nykyisen komission toimikauden aikana, varsinkin kun näitä väitteitä tukevia asianmukaisia vaikutusten arviointeja tai tieteellisiä tutkimuksia ei ole julkaistu. ETSK:n mielestä komission arvioita olisi verrattava tutkimuksiin, jotka ennakoivat digitalisoinnin aiheuttavan merkittäviä työpaikkojen menetyksiä (2). |
| --- | --- |

3.8

ETSK pitää epärealistisena, että digitaaliset sisämarkkinat saataisiin päätökseen nykyisen komission toimikauden aikana, varsinkin kun näitä väitteitä tukevia asianmukaisia vaikutusten arviointeja tai tieteellisiä tutkimuksia ei ole julkaistu. ETSK:n mielestä komission arvioita olisi verrattava tutkimuksiin, jotka ennakoivat digitalisoinnin aiheuttavan merkittäviä työpaikkojen menetyksiä (2).

| 3.9 | Komission mukaan varmistetaan yhdennettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden luomisella se, että Eurooppa pysyy maailman kärjessä digitaalitaloudessa, mikä tarjoaa eurooppalaisille yrityksille mahdollisuuden ulottaa kasvupyrkimyksensä myös unionin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.9

Komission mukaan varmistetaan yhdennettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden luomisella se, että Eurooppa pysyy maailman kärjessä digitaalitaloudessa, mikä tarjoaa eurooppalaisille yrityksille mahdollisuuden ulottaa kasvupyrkimyksensä myös unionin ulkopuolelle.

| 3.10 | ETSK pahoittelee, että vuoden 2000 Lissabonin strategiaan kirjattua EU:n tavoitetta, jonka mukaan EU:n on kehityttävä maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, on tarkistettu olennaisesti alaspäin. |
| --- | --- |

3.10

ETSK pahoittelee, että vuoden 2000 Lissabonin strategiaan kirjattua EU:n tavoitetta, jonka mukaan EU:n on kehityttävä maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, on tarkistettu olennaisesti alaspäin.

| 3.11 | Euroopan unioni on jäämässä jälkijunaan. |
| --- | --- |

3.11

Euroopan unioni on jäämässä jälkijunaan.

Digitaalitaloudesta on tullut Yhdysvaltojen ja Aasian reviiri. Noin 50 suureen eurooppalaiseen sähköisen viestinnän toimijaan sovelletaan 28:aa erillistä kansallista sääntelykehystä, kun taas Yhdysvaltain markkinoiden kuudella suurella toimijalla ja Kiinan markkinoiden kolmella jättiläisellä on yksi ainoa sääntelykehys. Visio Euroopan sisäisistä digitaalimarkkinoista yhdentymistä edistävänä tekijänä ei enää sovellu rajattomaan digitaaliseen maailmaan, eikä se ole myöskään estänyt kolmansien maiden suuria alustoja luomasta monopoleja tai oligopoleja useimpiin EU:n jäsenvaltioihin.

| 3.12 | ETSK toivoo edelleen, että EU voi vielä kuroa kiinni viipeensä ja että Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategia voi puhaltaa alalle uutta henkeä sillä edellytyksellä, että se on kuitenkin digitaalisuutta luovaa eikä vain käytä digitaalisuutta, että edistetään yhteiskunnan laadullista harppausta kasvattaa nuoria kehittämään tietoteknisiä taitojaan varhaisessa vaiheessa ja hyödyntämään niitä vastuullisesti, että poistetaan digitaalinen kuilu, että varmistetaan kaikkien kansalaisten (myös vammaisten) pääsy tietoverkkoihin ja varmistetaan asianmukaiset julkiset ja yksityiset investoinnit koulutukseen, ammattikoulutukseen ja tutkimukseen. |
| --- | --- |

3.12

ETSK toivoo edelleen, että EU voi vielä kuroa kiinni viipeensä ja että Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategia voi puhaltaa alalle uutta henkeä sillä edellytyksellä, että se on kuitenkin digitaalisuutta luovaa eikä vain käytä digitaalisuutta, että edistetään yhteiskunnan laadullista harppausta kasvattaa nuoria kehittämään tietoteknisiä taitojaan varhaisessa vaiheessa ja hyödyntämään niitä vastuullisesti, että poistetaan digitaalinen kuilu, että varmistetaan kaikkien kansalaisten (myös vammaisten) pääsy tietoverkkoihin ja varmistetaan asianmukaiset julkiset ja yksityiset investoinnit koulutukseen, ammattikoulutukseen ja tutkimukseen.

| 3.13 | EU:n onkin yhdistettävä resurssinsa mobilisoidakseen ja koordinoidakseen julkisia ja yksityisiä pyrkimyksiä 28 jäsenvaltiossaan. Se on välttämätöntä, ellei se halua jäädä sivuun digitaalitaloudessa jatkuvasti tapahtuvista uudistuksista. Esimerkkeinä voidaan mainita mobiilisovellukset, joiden määrä on muutaman vuoden aikana kasvanut räjähdysmäisesti, pilvipalvelut, massadata (big data) ja strategiset haasteet, jotka koskevat vastedes digitaalipalvelujen jättialustoja, joista on tullut välttämättömiä käytäviä internetiin pääsemiseksi. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta käytävään keskusteluun on otettava mukaan kaikki sidosryhmät ja siinä on otettava huomioon kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja vammaisten suojelu ja perusoikeudet osallistavaa yhteiskuntaa silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3.13

EU:n onkin yhdistettävä resurssinsa mobilisoidakseen ja koordinoidakseen julkisia ja yksityisiä pyrkimyksiä 28 jäsenvaltiossaan. Se on välttämätöntä, ellei se halua jäädä sivuun digitaalitaloudessa jatkuvasti tapahtuvista uudistuksista. Esimerkkeinä voidaan mainita mobiilisovellukset, joiden määrä on muutaman vuoden aikana kasvanut räjähdysmäisesti, pilvipalvelut, massadata (big data) ja strategiset haasteet, jotka koskevat vastedes digitaalipalvelujen jättialustoja, joista on tullut välttämättömiä käytäviä internetiin pääsemiseksi. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta käytävään keskusteluun on otettava mukaan kaikki sidosryhmät ja siinä on otettava huomioon kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja vammaisten suojelu ja perusoikeudet osallistavaa yhteiskuntaa silmällä pitäen.

| 3.14 | ETSK joutuu pakostakin toteamaan, että sosiaalinen ulottuvuus puuttuu digitaalisia sisämarkkinoita koskevasta strategiasta kokonaan. Digitalisoinnin työllisyysvaikutukset ja niistä seuraavat haasteet ovat suurelta osin huomiotta, vaikka jatkuva palvelujen ja liiketoimintamallien kehittäminen aiheuttaa huomattavia muutoksia työelämässä. Ne heijastuvat merkittävästi työn luonteeseen ja yritysten rakenteeseen ja niissä piilee työehtosopimusten purkautumisriski. Perussopimuksessa määrätyt työmarkkinavuoropuhelua ja horisontaalista sosiaalilauseketta koskevat menettelyt on sisällytettävä tässä yhteydessä digitaalisia sisämarkkinoita koskevaan strategiaan. Lausunnossaan ”Digitalisoinnin vaikutukset palvelualoihin ja työllisyyteen teollisuuden muutosten yhteydessä” (asiakokonaisuus CCMI/136) ETSK antaa suosituksia sen estämiseksi, että digitaalinen kehitys haittaa nykyisten ammatillisen koulutuksen, työllisyys- ja sosiaaliturvan ja verotuksen järjestelmien tehokkuutta. ETSK katsoo, että sosiaalisesta ulottuvuudesta kaikkine työllisyysvaikutuksineen olisi muodostettava Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategian neljäs pilari. |
| --- | --- |

3.14

ETSK joutuu pakostakin toteamaan, että sosiaalinen ulottuvuus puuttuu digitaalisia sisämarkkinoita koskevasta strategiasta kokonaan. Digitalisoinnin työllisyysvaikutukset ja niistä seuraavat haasteet ovat suurelta osin huomiotta, vaikka jatkuva palvelujen ja liiketoimintamallien kehittäminen aiheuttaa huomattavia muutoksia työelämässä. Ne heijastuvat merkittävästi työn luonteeseen ja yritysten rakenteeseen ja niissä piilee työehtosopimusten purkautumisriski. Perussopimuksessa määrätyt työmarkkinavuoropuhelua ja horisontaalista sosiaalilauseketta koskevat menettelyt on sisällytettävä tässä yhteydessä digitaalisia sisämarkkinoita koskevaan strategiaan. Lausunnossaan ”Digitalisoinnin vaikutukset palvelualoihin ja työllisyyteen teollisuuden muutosten yhteydessä” (asiakokonaisuus CCMI/136) ETSK antaa suosituksia sen estämiseksi, että digitaalinen kehitys haittaa nykyisten ammatillisen koulutuksen, työllisyys- ja sosiaaliturvan ja verotuksen järjestelmien tehokkuutta. ETSK katsoo, että sosiaalisesta ulottuvuudesta kaikkine työllisyysvaikutuksineen olisi muodostettava Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategian neljäs pilari.

| 3.15 | Toinen ala, jolla EU:lla on tilaisuus hyödyntää asemaansa, on massadata. Sille on vielä laadittava tekniset standardit, joiden perusteella järjestetään tietojen kerääminen ja käsittely. Tätä varten on yhdistettävä erilaiset kansalliset lainsäädännöt johdonmukaiseksi EU:n kehykseksi, jossa tietojenkäsittelyä koskevan älykkään politiikan ansiosta korostuu taloudellisten etujen ja yksityiselämän suojan tasapainoinen yhdistyminen eri aloilla, kuten vaikkapa sairaanhoidossa, kansanterveydessä, henkilökohtaisissa palveluissa ja elintarvikealalla. |
| --- | --- |

3.15

Toinen ala, jolla EU:lla on tilaisuus hyödyntää asemaansa, on massadata. Sille on vielä laadittava tekniset standardit, joiden perusteella järjestetään tietojen kerääminen ja käsittely. Tätä varten on yhdistettävä erilaiset kansalliset lainsäädännöt johdonmukaiseksi EU:n kehykseksi, jossa tietojenkäsittelyä koskevan älykkään politiikan ansiosta korostuu taloudellisten etujen ja yksityiselämän suojan tasapainoinen yhdistyminen eri aloilla, kuten vaikkapa sairaanhoidossa, kansanterveydessä, henkilökohtaisissa palveluissa ja elintarvikealalla.

| 3.16 | Euroopan unionissa on totuttu keskustelemaan teknisistä standardeista jäsenvaltioiden kesken. Unioni voikin hyödyntää alalta saamaansa kokemusta EU:n tietopolitiikan luomisessa pitämällä politiikan perustana laadukasta oikeudellista kehystä ja huolehtia henkilötietojen suojaan liittyvistä standardeista (kuten SWIFT), jotta voidaan estää se, että muut toimijat pääsevät määräämään niistä. |
| --- | --- |

3.16

Euroopan unionissa on totuttu keskustelemaan teknisistä standardeista jäsenvaltioiden kesken. Unioni voikin hyödyntää alalta saamaansa kokemusta EU:n tietopolitiikan luomisessa pitämällä politiikan perustana laadukasta oikeudellista kehystä ja huolehtia henkilötietojen suojaan liittyvistä standardeista (kuten SWIFT), jotta voidaan estää se, että muut toimijat pääsevät määräämään niistä.

| 3.17 | ETSK panee lisäksi merkille, että digitaalialalle on myös ominaista sukupuolten huomattava epätasapaino ja että IT-ammattilaiset ovat suurelta enemmistöltään miehiä. Lukuisten TVT-alan täyttämättömien työpaikkojen vuoksi Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden pitäisi kannustaa yhä useampia naisia hankkimaan töitä digitaalialalta. |
| --- | --- |

3.17

ETSK panee lisäksi merkille, että digitaalialalle on myös ominaista sukupuolten huomattava epätasapaino ja että IT-ammattilaiset ovat suurelta enemmistöltään miehiä. Lukuisten TVT-alan täyttämättömien työpaikkojen vuoksi Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden pitäisi kannustaa yhä useampia naisia hankkimaan töitä digitaalialalta.

| 3.18 | Selonteossaan ”Golden growth: Restoring the lustre of the European economic model” Maailmanpankki jakaa EU:n kuuteen osaan korostaakseen numeroindikaattorien perusteella jäsenvaltioiden välisiä suuria eroja teknologian käytössä, digitaalisessa osaamisessa ja digitaalisten sovellusten hyödyntämisessä ja sähköisessä kaupankäynnissä. ETSK kehottaa komissiota ottamaan nämä erot täysimääräisesti huomioon työohjelmansa ensisijaisten toimenpiteiden määrittämisessä. |
| --- | --- |

3.18

Selonteossaan ”Golden growth: Restoring the lustre of the European economic model” Maailmanpankki jakaa EU:n kuuteen osaan korostaakseen numeroindikaattorien perusteella jäsenvaltioiden välisiä suuria eroja teknologian käytössä, digitaalisessa osaamisessa ja digitaalisten sovellusten hyödyntämisessä ja sähköisessä kaupankäynnissä. ETSK kehottaa komissiota ottamaan nämä erot täysimääräisesti huomioon työohjelmansa ensisijaisten toimenpiteiden määrittämisessä.

| 3.19 | ETSK panee lisäksi merkille komission lausuman, jonka mukaan – EU:n noin 21,4 miljardin euron rahoituksen lisäksi – Euroopan strategisten investointien rahastosta tuetaan monenlaisia digitaalialan hankkeita. Se toteaa, että myös Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto tarjoavat merkittäviä rahoitusmahdollisuuksia. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio toimii yhdessä EIP:n, hankkeiden edistäjien ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta käytettävissä olevat varat hyödynnettäisiin kokonaisuudessaan, mutta kummastelee kuitenkin, miksi EU:n jäsenvaltioille osoittamia varoja on jäänyt paljon käyttämättä. ETSK kehottaa analysoimaan tätä asiaa, jotta tulevaisuudessa voidaan taata tehokas ja tuloksellinen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

3.19

ETSK panee lisäksi merkille komission lausuman, jonka mukaan – EU:n noin 21,4 miljardin euron rahoituksen lisäksi – Euroopan strategisten investointien rahastosta tuetaan monenlaisia digitaalialan hankkeita. Se toteaa, että myös Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto tarjoavat merkittäviä rahoitusmahdollisuuksia. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio toimii yhdessä EIP:n, hankkeiden edistäjien ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta käytettävissä olevat varat hyödynnettäisiin kokonaisuudessaan, mutta kummastelee kuitenkin, miksi EU:n jäsenvaltioille osoittamia varoja on jäänyt paljon käyttämättä. ETSK kehottaa analysoimaan tätä asiaa, jotta tulevaisuudessa voidaan taata tehokas ja tuloksellinen hyödyntäminen.

4.   Erityistä

4.1   
  Digitaaliset tavarat ja palvelut paremmin kuluttajien ja yritysten saataville koko Euroopassa

4.1.1   Säädösehdotukset yksinkertaisten ja tehokkaiden sääntöjen antamiseksi kuluttajien ja yritysten rajat ylittäviä sopimuksia varten

Tämä on kunnianhimoinen aloite, mutta tervetullut, jos se on toteutettavissa. Rajatylittävä kaupankäynti, verkossa tai muutoin, on pk-yrityksille ja yksityishenkilöille edelleen haastavaa kieli- ja kulttuurikysymysten takia. Oikeudenmukainen ja yksinkertainen vakiosopimusteksti kaikilla EU:n kielillä poistaa yhden merkittävän esteen, mutta huolta herättää edelleen esimerkiksi rajat ylittävän tai maan sisäisen sähköisen kaupankäynnin turvallisuus. Kyberturvallisuusaloite on tervetullut tässä yhteydessä.

ETSK edellyttää, että Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa kehitettäessä kaikissa ehdotuksissa varmistetaan kuluttajansuojan korkea taso. Ne eivät saa myöskään johtaa kuluttajansuojan nykyisen tason heikkenemiseen missään jäsenvaltiossa.

Työmarkkinaosapuolet ovat lisäksi huolissaan siitä, että rajatylittävä verkkokauppa voi haitata nykyisiä kansallisia liikeyrityksiä. Tämä huoli korostaa tarvetta sisällyttää strategiaan sosiaalinen ulottuvuus.

4.1.2   Kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen tarkistus

Tehokas yhteistyö on ilman muuta saumattoman rajatylittävän kuluttajansuojan ehdoton edellytys. Menettelyt korvausten ja muutosten hakemiseksi oikea-aikaisesti ovat todennäköisesti avainasemassa rajatylittävän verkkokaupan hyväksymisen kannalta.

Pk-yritysten lainsäädännöllistä taakkaa olisi pyrittävä vähentämään kaikin tavoin.

ETSK katsoo, että komission pitäisi

| — | varmistaa, että kuluttajat voivat käyttää laillisesti saatavilla olevaa sisältöä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin rajatylittävästi |
| --- | --- |

—

varmistaa, että kuluttajat voivat käyttää laillisesti saatavilla olevaa sisältöä oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin rajatylittävästi

| — | tarkistaa, missä määrin kuluttajia syrjitään verkossa asuinmaansa perusteella ja millaisia taloudellisia seurauksia siitä aiheutuu ja mitkä ovat seuraukset kuluttajille, ja ehdottaa tarvittavia toimia kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi |
| --- | --- |

—

tarkistaa, missä määrin kuluttajia syrjitään verkossa asuinmaansa perusteella ja millaisia taloudellisia seurauksia siitä aiheutuu ja mitkä ovat seuraukset kuluttajille, ja ehdottaa tarvittavia toimia kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi

| — | tarkistaa kuluttajan oikeuksien täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa; selvittää, miten kuluttajan oikeuksia sovelletaan digitaalisiin tuotteisiin, ja varmistaa, että kuluttajat ja yritykset ymmärtävät oikeutensa ja luottavat niiden toteutumiseen. |
| --- | --- |

—

tarkistaa kuluttajan oikeuksien täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa; selvittää, miten kuluttajan oikeuksia sovelletaan digitaalisiin tuotteisiin, ja varmistaa, että kuluttajat ja yritykset ymmärtävät oikeutensa ja luottavat niiden toteutumiseen.

4.1.3   Pakettipalveluihin liittyvät toimenpiteet

Nopea pakettijakelu on asiakastyytyväisyyden avain kotimaan sähköisen kaupankäynnin markkinoilla, ja se toimii hyvin. On loogista, että rajatylittävää verkkokauppaa olisi tuettava vastaavaan tapaan, vaikka komitea toteaakin suurten kansainvälisten pakettipalvelujen toimivan jo Euroopassa.

4.1.4   Laaja kartoitus säädösehdotusten valmistelemiseksi perusteettomien maarajoitusten poistamista varten
   (3)

Tämä koskee sekä verkkokauppaa että audiovisuaalisia palveluja. Verkkokaupassa tavara- ja palveluhaut antavat vain harvoin tuloksia hakijan maantieteellisen alueen ulkopuolelta. Toisaalta taas EU:n laajuisten tulosten tarjonta voi olla ylenpalttinen.

Itse asiassa hakija voi asettaa hakukoneeseen minkä tahansa maantieteellisen alueen. Yksi ongelma on, että eri maantieteellisiltä alueilta oleviin asiakkaisiin voidaan soveltaa syrjivää hinnoittelua, kuten äskettäinen Pariisin Disneylandin tapaus on osoittanut. ETSK kannattaa toimia, joilla varmistetaan, että rajatylittävää kauppaa käydään tasapuolisin toimintaedellytyksin ja kuluttajia suojellen. Toinen ongelma on se, että joissain tapauksissa verkkosivustoon ei yksinkertaisesti pääse ulkomailta.

Audiovisuaalista estoa on kahdenlaista: joko matkustavilta oman maan kansalaisilta, joilla on oikeus palveluihin kotimaassaan, estetään pääsy maansa ulkopuolelta, tai ulkopuolelta pääsy estetään muiden kuin oman maan kansalaisilta, joiden pääsyvaatimus perustuu EU:n kansalaisuuteen. Ensimmäisessä tapauksessa ETSK suosittaa, että pääsyn helpottamiseksi otetaan käyttöön digitaaliset identiteetit. Jälkimmäisessä tapauksessa ETSK on tietoinen siitä, että useimmat maarajoitukset johtuvat joko oikeuksien rajoittamisesta tai kaupallisista näkökohdista. Virtaviivaistetusta oikeuskehyksestä olisi apua, mutta on huolehdittava siitä, ettei häiritä mainontaan ja markkinoille pääsyyn kytkeytyviä liiketoimintamalleja.

4.1.5   Kilpailualan selvitys, joka koskee tavaroiden verkkokauppaa ja palvelujen tarjoamista verkossa

ETSK on tyytyväinen siihen, että kilpailuviranomaiset valvovat markkinoita ja että määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä vastaan on ankara seuraamusjärjestelmä. Tästä huolimatta ETSK panee samaan aikaan merkille, että suuryritykset ovat edistäneet teknologiaa ja digitaalitaloutta, mikä on hyödyttänyt taloutta ja yhteiskuntaa laajalti. Siksi ETSK suosittaa painokkaasti, että kaavaillut selvitykset perustetaan tiukasti kauppa- ja kilpailuoikeuden vakiintuneisiin periaatteisiin.

4.1.6   Säädösehdotukset tekijänoikeusjärjestelmän uudistamiseksi

ETSK tukee näitä ehdotuksia, kunhan erilaiset kaupalliset liiketoimintamallit pysyvät elinkelpoisina ja teollis- ja tekijänoikeuksien omistajien oikeuksia kunnioitetaan.

4.1.7   Satelliitti- ja kaapelidirektiivin tarkistus

Tämä direktiivi koskee tiettyjen tekijänoikeutta koskevien sääntöjen ja satelliitin tai kaapelin välityksellä tapahtuvaan lähettämiseen sovellettavaan tekijänoikeuteen liittyvien sääntöjen yhteensovittamista. Komitea on samaa mieltä siitä, että direktiivi on tarpeen tarkistaa sekä edellä kohdassa 4.1.6 hahmoteltujen lainsäädäntöehdotusten yhteydessä että kyseisillä aloilla tapahtuvien syvällisten muutosten huomioon ottamiseksi.

4.1.8   Säädösehdotukset erilaisista arvonlisäverojärjestelmistä yrityksille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen keventämiseksi

Yksi tärkeä tekijä digitaalisten sisämarkkinoiden strategian onnistumisessa on digitaalialan verotus, koska on selvää, että eurooppalainen ja kansallinen verotusoikeus ei sovellu digitaalitalouden todellisuuteen ja johtaa veronkiertoon ja vilpilliseen kilpailuun. ETSK hyväksyy komission arvonlisäveroa koskevan lähestymistavan (jossa keskeistä on paikka, johon asiakas on sijoittautunut, eikä enää palveluntarjoajan sijoittautumispaikka) sekä suoraan verotukseen liittyvän periaatteen, jonka mukaan liikevoitto on verotettava siellä, missä arvo on syntynyt. ETSK tukee komissiota myös tämän pyrkimyksessä vähentää yrityksille erilaisista alv-järjestelmistä aiheutuvia hallinnollisia rasitteita. Yksinkertaisempi ratkaisu iv kohdassa voisi olla, että vapautus laajennettaisiin koskemaan EU:n sisäistä kauppaa.

4.2   
  Suotuisten edellytysten luominen digitaaliverkkoja ja palveluja varten

4.2.1   Säädösehdotuksia televiestintäsääntöjen uudistamiseksi

Ilmeinen ero Euroopan, Aasian ja Yhdysvaltojen telealojen välillä on Euroopan markkinoiden pilkkoutuminen. Tarvitaan organisaatioita, joilla on maailmanlaajuisen kilpailun edellyttämät investointien mittasuhteet ja tutkimusvalmiudet. Jokaisessa uudelleentarkastelussa olisi myös otettava huomioon ensimmäisen ja toisen tason (tier 1, tier 2) internetpalvelutarjoajien kapasiteetti, kun otetaan huomioon digitaalisen tietoliikenteen räjähdysmäinen kasvu. Uudelleentarkastelussa olisi myös pyrittävä löytämään tasapainoinen ratkaisu verkon neutraaliuden suhteen. Koska audiovisuaalista mediaa välitetään nyt ja vastaisuudessa internetin kautta, teleoperaattoreilla tulee olla vapaus täyttää toimituksen laatua ja nopeutta koskevat käyttäjien odotukset.

Komission ehdotuksissa komitea pitää tervetulleena kuluttajansuojan jatkuvaa painottamista sekä pyrkimystä vähentää pilkkoutumista ja lisätä yhdenmukaistamista.

4.2.2   Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistus

Toimiluvan saaneiden lähetystoiminnan harjoittajien ja sääntelyn ulkopuolella toimivien palveluntarjoajien sääntelyn välillä on selkeästi huomattavia eroja. Rajoja on hämärtänyt entisestään säänneltyjen lähetysten edelleen lähettäminen laajakaistan kautta, suunnaton määrä tilausvideopalveluja (VOD) toimittavia verkkosivustoja, lukemattomat uutissivustojen bloginpitäjät ja useimpiin painettuihin sanomalehtiin nykyisin liittyvä digitaalinen osio.

Komitea epäilee kuitenkin, onko toivottavaa pyrkiä säätelemään yhtenäisesti kaikkia palveluja. Lineaarisen lähetystoiminnan on noudatettava standardeja julkisen palvelun velvoitteiden vuoksi ja koska katsojien valinnanvapaus on rajallinen. Pääsy verkkosivuille laajakaistayhteyksien avulla on katsojien vallassa, samoin kuin vanhempien suorittama valvontakin. Koska ala muuttuu nopeasti, tarkistus on oikea-aikainen ja muutoksia tarvitaan, mutta on kuitenkin saavutettava tasapaino.

4.2.3   Kattava analyysi alustojen asemasta markkinoilla, mukaan lukien internetissä oleva laiton sisältö

On selvää, että EU:n digitaalistrategia pohjautuu voimakkaasti alustoihin ja että sitä ohjataan niillä eteenpäin, kuten myös muissa osissa maailmaa. Suurimpien alustojen menestys on antanut niille määräävän aseman, jota ei saa käyttää väärin. ETSK varoittaa kuitenkin komissiota siitä, että se ei saisi estää näiden yritysten toimintoja vain niiden suuren koon ja menestyksen vuoksi. Näin on olemassa vaara, että haitataan digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämistä Euroopassa.

Komission ehdottamat viisi toimenpidettä vaikuttavat kuitenkin kohtuullisilta ja järkeviltä. Niiden avulla on mahdollista lisätä alustojen hyödyllisyyttä digitaalisilla sisämarkkinoilla. On erittäin tärkeää, että komissio noudattaa tasapainoista lähestymistapaa, eikä väheksy alustojen oikeutettuja kaupallisia etuja.

4.2.4   Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin tarkistus

ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa henkilötietosuojaan nähden. ETSK ei ole vakuuttunut siitä, että nykyinen ”oikeus tulla unohdetuksi” on toteutettavissa pitkällä aikavälillä, koska EU:n nykyinen tulkinta on liian laaja ja koska tätä oikeutta on teknisesti vaikea noudattaa globaalissa internetissä. Komitea kehottaa komissiota tarkentamaan tätä ”oikeutta” suojella heikommassa asemassa olevia, jotta voidaan varmistaa sen laaja-alainen hyväksyntä.

4.2.5   Kyberturvallisuutta koskevan julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteisen kumppanuuden luominen

Digitaalitaloudessa arvoketjun eri vaiheilla ei ole rajoja, ja ne ylittävät kansallisen ulottuvuuden, mikä edistää huomattavasti kyberrikollisuutta. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa esitetään kyberturvallisuuden alalla kumppanuuksia asiaankuuluvien toimijoiden kanssa, jotta saataisiin viimein aikaan riskienhallinnan ja tietojen tehokkaan liikkumisen kulttuuri, joka on ollut jo pitkään kehitteillä.

Kyberrikollisuudessa on myös erityinen näkökohta, jota komissio ei ole käsitellyt: tieto- ja viestintätekniikat tarjoavat mahdollisuuksia verkkovalvontaan, jota saatetaan hyödyntää henkilötietojen ja yksityisen viestinnän valvonnassa henkilökohtaisten vapauksien vastaisesti tai jopa jäsenvaltioiden ja niiden poliittisten johtajien vakoiluun. ETSK katsoo, että tätä varten on järjestettävä tietojen vaihtoa ja parannettava seuranta- ja puuttumisvalmiuksia EU:n tasolla.

Komissio ei ilmoita ehdotetun kumppanuuden laajuutta, odotettua tuotosta tai kumppanuusrakennetta (yksi vai useita kumppaneita). Lisäksi komitea korostaa kyberturvallisuuteen tällä hetkellä tehtävien markkinainvestointien mittasuhteita. Näistä molemmista syistä komitea ei voi ottaa kantaa tähän ehdotukseen, ennen kuin siitä tiedetään enemmän.

| 4.3 | Digitaalitalouden kasvupotentiaalin maksimointi |
| --- | --- |

4.3

4.3.1   Datan omistajuutta ja vapaata liikkuvuutta (esimerkiksi pilvipalvelujen tarjoajien välillä) sekä eurooppalaista pilvipalvelua koskevat aloitteet

ETSK on tietoinen siitä, että massadataympäristössä vallitsee konflikti henkilötietojen turvallisuuden ja sellaisen tarpeen välillä, että henkilötietoja on kerättävä ja yhdisteltävä taloudellisiin, sosiaalisiin ja lääketieteellisiin tarkoituksiin tehtäviä tavattoman mittavia analyyseja varten. ETSK kehottaa komissiota käyttämään suunniteltua tarkistusta tämän ristiriidan ratkaisemiseksi.

4.3.2   Tieto- ja viestintätekniikan standardointisuunnitelman hyväksyminen ja Euroopan yhteentoimivuusstrategian laajentaminen julkisiin palveluihin

ETSK tukee tätä aloitetta. Vaikka kansainväliset komiteat ovat saavuttaneet tietyn tason laitteistojen ja ohjelmistojen standardoinnissa, alakohtaisilla, sovellusten ja mobiilisovellusten tasoilla on luonnollisesti erittäin suuria mahdollisuuksia standardointiin ja yhteentoimivuuteen sekä valtava potentiaali lisätä digitaalisten sisämarkkinoiden arvoa ja merkitystä.

4.3.3   Laaditaan uusi sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma, johon sisältyy yhden kerran periaatetta koskeva aloite ja yritysrekisterien yhteenliitettävyyden kehittämistä koskeva aloite

Vastuu sähköisistä viranomaispalveluista on jäsenvaltioilla. Toiset etenevät muita nopeammin, toiset hitaammin. Edistyminen kohti täysin toimivaa sähköistä hallintoa on digitaalisten sisämarkkinoiden välttämätön edellytys.

4.3.4   Digitaalitaidot ja asiantuntemus

Komissio ei suunnittele lainsäädäntöohjelmaa digitaalitaitoja ja asiantuntemusta varten vaan jättää aihepiirin jäsenvaltioille. ETSK on pettynyt siihen, ettei alalla ole uusia aloitteita. Komitea odottaa komissiolta vähintään tiedonantoa, joka sisältäisi normeja ja parhaita käytänteitä. Lisäksi on tarpeen tähdentää lasku- ja lukutaitoa, sillä ne ovat olennainen osa digitaalitaitoja.

ETSK:n tarkoittamassa tiedonannossa tarjottaisiin eri elämänvaiheisiin räätälöity kehys ja kattavia ehdotuksia elinikäistä oppimista varten. Kehyksessä tulisi olla neljä osaa: kouluttautuminen, työelämä, eläkkeellä oleminen ja vammaisuus.

| A | KOULUTTAUTUMINEN |
| --- | --- |

A

KOULUTTAUTUMINEN

| A1 | Alemman perusasteen koulut – perustaidot |
| --- | --- |

A1

Alemman perusasteen koulut – perustaidot

| A2 | Ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitokset – kaksi tasoa:






  — | täydelliset taidot, jolloin oppilailla on valmiudet elää ja työskennellä luottavaisina tietoyhteiskunnassa |
| --- | --- | --- |

A2

Ylemmän perusasteen ja keskiasteen oppilaitokset – kaksi tasoa:

—

täydelliset taidot, jolloin oppilailla on valmiudet elää ja työskennellä luottavaisina tietoyhteiskunnassa

| — | erityiset digitaalitaidot opiskelijoille, joilla on potentiaalia TVT-ammattilaisiksi, jotka voivat täyttää alan osaamisvajeen. Tässä yhteydessä on lisättävä toimia sukupuolten tasa-arvon parantamiseksi tietotekniikan alalla. |
| --- | --- |

—

erityiset digitaalitaidot opiskelijoille, joilla on potentiaalia TVT-ammattilaisiksi, jotka voivat täyttää alan osaamisvajeen. Tässä yhteydessä on lisättävä toimia sukupuolten tasa-arvon parantamiseksi tietotekniikan alalla.

A1 & A2 – Sekä perusasteen että ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksessa on tärkeää kehittää osaamisen vastuullista hyödyntämistä.

| A3 | Korkea-asteen koulutus – kaksi tasoa:






  — | kuhunkin ammattiin liittyvät taidot, jotka sisällytetään opinto-ohjelmien opetukseen ja tutkintoihin, esimerkiksi insinööritieteissä, matematiikassa ja bioteknologiassa |
| --- | --- | --- |

A3

Korkea-asteen koulutus – kaksi tasoa:

—

kuhunkin ammattiin liittyvät taidot, jotka sisällytetään opinto-ohjelmien opetukseen ja tutkintoihin, esimerkiksi insinööritieteissä, matematiikassa ja bioteknologiassa

| — | teknologian erityisopinnot, jotka pätevöittävät opiskelijat ottamaan teknologian alan työpaikat vastaan. |
| --- | --- |

—

teknologian erityisopinnot, jotka pätevöittävät opiskelijat ottamaan teknologian alan työpaikat vastaan.

| B | TYÖELÄMÄ |
| --- | --- |

B

TYÖELÄMÄ

| B1 | Työnantajien järjestämää työtehtäviin liittyvää koulutusta, jossa keskitytään taukoamatta uudelleenkoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehitykseen taitojen ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

B1

Työnantajien järjestämää työtehtäviin liittyvää koulutusta, jossa keskitytään taukoamatta uudelleenkoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehitykseen taitojen ylläpitämiseksi.

| B2 | Viranomaisten järjestämää, asianmukaisten tahojen toteuttamaa työllisyyskoulutusta. |
| --- | --- |

B2

Viranomaisten järjestämää, asianmukaisten tahojen toteuttamaa työllisyyskoulutusta.

| C | ELÄKKEELLÄ OLEMINEN |
| --- | --- |

C

ELÄKKEELLÄ OLEMINEN

| C1 | Tietoyhteiskunnan taitojen tulee olla yleisesti saatavilla henkilöille, joiden elämään ja uraan tietoyhteiskunta ei ole vaikuttanut. |
| --- | --- |

C1

Tietoyhteiskunnan taitojen tulee olla yleisesti saatavilla henkilöille, joiden elämään ja uraan tietoyhteiskunta ei ole vaikuttanut.

| C2 | Erityisohjelmia toimintakyvyn ongelmista kärsivien henkilöiden tukemiseksi, jotta he pystyvät ovat toimimaan tietoyhteiskunnassa. |
| --- | --- |

C2

Erityisohjelmia toimintakyvyn ongelmista kärsivien henkilöiden tukemiseksi, jotta he pystyvät ovat toimimaan tietoyhteiskunnassa.

| D | VAMMAISUUS
  Tukea tarvitaan kaikissa vaiheissa, jotta vammaiset pääsevät mukaan tietoyhteiskuntaan ja pystyvät toimimaan siellä, vaikka heidän tilanteensa pahenisi. |
| --- | --- |

D

VAMMAISUUS

Tukea tarvitaan kaikissa vaiheissa, jotta vammaiset pääsevät mukaan tietoyhteiskuntaan ja pystyvät toimimaan siellä, vaikka heidän tilanteensa pahenisi.

Komission tiedonannossa esitettyjen tietojen perusteella on selvää, että osaamisvajetta on joka ikäryhmässä ja jokaisella alueella. Komitea katsoo, että ainoastaan kussakin jäsenvaltiossa toteutettavalla järjestelmällisellä ja valvotulla ohjelmalla voidaan varmistaa, että enintään harvat kansalaiset ovat tietoyhteiskunnan ja digitaalisten sisämarkkinoiden ulkopuolella. ETSK on toistuvasti vaatinut päättäväisiä toimia alan osaamiskysymysten suhteen. Komission on aika ryhtyä toimeen digitaalisten sisämarkkinoiden strategian pohjalta.

Bryssel 9. joulukuuta 2015

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  ETSK:n lausunto ”Digitalisoinnin vaikutukset palvelualoihin ja työllisyyteen teollisuuden muutosten yhteydessä” (EUVL C 13, 15.1.2016, s. 161).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/123/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, palveluista sisämarkkinoilla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36).

3

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/75 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/75

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma (2015–2020)”

(COM(2015) 285 final)

(2016/C 071/12)

| Esittelijä: | Brenda KING |
| --- | --- |

Esittelijä:

Brenda KING

Euroopan komissio päätti 6. heinäkuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma (2015–2020)”

(COM(2015) 285 final).

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 12. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 10 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 176 ääntä puolesta ja 3 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti siirtolaisten salakuljetuksen vastaisessa EU:n toimintasuunnitelmassa (1) ilmoitettuihin tavoitteisiin, jotka ovat torjua ja ehkäistä muuttajien salakuljettamista ja varmistaa samalla muuttajien ihmisoikeuksien suojelu sekä ratkoa laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä. ETSK muistuttaa, että pakolaisilla on erityinen asema, joka perustuu vuonna 1951 tehtyyn YK:n yleissopimukseen pakolaisten oikeusasemasta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti siirtolaisten salakuljetuksen vastaisessa EU:n toimintasuunnitelmassa (1) ilmoitettuihin tavoitteisiin, jotka ovat torjua ja ehkäistä muuttajien salakuljettamista ja varmistaa samalla muuttajien ihmisoikeuksien suojelu sekä ratkoa laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä. ETSK muistuttaa, että pakolaisilla on erityinen asema, joka perustuu vuonna 1951 tehtyyn YK:n yleissopimukseen pakolaisten oikeusasemasta.

| 1.2 | ETSK kannattaa toimintasuunnitelmaan kuuluvia pyrkimyksiä estää järjestäytyneiden rikollisverkostojen toiminta tiedustelun ja talousrikostutkinnan avulla, lopettaa rahanpesu ja takavarikoida laittomasti hankittu omaisuus. Komitea suosittaa kuitenkin painokkaasti, että toimintasuunnitelmaan valitaan tasapainoisempi ja kokonaisvaltaisempi lähestymistapa täsmentämällä, miten EU aikoo suojella ja auttaa salakuljetuksen uhreja. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa toimintasuunnitelmaan kuuluvia pyrkimyksiä estää järjestäytyneiden rikollisverkostojen toiminta tiedustelun ja talousrikostutkinnan avulla, lopettaa rahanpesu ja takavarikoida laittomasti hankittu omaisuus. Komitea suosittaa kuitenkin painokkaasti, että toimintasuunnitelmaan valitaan tasapainoisempi ja kokonaisvaltaisempi lähestymistapa täsmentämällä, miten EU aikoo suojella ja auttaa salakuljetuksen uhreja.

| 1.3 | Euroopan komission tiedonannossa todetaan, että ”salakuljetusverkostot heikentyvät, jos niiden tarjoamien palvelujen kysyntää voidaan vähentää”. ETSK huomauttaa tähän, että YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön mukaan köyhien maiden ja aseellisista selkkauksista tai poliittisesta epävakaudesta kärsivien maiden asukkaiden on nykyisin vaikeaa ellei jopa mahdotonta saada viisumeja Schengen-alueelle. Voittoa tavoittelevat henkilöt ja ryhmät ovat ryhtyneet hyödyntämään tätä tilannetta ja kehittelemään kannattavaa liiketoimintaa rajanylitystä koskevaan kysyntään vastaamiseksi (2). ETSK suosittaakin, että otetaan käyttöön ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä pitäen lähtökohtana YK:n pääsihteerin EU:lle esittämää kehotusta harkita laillisten ja turvallisten kanavien lisäämistä Eurooppaan pääsemiseksi, jotta pakolaiset ja muuttajat eivät jää rikollisverkostojen käsiin ja lähde vaarallisille matkoille. Nämä kannanotot ovat useissa muuttoliikettä käsittelevissä ETSK:n lausunnoissa esitetyn suosituksen mukaisia. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan komission tiedonannossa todetaan, että ”salakuljetusverkostot heikentyvät, jos niiden tarjoamien palvelujen kysyntää voidaan vähentää”. ETSK huomauttaa tähän, että YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön mukaan köyhien maiden ja aseellisista selkkauksista tai poliittisesta epävakaudesta kärsivien maiden asukkaiden on nykyisin vaikeaa ellei jopa mahdotonta saada viisumeja Schengen-alueelle. Voittoa tavoittelevat henkilöt ja ryhmät ovat ryhtyneet hyödyntämään tätä tilannetta ja kehittelemään kannattavaa liiketoimintaa rajanylitystä koskevaan kysyntään vastaamiseksi (2). ETSK suosittaakin, että otetaan käyttöön ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä pitäen lähtökohtana YK:n pääsihteerin EU:lle esittämää kehotusta harkita laillisten ja turvallisten kanavien lisäämistä Eurooppaan pääsemiseksi, jotta pakolaiset ja muuttajat eivät jää rikollisverkostojen käsiin ja lähde vaarallisille matkoille. Nämä kannanotot ovat useissa muuttoliikettä käsittelevissä ETSK:n lausunnoissa esitetyn suosituksen mukaisia.

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että on varmistettava solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaatteen toteutuminen, jotta turvapaikkahakemukset jakautuisivat nykyistä tasapuolisemmin jäsenvaltioiden kesken. Dublinin yleissopimusta olisi muokattava tällaisen osallistavamman järjestelmän mahdollistamiseksi ja Schengenin sopimuksen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on samaa mieltä siitä, että on varmistettava solidaarisuuden ja jaetun vastuun periaatteen toteutuminen, jotta turvapaikkahakemukset jakautuisivat nykyistä tasapuolisemmin jäsenvaltioiden kesken. Dublinin yleissopimusta olisi muokattava tällaisen osallistavamman järjestelmän mahdollistamiseksi ja Schengenin sopimuksen suojelemiseksi.

| 1.5 | ETSK yhtyykin komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin jäsenvaltioille osoittamaan varoitukseen olla käyttämättä muuttokriisiä verukkeena Schengenin sopimuksen purkamiselle (3). ETSK pyytää komissiota seuraamaan tilannetta tarkasti ja huolehtimaan siitä, että palataan nopeasti takaisin normaalitilanteeseen. |
| --- | --- |

1.5

ETSK yhtyykin komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin jäsenvaltioille osoittamaan varoitukseen olla käyttämättä muuttokriisiä verukkeena Schengenin sopimuksen purkamiselle (3). ETSK pyytää komissiota seuraamaan tilannetta tarkasti ja huolehtimaan siitä, että palataan nopeasti takaisin normaalitilanteeseen.

| 1.6 | ETSK suosittaa myös, että lisätään Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) toimivaltuuksia ja erityisesti sen valtuuksia toteuttaa operatiivista tukitoimintaa sekä turvapaikka-asioiden tukiryhmien toimintaa sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka tarvitsevat erityistukea tai hätäapua. EU:n tulee varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja nykyistä yhtenäisemmin, johdonmukaisemmin, itsenäisemmin ja joustavammin viisumisäännöstön mukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

ETSK suosittaa myös, että lisätään Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) toimivaltuuksia ja erityisesti sen valtuuksia toteuttaa operatiivista tukitoimintaa sekä turvapaikka-asioiden tukiryhmien toimintaa sellaisissa jäsenvaltioissa, jotka tarvitsevat erityistukea tai hätäapua. EU:n tulee varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät humanitaarisin perustein myönnettäviä viisumeja nykyistä yhtenäisemmin, johdonmukaisemmin, itsenäisemmin ja joustavammin viisumisäännöstön mukaisesti.

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission uusimpaan ehdotukseen käsitellä pakolaiskriisin ulkoista ulottuvuutta (4) ja perustaa tässä yhteydessä Afrikka-hätärahasto. Uusimmassa ehdotuksessa nähtävästi tunnustetaan, että muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen on sisäasioita ja turvallisuutta laajempi asia, joka on sidoksissa muihinkin aloihin, kuten kauppa- ja kehityspolitiikkaan, ulkopolitiikkaan ja kotouttamiseen. Tämä on EU:n kansainväliselle kehitysyhteistyölle asetetun poliittisen johdonmukaisuuden periaatteen mukaista. |
| --- | --- |

1.7

ETSK suhtautuu myönteisesti komission uusimpaan ehdotukseen käsitellä pakolaiskriisin ulkoista ulottuvuutta (4) ja perustaa tässä yhteydessä Afrikka-hätärahasto. Uusimmassa ehdotuksessa nähtävästi tunnustetaan, että muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen on sisäasioita ja turvallisuutta laajempi asia, joka on sidoksissa muihinkin aloihin, kuten kauppa- ja kehityspolitiikkaan, ulkopolitiikkaan ja kotouttamiseen. Tämä on EU:n kansainväliselle kehitysyhteistyölle asetetun poliittisen johdonmukaisuuden periaatteen mukaista.

| 1.8 | ETSK suosittaa, että salakuljetuksen perimmäisiin sosioekonomisiin syihin puututaan käyttämällä kestävän kehityksen ohjelmaa pitkän aikavälin ratkaisuna. ETSK haluaa muistuttaa EU:n jäsenvaltioita niiden sitoumuksesta osoittaa 0,7 prosentti bruttokansantulosta (BKTL) kehitysapuun. Monissa tapauksissa sitoumusta ei ole noudatettu, ja eräät jäsenvaltiot ovat supistaneet virallista kehitysapuaan. |
| --- | --- |

1.8

ETSK suosittaa, että salakuljetuksen perimmäisiin sosioekonomisiin syihin puututaan käyttämällä kestävän kehityksen ohjelmaa pitkän aikavälin ratkaisuna. ETSK haluaa muistuttaa EU:n jäsenvaltioita niiden sitoumuksesta osoittaa 0,7 prosentti bruttokansantulosta (BKTL) kehitysapuun. Monissa tapauksissa sitoumusta ei ole noudatettu, ja eräät jäsenvaltiot ovat supistaneet virallista kehitysapuaan.

| 1.9 | Kun otetaan huomioon Euroopan haasteet, jotka johtuvat hitaasta kasvusta, ikääntyvästä ja vähentyvästä väestöstä ja työvoimapulasta, on tärkeää myös kytkeä EU:n muuttopolitiikka työvoiman muuttoliikkeisiin ja kotouttamispolitiikkaan osana Euroopan työmarkkinoita ottaen huomioon laaja näyttö siitä, että maahanmuutto on elintärkeä talouden elpymisen ja kehittämisen osatekijä Euroopassa. |
| --- | --- |

1.9

Kun otetaan huomioon Euroopan haasteet, jotka johtuvat hitaasta kasvusta, ikääntyvästä ja vähentyvästä väestöstä ja työvoimapulasta, on tärkeää myös kytkeä EU:n muuttopolitiikka työvoiman muuttoliikkeisiin ja kotouttamispolitiikkaan osana Euroopan työmarkkinoita ottaen huomioon laaja näyttö siitä, että maahanmuutto on elintärkeä talouden elpymisen ja kehittämisen osatekijä Euroopassa.

| 1.10 | ETSK on samaa mieltä siitä, että palauttamispolitiikkaa on syytä parantaa EU:ssa, ja muistuttaa komissiota moneen otteeseen esittämistään suosituksista, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksia on kunnioitettava kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

1.10

ETSK on samaa mieltä siitä, että palauttamispolitiikkaa on syytä parantaa EU:ssa, ja muistuttaa komissiota moneen otteeseen esittämistään suosituksista, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksia on kunnioitettava kaikissa vaiheissa.

| 1.11 | Tässä lausunnossa kehotetaan EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajia ottamaan huomioon työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskeinen rooli sosiaalisen ulottuvuuden ja lisäarvon antamisessa unionin muuttoliikepolitiikalle. |
| --- | --- |

1.11

Tässä lausunnossa kehotetaan EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajia ottamaan huomioon työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan keskeinen rooli sosiaalisen ulottuvuuden ja lisäarvon antamisessa unionin muuttoliikepolitiikalle.

| 1.12 | ETSK pyytää myös huolehtimaan nykyistä paremmin siitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka antavat muuttajille elintärkeää apua turvaan johtavan reitin varrella ja auttavat kotouttamisessa, saavat järjestelmällistä rahoitusta, sillä ne paikkaavat usein institutionaalisessa kapasiteetissa ilmeneviä puutteita. ETSK on tyytyväinen lähestymistapaan, jossa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli tahona, joka ymmärtää muuttajiin kohdistuvaa salakuljetusta koskevan kysymyksen, ja välittäjänä, joka avustaa ihmisiä tilanteissa, joissa sekä valtiot että EU ovat voimattomia. |
| --- | --- |

1.12

ETSK pyytää myös huolehtimaan nykyistä paremmin siitä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka antavat muuttajille elintärkeää apua turvaan johtavan reitin varrella ja auttavat kotouttamisessa, saavat järjestelmällistä rahoitusta, sillä ne paikkaavat usein institutionaalisessa kapasiteetissa ilmeneviä puutteita. ETSK on tyytyväinen lähestymistapaan, jossa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli tahona, joka ymmärtää muuttajiin kohdistuvaa salakuljetusta koskevan kysymyksen, ja välittäjänä, joka avustaa ihmisiä tilanteissa, joissa sekä valtiot että EU ovat voimattomia.

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan muuttoliikeagendassa (5), joka hyväksyttiin 13. toukokuuta 2015, esitellään toimenpiteitä, joita komissio aikoo toteuttaa välittömästi Välimeren kriisitilanteeseen vastaamiseksi, ja nostetaan salakuljetuksen vastaiset toimet painopisteeksi, jotta voidaan estää rikollisverkostoja käyttämästä muuttajien tilannetta hyväksi ja vähentää laittoman muuton houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan muuttoliikeagendassa (5), joka hyväksyttiin 13. toukokuuta 2015, esitellään toimenpiteitä, joita komissio aikoo toteuttaa välittömästi Välimeren kriisitilanteeseen vastaamiseksi, ja nostetaan salakuljetuksen vastaiset toimet painopisteeksi, jotta voidaan estää rikollisverkostoja käyttämästä muuttajien tilannetta hyväksi ja vähentää laittoman muuton houkuttelevuutta.

| 2.2 | Tilanne on agendan hyväksymisen jälkeen muuttunut nopeasti, sillä turvapaikanhakijoita on saapunut erittäin runsaasti. Tässä poikkeustilanteessa Euroopan komissio päätti 9. syyskuuta 2015 esittää kokonaisvaltaisen ehdotuspaketin pakolaiskriisin ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

2.2

Tilanne on agendan hyväksymisen jälkeen muuttunut nopeasti, sillä turvapaikanhakijoita on saapunut erittäin runsaasti. Tässä poikkeustilanteessa Euroopan komissio päätti 9. syyskuuta 2015 esittää kokonaisvaltaisen ehdotuspaketin pakolaiskriisin ratkaisemiseksi.

| 2.3 | Syy komission ehdotukseen (6) on muuttoliikenteen huomattava kasvu keskisen ja itäisen Välimeren alueella. Frontexin mukaan keskisen ja itäisen Välimeren alueen reitit sekä Länsi-Balkanin reitti olivat 1. tammikuuta ja 30. elokuuta 2015 välisenä aikana pääasialliset EU:n rajan laittoman ylityksen paikat: niiden osuus oli 99 prosenttia kaikista EU:n rajan laittomista ylityksistä. Frontex on ilmoittanut myös, että Länsi-Balkanin reitillä on tapahtunut yli 30 prosenttia kaikista laittomista rajanylityksistä vuonna 2015. Tämä merkitsee noin 500 000 turvapaikanhakijan aaltoa, joka asettaa EU:n rajavaltiot valtavaan paineeseen (7). Suurin osa keskisen Välimeren reittiä saapuvista tulee Syyriasta ja Eritreasta, ja heistä yli 75 prosenttia saa Eurostatin tietojen mukaan myönteisen turvapaikkapäätöksen. Myös enemmistö itäisen Välimeren tai Länsi-Balkanin kautta saapuvista on lähtöisin Syyriasta tai Afganistanista. Tämä vastaa YK:n huume- ja rikosjärjestön antamaa tietoa, jonka mukaan yli 80 prosenttia tänä vuonna meritse Eurooppaan saapuneista on lähtöisin niistä kymmenestä maasta, joista tulee eniten turvapaikanhakijoita maailmassa (8). |
| --- | --- |

2.3

Syy komission ehdotukseen (6) on muuttoliikenteen huomattava kasvu keskisen ja itäisen Välimeren alueella. Frontexin mukaan keskisen ja itäisen Välimeren alueen reitit sekä Länsi-Balkanin reitti olivat 1. tammikuuta ja 30. elokuuta 2015 välisenä aikana pääasialliset EU:n rajan laittoman ylityksen paikat: niiden osuus oli 99 prosenttia kaikista EU:n rajan laittomista ylityksistä. Frontex on ilmoittanut myös, että Länsi-Balkanin reitillä on tapahtunut yli 30 prosenttia kaikista laittomista rajanylityksistä vuonna 2015. Tämä merkitsee noin 500 000 turvapaikanhakijan aaltoa, joka asettaa EU:n rajavaltiot valtavaan paineeseen (7). Suurin osa keskisen Välimeren reittiä saapuvista tulee Syyriasta ja Eritreasta, ja heistä yli 75 prosenttia saa Eurostatin tietojen mukaan myönteisen turvapaikkapäätöksen. Myös enemmistö itäisen Välimeren tai Länsi-Balkanin kautta saapuvista on lähtöisin Syyriasta tai Afganistanista. Tämä vastaa YK:n huume- ja rikosjärjestön antamaa tietoa, jonka mukaan yli 80 prosenttia tänä vuonna meritse Eurooppaan saapuneista on lähtöisin niistä kymmenestä maasta, joista tulee eniten turvapaikanhakijoita maailmassa (8).

| 2.4 | YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) mukaan Syyrian pakolaisia on 4. lokakuuta 2015 rekisteröity 4 185 302. Lukuun on laskettu mukaan 2,1 miljoonaa Egyptissä, Irakissa, Jordaniassa ja Libanonissa rekisteröityä syyrialaista, 1,9 miljoonaa Turkissa rekisteröityä syyrialaista ja yli 26 700 Pohjois-Afrikassa rekisteröityä syyrialaispakolaista (9). |
| --- | --- |

2.4

YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun viraston (UNHCR) mukaan Syyrian pakolaisia on 4. lokakuuta 2015 rekisteröity 4 185 302. Lukuun on laskettu mukaan 2,1 miljoonaa Egyptissä, Irakissa, Jordaniassa ja Libanonissa rekisteröityä syyrialaista, 1,9 miljoonaa Turkissa rekisteröityä syyrialaista ja yli 26 700 Pohjois-Afrikassa rekisteröityä syyrialaispakolaista (9).

| 2.5 | Syyrian konfliktin viides vuosi alkaa pian, ja UNHCR:n tutkimus osoittaa Jordaniaan paenneiden syyrialaisten elinolosuhteiden huonontuneen nopeasti. Monet ovat luisuneet äärimmäiseen köyhyyteen kriisin laajuuden ja kansainvälisen yhteisön antaman avun riittämättömyyden vuoksi: UNHCR:n Syyria-vetoomuksesta saatiin rahoitettua vain 37 prosenttia. UNHCR toteaa, että ihmisiä lähtee kohti Eurooppaa niin kauan kuin ei saada kokoon riittävästi rahaa isäntämaiden (EU:n naapurimaiden) infrastruktuurien lujittamiseksi ja pakolaisväestöjen elinolojen ja tulevaisuudennäkymien kohentamiseksi. Valtaosa pakolaisista on liian köyhiä voidakseen muuttaa pakolaisleirien ulkopuolelle, ja ne jotka voivat etsivät salakuljettajien palveluja. |
| --- | --- |

2.5

Syyrian konfliktin viides vuosi alkaa pian, ja UNHCR:n tutkimus osoittaa Jordaniaan paenneiden syyrialaisten elinolosuhteiden huonontuneen nopeasti. Monet ovat luisuneet äärimmäiseen köyhyyteen kriisin laajuuden ja kansainvälisen yhteisön antaman avun riittämättömyyden vuoksi: UNHCR:n Syyria-vetoomuksesta saatiin rahoitettua vain 37 prosenttia. UNHCR toteaa, että ihmisiä lähtee kohti Eurooppaa niin kauan kuin ei saada kokoon riittävästi rahaa isäntämaiden (EU:n naapurimaiden) infrastruktuurien lujittamiseksi ja pakolaisväestöjen elinolojen ja tulevaisuudennäkymien kohentamiseksi. Valtaosa pakolaisista on liian köyhiä voidakseen muuttaa pakolaisleirien ulkopuolelle, ja ne jotka voivat etsivät salakuljettajien palveluja.

| 2.6 | Komission 9. syyskuuta 2015 antamassa ehdotuksessa neuvoston päätökseksi (10) todetaan, että komissio jatkaa muuttovirtojen kehityksen seuraamista ja seuraa myös Itä-Ukrainan tilannetta, jos se pahenee entisestään. |
| --- | --- |

2.6

Komission 9. syyskuuta 2015 antamassa ehdotuksessa neuvoston päätökseksi (10) todetaan, että komissio jatkaa muuttovirtojen kehityksen seuraamista ja seuraa myös Itä-Ukrainan tilannetta, jos se pahenee entisestään.

| 2.7 | Poikkeuksellinen pakolaiskriisi sattuu ajankohtaan, jolloin eräiden jäsenvaltioiden ja erityisesti rajavaltioiden kyky ja halukkuus tarjota humanitaarisia palveluja Geneven yleissopimuksen (11) mukaisesti on heikentynyt EU:n taloudellisen tilanteen vuoksi. Säästötoimenpiteistä ovat kärsineet myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka tarjoavat palveluita turvapaikanhakijoille. Osa jäsenvaltioista on reagoinut tiukentamalla rajavalvontaa kun taas osa on säätänyt lakeja Schengen-rajoja ylittäneiden turvapaikanhakijoiden pidättämiseksi ja rankaisemiseksi. |
| --- | --- |

2.7

Poikkeuksellinen pakolaiskriisi sattuu ajankohtaan, jolloin eräiden jäsenvaltioiden ja erityisesti rajavaltioiden kyky ja halukkuus tarjota humanitaarisia palveluja Geneven yleissopimuksen (11) mukaisesti on heikentynyt EU:n taloudellisen tilanteen vuoksi. Säästötoimenpiteistä ovat kärsineet myös kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka tarjoavat palveluita turvapaikanhakijoille. Osa jäsenvaltioista on reagoinut tiukentamalla rajavalvontaa kun taas osa on säätänyt lakeja Schengen-rajoja ylittäneiden turvapaikanhakijoiden pidättämiseksi ja rankaisemiseksi.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK haluaa vahvistaa kaikille päätöksentekoelimille suunnattua viestiään, jonka mukaan EU:n tulee toimia todellisen unionin tavoin ja hyväksyä, noudattaa ja soveltaa yhteisiä sääntöjä. EU:n muuttopolitiikan uudessa vaiheessa on noudatettava strategista lähestymistapaa, johon sisältyy keskipitkän ja pitkän aikavälin visio, ja keskityttävä siihen, että edistetään kokonaisvaltaisella tavalla avoimia ja joustavia laillisia EU:hun pääsyn kanavia (12). Nykyisessä kriisitilanteessa tämä edellyttää yhteistä lähestymistapaa ulkorajojen hallinnointiin, ja komissiolle ja EU:n virastoille on annettava mahdollisuus toteuttaa operatiivisia toimia riittävän rahoituksen turvin. |
| --- | --- |

3.1

ETSK haluaa vahvistaa kaikille päätöksentekoelimille suunnattua viestiään, jonka mukaan EU:n tulee toimia todellisen unionin tavoin ja hyväksyä, noudattaa ja soveltaa yhteisiä sääntöjä. EU:n muuttopolitiikan uudessa vaiheessa on noudatettava strategista lähestymistapaa, johon sisältyy keskipitkän ja pitkän aikavälin visio, ja keskityttävä siihen, että edistetään kokonaisvaltaisella tavalla avoimia ja joustavia laillisia EU:hun pääsyn kanavia (12). Nykyisessä kriisitilanteessa tämä edellyttää yhteistä lähestymistapaa ulkorajojen hallinnointiin, ja komissiolle ja EU:n virastoille on annettava mahdollisuus toteuttaa operatiivisia toimia riittävän rahoituksen turvin.

| 3.2 | ETSK haluaa antaa panoksensa esittämällä strategisia ehdotuksia aiempien muuttoliikeaiheisten lausuntojensa pohjalta (13). Työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien roolin tulee näkyä ja sosiaalisen vuoropuhelun tulee olla mukana kaikissa EU:n muuttoliikepolitiikan seuraavaa vaihetta edeltävissä keskusteluissa. ”Sosiaalisella näkökulmalla” on keskeinen merkitys pyrittäessä varmistamaan poliittisten toimien tuottama lisäarvo ja arvioitaessa niiden oikeasuhtaisuutta ja vaikutusta. |
| --- | --- |

3.2

ETSK haluaa antaa panoksensa esittämällä strategisia ehdotuksia aiempien muuttoliikeaiheisten lausuntojensa pohjalta (13). Työmarkkinaosapuolien ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien roolin tulee näkyä ja sosiaalisen vuoropuhelun tulee olla mukana kaikissa EU:n muuttoliikepolitiikan seuraavaa vaihetta edeltävissä keskusteluissa. ”Sosiaalisella näkökulmalla” on keskeinen merkitys pyrittäessä varmistamaan poliittisten toimien tuottama lisäarvo ja arvioitaessa niiden oikeasuhtaisuutta ja vaikutusta.

| 3.3 | ETSK vaatii, että otetaan asianmukaisesti huomioon väestötilanne, väestön ikääntyminen sekä työmarkkinatilanne jäsenvaltioissa. Vuonna 2011 antamassaan valmistelevassa lausunnossa maahanmuuton roolista EU:n väestötilanteessa
   (14) ETSK huomautti, että kolmansista maista tulevien työntekijöiden ja heidän perheidensä maahanmuuttoa olisi lisättävä. EU tarvitsee avointa ja joustavaa lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sekä korkeakoulutettujen ja keskitason koulutuksen hankkineiden työntekijöiden että vähäistä koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien henkilöiden työperäisen maahanmuuton laillisia ja avoimia kanavia pitkin, kunhan jäsenvaltiot voivat edelleen vapaasti määrätä maahan päästämiensä henkilöiden lukumäärän. Samaan aikaan on todettava, ettei maahanmuutto ole ainoa vastaus työvoiman puutteeseen ja että jäsenvaltiot voivat pohtia myös muita, tarkoituksenmukaisempia ratkaisuvaihtoehtoja. |
| --- | --- |

3.3

ETSK vaatii, että otetaan asianmukaisesti huomioon väestötilanne, väestön ikääntyminen sekä työmarkkinatilanne jäsenvaltioissa. Vuonna 2011 antamassaan valmistelevassa lausunnossa maahanmuuton roolista EU:n väestötilanteessa
   (14) ETSK huomautti, että kolmansista maista tulevien työntekijöiden ja heidän perheidensä maahanmuuttoa olisi lisättävä. EU tarvitsee avointa ja joustavaa lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sekä korkeakoulutettujen ja keskitason koulutuksen hankkineiden työntekijöiden että vähäistä koulutusta edellyttävillä aloilla työskentelevien henkilöiden työperäisen maahanmuuton laillisia ja avoimia kanavia pitkin, kunhan jäsenvaltiot voivat edelleen vapaasti määrätä maahan päästämiensä henkilöiden lukumäärän. Samaan aikaan on todettava, ettei maahanmuutto ole ainoa vastaus työvoiman puutteeseen ja että jäsenvaltiot voivat pohtia myös muita, tarkoituksenmukaisempia ratkaisuvaihtoehtoja.

| 3.4 | ETSK suosittaa voimakkaasti Dublin-asetuksen tarkistamista, sillä EU:n tuomioistuin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ovat todenneet asetukseen sisältyvän heikkouksia. Pakolaisaseman käsittelyvastuun sitominen ensimmäiseen EU:n rajanylitykseen on ylikuormittanut EU:n rajavaltiot. |
| --- | --- |

3.4

ETSK suosittaa voimakkaasti Dublin-asetuksen tarkistamista, sillä EU:n tuomioistuin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ovat todenneet asetukseen sisältyvän heikkouksia. Pakolaisaseman käsittelyvastuun sitominen ensimmäiseen EU:n rajanylitykseen on ylikuormittanut EU:n rajavaltiot.

| 3.5 | ETSK on erittäin huolissaan Schengenin sopimukseen parhaillaan kohdistuvista uhista, sillä kyse on yhdestä tärkeimmistä EU:n kansalaisia hyödyttävistä saavutuksista. ETSK pitää valitettavana eräiden jäsenvaltioiden päätöksiä ja suunnitelmia palauttaa rajatarkastukset Schengen-alueelle ja vaatii, että komissio seuraa tilannetta tarkasti ja huolehtii siitä, että palataan nopeasti takaisin normaalitilanteeseen. |
| --- | --- |

3.5

ETSK on erittäin huolissaan Schengenin sopimukseen parhaillaan kohdistuvista uhista, sillä kyse on yhdestä tärkeimmistä EU:n kansalaisia hyödyttävistä saavutuksista. ETSK pitää valitettavana eräiden jäsenvaltioiden päätöksiä ja suunnitelmia palauttaa rajatarkastukset Schengen-alueelle ja vaatii, että komissio seuraa tilannetta tarkasti ja huolehtii siitä, että palataan nopeasti takaisin normaalitilanteeseen.

| 3.6 | Tiedonannossa todetaan, että toimintasuunnitelma olisi nähtävä yhtenä niistä toimista, joilla EU pyrkii ratkomaan laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä, ja käsitellään seuraavassa virkkeessä salakuljettajien käyttämien alusten tunnistamista, haltuunottoa ja tuhoamista. ETSK vastustaa voimakkaasti näkemystä, että alusten saatavuus olisi yksi laittoman muuttoliikkeen perimmäisistä syistä. Päinvastoin: keskittyminen yksinomaan alusten takavarikoimiseen vain pahentaa salakuljetuksen uhrien vaaroja, sillä salakuljettajat käyttävät kaikkein halvimpia ja vaarallisimpia aluksia. |
| --- | --- |

3.6

Tiedonannossa todetaan, että toimintasuunnitelma olisi nähtävä yhtenä niistä toimista, joilla EU pyrkii ratkomaan laittoman muuttoliikkeen perimmäisiä syitä, ja käsitellään seuraavassa virkkeessä salakuljettajien käyttämien alusten tunnistamista, haltuunottoa ja tuhoamista. ETSK vastustaa voimakkaasti näkemystä, että alusten saatavuus olisi yksi laittoman muuttoliikkeen perimmäisistä syistä. Päinvastoin: keskittyminen yksinomaan alusten takavarikoimiseen vain pahentaa salakuljetuksen uhrien vaaroja, sillä salakuljettajat käyttävät kaikkein halvimpia ja vaarallisimpia aluksia.

| 3.7 | ETSK kehottaa puuttumaan muuttajien lähtömaihin kohdistetun kehitysapupolitiikan tehottomuuteen ja vaatii, että EU:n jäsenvaltiot sitoutuvat uudelleen käyttämään luvatun 0,7 prosentin osuuden bruttokansantulostaan kehitysapuun. Lisäksi EU:n tulisi varmistaa, että muilla merkityksellisillä toimintalinjauksilla muun muassa kansainvälisen kaupan, maatalouden, energian ja ulkopolitiikan aloilla vaikutetaan positiivisesti lähtömaiden sosiaaliseen ja taloudelliseen vakauteen ja kehitykseen EU:n kansainväliselle kehitysyhteistyölle asetetun poliittisen johdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.7

ETSK kehottaa puuttumaan muuttajien lähtömaihin kohdistetun kehitysapupolitiikan tehottomuuteen ja vaatii, että EU:n jäsenvaltiot sitoutuvat uudelleen käyttämään luvatun 0,7 prosentin osuuden bruttokansantulostaan kehitysapuun. Lisäksi EU:n tulisi varmistaa, että muilla merkityksellisillä toimintalinjauksilla muun muassa kansainvälisen kaupan, maatalouden, energian ja ulkopolitiikan aloilla vaikutetaan positiivisesti lähtömaiden sosiaaliseen ja taloudelliseen vakauteen ja kehitykseen EU:n kansainväliselle kehitysyhteistyölle asetetun poliittisen johdonmukaisuuden periaatteen mukaisesti.

| 3.8 | ETSK myöntää, että EU:n jäsenvaltioiden antamalla tuella ja EU:n avulla voidaan päästä asetettuihin tavoitteisiin vain turvallisessa ja suojatussa yhteiskunnassa, jossa ei ole sotia eikä suuria turvallisuusongelmia. Siksi on tärkeää, että kansainvälinen yhteisö toteuttaa maailman johtajien YK:n huippukokouksessa syyskuussa 2015 hyväksymät kestävän kehityksen tavoitteet. Tavoitteisiin kuuluvat köyhyyden poistaminen, tyttöjen ja naisten vaikutusvallan lisääminen, maiden sisäisen ja maiden välisen epätasa-arvon vähentäminen, pysyvän, osallistavan ja kestäväpohjaisen kasvun ja kaikille kuuluvan ihmisarvoisen työn edistäminen sekä rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien tukeminen. |
| --- | --- |

3.8

ETSK myöntää, että EU:n jäsenvaltioiden antamalla tuella ja EU:n avulla voidaan päästä asetettuihin tavoitteisiin vain turvallisessa ja suojatussa yhteiskunnassa, jossa ei ole sotia eikä suuria turvallisuusongelmia. Siksi on tärkeää, että kansainvälinen yhteisö toteuttaa maailman johtajien YK:n huippukokouksessa syyskuussa 2015 hyväksymät kestävän kehityksen tavoitteet. Tavoitteisiin kuuluvat köyhyyden poistaminen, tyttöjen ja naisten vaikutusvallan lisääminen, maiden sisäisen ja maiden välisen epätasa-arvon vähentäminen, pysyvän, osallistavan ja kestäväpohjaisen kasvun ja kaikille kuuluvan ihmisarvoisen työn edistäminen sekä rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien tukeminen.

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kannattaa komission tiedonannossa ”Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma” esitettyjä tavoitteita mutta kehottaa valitsemaan tasapainoisemman ja kokonaisvaltaisemman lähestymistavan, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa. ETSK huomauttaa, ettei tiedonannossa esitetä yksityiskohtia siitä, miten EU aikoo suojella ja auttaa salakuljetuksen uhreja, eikä mainita muuttoliikkeen myönteistä vaikutusta Euroopan työmarkkinoihin ja talouskehitykseen. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kannattaa komission tiedonannossa ”Siirtolaisten salakuljetuksen vastainen EU:n toimintasuunnitelma” esitettyjä tavoitteita mutta kehottaa valitsemaan tasapainoisemman ja kokonaisvaltaisemman lähestymistavan, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa. ETSK huomauttaa, ettei tiedonannossa esitetä yksityiskohtia siitä, miten EU aikoo suojella ja auttaa salakuljetuksen uhreja, eikä mainita muuttoliikkeen myönteistä vaikutusta Euroopan työmarkkinoihin ja talouskehitykseen.

| 4.2 | ETSK panee merkille, että tiedonannossa erotetaan tosistaan ”salakuljetus” ja ”ihmiskauppa”, mutta muuttajien ja turvapaikanhakijoiden välille ei tehdä eroa. Tämä on tärkeä asia, sillä YK:n pääsihteerikin muistutti eurooppalaisia päättäjiä siitä, että valtaosa hankalille ja vaarallisille matkoille lähtijöistä on pakolaisia muun muassa Syyriasta, Irakista ja Afganistanista. Hän totesi, että kansainvälisen oikeuden mukaan – ja valtiot ovat tunnustaneet tämän jo pitkään – pakolaisilla on oikeus suojaan ja turvapaikkaan. Turvapaikkahakemuksia käsitellessään valtiot eivät voi erotella ihmisiä uskonnon tai muiden tunnuspiirteiden mukaan, eivätkä ne voi pakottaa ihmisiä palaamaan paikkoihin, joista he ovat paenneet, jos pelko vainon tai hyökkäyksen kohteeksi joutumisesta on perusteltu. Kyse ei ole vain kansainvälisestä oikeudesta, vaan velvollisuudestamme ihmisinä. Pääsihteeri vetosi kaikkiin asianomaisiin hallituksiin, jotta ne tarjoaisivat kattavia vastauksia, lisäisivät turvallisia ja laillisia muuttokanavia ja noudattaisivat toiminnassaan inhimillisyyttä, myötätuntoa ja kansainvälisiä velvoitteitaan (15). ETSK suosittaa, että kaikkia Eurooppaan suuntautuvalle vaaralliselle matkalle lähteneitä kohdellaan pakolaisina vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 lisätyn pöytäkirjan mukaisesti, kunnes toisin todistetaan. |
| --- | --- |

4.2

ETSK panee merkille, että tiedonannossa erotetaan tosistaan ”salakuljetus” ja ”ihmiskauppa”, mutta muuttajien ja turvapaikanhakijoiden välille ei tehdä eroa. Tämä on tärkeä asia, sillä YK:n pääsihteerikin muistutti eurooppalaisia päättäjiä siitä, että valtaosa hankalille ja vaarallisille matkoille lähtijöistä on pakolaisia muun muassa Syyriasta, Irakista ja Afganistanista. Hän totesi, että kansainvälisen oikeuden mukaan – ja valtiot ovat tunnustaneet tämän jo pitkään – pakolaisilla on oikeus suojaan ja turvapaikkaan. Turvapaikkahakemuksia käsitellessään valtiot eivät voi erotella ihmisiä uskonnon tai muiden tunnuspiirteiden mukaan, eivätkä ne voi pakottaa ihmisiä palaamaan paikkoihin, joista he ovat paenneet, jos pelko vainon tai hyökkäyksen kohteeksi joutumisesta on perusteltu. Kyse ei ole vain kansainvälisestä oikeudesta, vaan velvollisuudestamme ihmisinä. Pääsihteeri vetosi kaikkiin asianomaisiin hallituksiin, jotta ne tarjoaisivat kattavia vastauksia, lisäisivät turvallisia ja laillisia muuttokanavia ja noudattaisivat toiminnassaan inhimillisyyttä, myötätuntoa ja kansainvälisiä velvoitteitaan (15). ETSK suosittaa, että kaikkia Eurooppaan suuntautuvalle vaaralliselle matkalle lähteneitä kohdellaan pakolaisina vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 lisätyn pöytäkirjan mukaisesti, kunnes toisin todistetaan.

4.3   Poliisin ja oikeusviranomaisten toiminnan tehostaminen

| 4.3.1 | ETSK kehottaa suhtautumaan kokonaisvaltaisemmin salakuljetuksen torjuntaan tarjoamalla turvapaikanhakijoille turvallisia ja laillisia muuttokanavia. Tämä lähestymistapa, yhdistettynä järjestäytyneiden rikollisverkostojen toiminnan estämiseen tiedustelun ja talousrikostutkinnan avulla, on tehokkaampi, inhimillisempi ja kustannustehokkaampi toimintatapa. |
| --- | --- |

4.3.1

ETSK kehottaa suhtautumaan kokonaisvaltaisemmin salakuljetuksen torjuntaan tarjoamalla turvapaikanhakijoille turvallisia ja laillisia muuttokanavia. Tämä lähestymistapa, yhdistettynä järjestäytyneiden rikollisverkostojen toiminnan estämiseen tiedustelun ja talousrikostutkinnan avulla, on tehokkaampi, inhimillisempi ja kustannustehokkaampi toimintatapa.

| 4.3.2 | ETSK suosittaa painokkaasti, että EU:n päättäjät varmistavat, ettei näiden toiminnasta ole haittaa ja ottavat huomioon toimintansa aiottujen seurauksien lisäksi myös tahattomat seuraukset. EU:n päätös siirtyä Mare nostrum -lähestymistavasta (etsintä- ja pelastustoiminnan painottaminen) Triton-lähestymistapaan (rajavalvonnan painottaminen) ei ole vähentänyt Eurooppaan suuntautuville vaarallisille matkoille lähtijöiden määrää. Päätös on sen sijaan ollut osaltaan vaikuttamassa Välimerellä henkensä menettäneiden ihmisten määrän rajuun nousuun. Välimeren ylitystä yrittäneistä 1 865 oli menehtynyt toukokuun 31 päivään 2015 mennessä, kun kuolleita oli 425 samaan aikaan vuonna 2014 (16). Tämä selittää myös sen, miksi maitse Länsi-Balkanin kautta Unkariin suuntautuvat muuttovirrat ovat puolestaan lisääntyneet. Unkarin rajan molemmin puolin haastatellut ihmiset kertoivat valinneensa Balkanin reitin, koska se on halvempi ja koska salakuljettajat suosittelevat sitä. |
| --- | --- |

4.3.2

ETSK suosittaa painokkaasti, että EU:n päättäjät varmistavat, ettei näiden toiminnasta ole haittaa ja ottavat huomioon toimintansa aiottujen seurauksien lisäksi myös tahattomat seuraukset. EU:n päätös siirtyä Mare nostrum -lähestymistavasta (etsintä- ja pelastustoiminnan painottaminen) Triton-lähestymistapaan (rajavalvonnan painottaminen) ei ole vähentänyt Eurooppaan suuntautuville vaarallisille matkoille lähtijöiden määrää. Päätös on sen sijaan ollut osaltaan vaikuttamassa Välimerellä henkensä menettäneiden ihmisten määrän rajuun nousuun. Välimeren ylitystä yrittäneistä 1 865 oli menehtynyt toukokuun 31 päivään 2015 mennessä, kun kuolleita oli 425 samaan aikaan vuonna 2014 (16). Tämä selittää myös sen, miksi maitse Länsi-Balkanin kautta Unkariin suuntautuvat muuttovirrat ovat puolestaan lisääntyneet. Unkarin rajan molemmin puolin haastatellut ihmiset kertoivat valinneensa Balkanin reitin, koska se on halvempi ja koska salakuljettajat suosittelevat sitä.

| 4.3.3 | ETSK huomauttaa, että salakuljettajat pystyvät mukauttamaan toimintansa EU:n poliittisten päätösten mukaan (esim. rajavartioinnin lisääminen Välimerellä ja alusten tuhoaminen). EU:n aloittama ”sota salakuljettajia vastaan” on johtanut tahattomasti kaaokseen EU:n rajoilla, ihmisten menehtymiseen Euroopan maanteillä ja merillä sekä jännitteisiin EU:n jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

4.3.3

ETSK huomauttaa, että salakuljettajat pystyvät mukauttamaan toimintansa EU:n poliittisten päätösten mukaan (esim. rajavartioinnin lisääminen Välimerellä ja alusten tuhoaminen). EU:n aloittama ”sota salakuljettajia vastaan” on johtanut tahattomasti kaaokseen EU:n rajoilla, ihmisten menehtymiseen Euroopan maanteillä ja merillä sekä jännitteisiin EU:n jäsenvaltioiden välillä.

4.4   Toiminnan tehostaminen salakuljetuksen ehkäisemiseksi ja haavoittuvassa asemassa olevien muuttajien auttamiseksi

| 4.4.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että komission tulee tehostaa salakuljetuksen ennaltaehkäisyä ja auttaa haavoittuvassa asemassa olevia muuttajia, mutta tämä on tehtävä johdonmukaisesti siten, että etusijalla on ihmishenkien pelastaminen. |
| --- | --- |

4.4.1

ETSK on samaa mieltä siitä, että komission tulee tehostaa salakuljetuksen ennaltaehkäisyä ja auttaa haavoittuvassa asemassa olevia muuttajia, mutta tämä on tehtävä johdonmukaisesti siten, että etusijalla on ihmishenkien pelastaminen.

| 4.4.2 | Frontexin tietojen mukaan salakuljettajien palveluja EU:n rajojen ylittämiseksi käyttävistä 70 prosenttia on syyrialaisia, eritrealaisia ja irakilaisia. Näiden kansallisuuksien edustajista ainakin 75 prosenttia saa Eurostatin tietojen mukaan turvapaikan EU:sta. Koska nämä yksittäiset ihmiset ja perheet pakenevat vainon tai hyökkäyksen pelossa, tiedotusvälinekampanjat salakuljetuksen riskeistä ovat turhia. |
| --- | --- |

4.4.2

Frontexin tietojen mukaan salakuljettajien palveluja EU:n rajojen ylittämiseksi käyttävistä 70 prosenttia on syyrialaisia, eritrealaisia ja irakilaisia. Näiden kansallisuuksien edustajista ainakin 75 prosenttia saa Eurostatin tietojen mukaan turvapaikan EU:sta. Koska nämä yksittäiset ihmiset ja perheet pakenevat vainon tai hyökkäyksen pelossa, tiedotusvälinekampanjat salakuljetuksen riskeistä ovat turhia.

| 4.4.3 | ETSK muistuttaa komissiota siitä, että on jo olemassa välineitä, joilla voidaan estää laittomien muuttajien työhönotto kansallisella tasolla. Komission ehdotus, että rajalliset resurssit kohdennettaisiin tiettyihin elinkeinoaloihin EU:n tasolla, on kallis ja tehoton. |
| --- | --- |

4.4.3

ETSK muistuttaa komissiota siitä, että on jo olemassa välineitä, joilla voidaan estää laittomien muuttajien työhönotto kansallisella tasolla. Komission ehdotus, että rajalliset resurssit kohdennettaisiin tiettyihin elinkeinoaloihin EU:n tasolla, on kallis ja tehoton.

| 4.4.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmassa esitettyyn ehdotukseen tarjota ”apua ja suojelua” salakuljetetuille muuttajille ja varsinkin ”haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten lapsille ja naisille”. ETSK panee kuitenkin merkille, että tätä tarkemmin toimintasuunnitelmassa ei ilmoiteta, mitä on tarkoitus tehdä. Kyse on tärkeästä asiasta, sillä Euroopasta turvaa hakevista monet ovat yksin saapuneita, huoltajastaan eroon joutuneita lapsia. Italiaan, Unkariin ja Maltaan on saapunut vuoden 2015 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana noin 19 000 ilman huoltajaa olevaa ja huoltajastaan eroon joutunutta lasta. Kaikki EU:n rajavaltiot eivät noudata täysin kansainvälisiä vaatimuksia: vastaanotto-olot ovat kehnot, maahantulijan aseman määrittelymenettelyt ovat puutteellisia, turvapaikan myöntämisaste on alhainen eikä tarjolla ole pysyviä sanitaatio- ja asumisratkaisuja. Toimintasuunnitelmassa tulee ilmoittaa täsmällisesti, miten jäsenvaltioita autetaan tarvittavin resurssein noudattamaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja kansainvälisen ihmisoikeussäännöstön ja erityisesti lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen (17) mukaisia velvoitteitaan ja kantamaan vastuunsa. |
| --- | --- |

4.4.4

ETSK suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmassa esitettyyn ehdotukseen tarjota ”apua ja suojelua” salakuljetetuille muuttajille ja varsinkin ”haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten lapsille ja naisille”. ETSK panee kuitenkin merkille, että tätä tarkemmin toimintasuunnitelmassa ei ilmoiteta, mitä on tarkoitus tehdä. Kyse on tärkeästä asiasta, sillä Euroopasta turvaa hakevista monet ovat yksin saapuneita, huoltajastaan eroon joutuneita lapsia. Italiaan, Unkariin ja Maltaan on saapunut vuoden 2015 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana noin 19 000 ilman huoltajaa olevaa ja huoltajastaan eroon joutunutta lasta. Kaikki EU:n rajavaltiot eivät noudata täysin kansainvälisiä vaatimuksia: vastaanotto-olot ovat kehnot, maahantulijan aseman määrittelymenettelyt ovat puutteellisia, turvapaikan myöntämisaste on alhainen eikä tarjolla ole pysyviä sanitaatio- ja asumisratkaisuja. Toimintasuunnitelmassa tulee ilmoittaa täsmällisesti, miten jäsenvaltioita autetaan tarvittavin resurssein noudattamaan kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja kansainvälisen ihmisoikeussäännöstön ja erityisesti lapsen oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen (17) mukaisia velvoitteitaan ja kantamaan vastuunsa.

| 4.4.5 | ETSK katsoo, että tehokkain tapa auttaa muuttajia ja samalla heikentää salakuljetusverkostoja on vähentää salakuljetuspalveluja tarvitsevien määrää tarjoamalla vaihtoehtoisia, laillisia tapoja matkustaa Eurooppaan Euroopan lähialueilla sijaitsevista kolmansista maista. Näin turvataan EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien toteutuminen. |
| --- | --- |

4.4.5

ETSK katsoo, että tehokkain tapa auttaa muuttajia ja samalla heikentää salakuljetusverkostoja on vähentää salakuljetuspalveluja tarvitsevien määrää tarjoamalla vaihtoehtoisia, laillisia tapoja matkustaa Eurooppaan Euroopan lähialueilla sijaitsevista kolmansista maista. Näin turvataan EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien toteutuminen.

| 4.4.6 | ETSK toistaa, että tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan erottaa voittoa tavoittelevat salakuljettajat muuttajien auttajista. Tuhannet eurooppalaiset ovat tarjonneet muuttajille kyydin ja suojaa joko ilmaiseksi taikka tavanomaisella tai alennetulla hinnalla. Humanitaarista auttamista ja solidaarisuutta on tuettava, eikä siitä tulisi rangaista muuttajien salakuljetuksen torjumiseen tähtäävän EU:n toimintasuunnitelman nojalla. |
| --- | --- |

4.4.6

ETSK toistaa, että tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan erottaa voittoa tavoittelevat salakuljettajat muuttajien auttajista. Tuhannet eurooppalaiset ovat tarjonneet muuttajille kyydin ja suojaa joko ilmaiseksi taikka tavanomaisella tai alennetulla hinnalla. Humanitaarista auttamista ja solidaarisuutta on tuettava, eikä siitä tulisi rangaista muuttajien salakuljetuksen torjumiseen tähtäävän EU:n toimintasuunnitelman nojalla.

| 4.4.7 | ETSK on samaa mieltä siitä, että EU:n palauttamispolitiikkaa on tehostettava, ja muistuttaa tässä yhteydessä komissiota sen lukuisista suosituksista, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksia on kunnioitettava kaikissa vaiheissa heidän pelastamisestaan tai vastaanotostaan alkaen ja myös sillä aikaa kun hakemuksia arvioidaan sen määrittämiseksi, tarvitseeko henkilö suojeluaseman vai onko hän laittomasti maassa. Muuttajia palautettaessa on noudatettava vakiintuneita sääntöjä, joiden mukaan ketään ei saa palauttaa, karkottaa tai luovuttaa sellaiseen maahan, missä häntä uhkaa vakavasti kuolemanrangaistus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai halventava rangaistus tai kohtelu. Tämä on palautuskiellon periaate. ETSK painottaa jälleen vastustavansa ilman huoltajaa olevien alaikäisten, sairaanhoitoa tarvitsevien henkilöiden ja raskaana olevien naisten palauttamista. |
| --- | --- |

4.4.7

ETSK on samaa mieltä siitä, että EU:n palauttamispolitiikkaa on tehostettava, ja muistuttaa tässä yhteydessä komissiota sen lukuisista suosituksista, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden ihmisoikeuksia on kunnioitettava kaikissa vaiheissa heidän pelastamisestaan tai vastaanotostaan alkaen ja myös sillä aikaa kun hakemuksia arvioidaan sen määrittämiseksi, tarvitseeko henkilö suojeluaseman vai onko hän laittomasti maassa. Muuttajia palautettaessa on noudatettava vakiintuneita sääntöjä, joiden mukaan ketään ei saa palauttaa, karkottaa tai luovuttaa sellaiseen maahan, missä häntä uhkaa vakavasti kuolemanrangaistus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai halventava rangaistus tai kohtelu. Tämä on palautuskiellon periaate. ETSK painottaa jälleen vastustavansa ilman huoltajaa olevien alaikäisten, sairaanhoitoa tarvitsevien henkilöiden ja raskaana olevien naisten palauttamista.

4.5   Yhteistyön lujittaminen kolmansien maiden kanssa

| 4.5.1 | ETSK kannattaa vahvasti tiivistä yhteistyötä kaikkien salakuljetusreitin varrella sijaitsevien kolmansien maiden kanssa. Komitea on samaa mieltä siitä, että etusijalle olisi asetettava rajaturvallisuuden tukeminen, mutta komitea katsoo myös, että tällä alalla tärkeintä olisi EU:n yhteistyö ja koordinointi olemassa olevan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston, muuttoliikkeestä vastaavien eurooppalaisten yhteyshenkilöiden ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen välillä. |
| --- | --- |

4.5.1

ETSK kannattaa vahvasti tiivistä yhteistyötä kaikkien salakuljetusreitin varrella sijaitsevien kolmansien maiden kanssa. Komitea on samaa mieltä siitä, että etusijalle olisi asetettava rajaturvallisuuden tukeminen, mutta komitea katsoo myös, että tällä alalla tärkeintä olisi EU:n yhteistyö ja koordinointi olemassa olevan maahanmuuttoalan yhteyshenkilöverkoston, muuttoliikkeestä vastaavien eurooppalaisten yhteyshenkilöiden ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen välillä.

| 4.5.2 | Koordinoinnin tavoitteena tulisi olla, että EU:n elimet – komissio, ulkosuhdehallinto ja jäsenvaltiot – ottavat käyttöön yhteisesti sovitut menettelytavat, jotta ihmiset voivat hakea humanitaarista viisumia ja turvapaikkaa kotimaastaan tai turvallisesta naapurimaasta käsin. Näin tarjottaisiin vaihtoehtoinen, inhimillinen ja laillinen matkustusreitti Eurooppaan. Naapurimaihin eli esimerkiksi Turkkiin, Libanoniin, Jordaniaan ja Libyaan voitaisiin perustaa järjestelykeskuksia, joissa tulijat arvioidaan ja joissa EU:n turvapaikan saantiedellytykset täyttäville ihmisille myönnetään humanitaarinen viisumi, kuten Brasiliassa nykyisin tehdään. Lisäksi on tärkeää edistää vuoropuhelua ja ottaa tähän toimintaan mukaan ne kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka ovat suoraan kosketuksissa pakolaisten kanssa, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien suojelu ja tehostetaan hakemusten käsittelyä. |
| --- | --- |

4.5.2

Koordinoinnin tavoitteena tulisi olla, että EU:n elimet – komissio, ulkosuhdehallinto ja jäsenvaltiot – ottavat käyttöön yhteisesti sovitut menettelytavat, jotta ihmiset voivat hakea humanitaarista viisumia ja turvapaikkaa kotimaastaan tai turvallisesta naapurimaasta käsin. Näin tarjottaisiin vaihtoehtoinen, inhimillinen ja laillinen matkustusreitti Eurooppaan. Naapurimaihin eli esimerkiksi Turkkiin, Libanoniin, Jordaniaan ja Libyaan voitaisiin perustaa järjestelykeskuksia, joissa tulijat arvioidaan ja joissa EU:n turvapaikan saantiedellytykset täyttäville ihmisille myönnetään humanitaarinen viisumi, kuten Brasiliassa nykyisin tehdään. Lisäksi on tärkeää edistää vuoropuhelua ja ottaa tähän toimintaan mukaan ne kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, jotka ovat suoraan kosketuksissa pakolaisten kanssa, jotta varmistetaan ihmisoikeuksien suojelu ja tehostetaan hakemusten käsittelyä.

| 4.5.3 | Humanitaaristen viisumien etuna on, että ne vähentävät painetta EU:n rajavaltioissa, takaavat turvapaikanhakijoille EU:n perusoikeuksien ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisen kohtelun ja tekevät muuttajien salakuljetuksesta toimintaa, johon sisältyy suuria riskejä ja pieniä voittoja. Oikeus jäädä maahan voisi tilapäisesti perustua siihen, onko alkuperämaahan palaaminen turvallista, tai liittyä työmarkkinatilanteeseen ottaen huomioon, että osaamisvaje ja väestökehityksen haasteet heikentävät kasvua Euroopassa. |
| --- | --- |

4.5.3

Humanitaaristen viisumien etuna on, että ne vähentävät painetta EU:n rajavaltioissa, takaavat turvapaikanhakijoille EU:n perusoikeuksien ja lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisen kohtelun ja tekevät muuttajien salakuljetuksesta toimintaa, johon sisältyy suuria riskejä ja pieniä voittoja. Oikeus jäädä maahan voisi tilapäisesti perustua siihen, onko alkuperämaahan palaaminen turvallista, tai liittyä työmarkkinatilanteeseen ottaen huomioon, että osaamisvaje ja väestökehityksen haasteet heikentävät kasvua Euroopassa.

Bryssel 10. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 285 final.

1

(2)  YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön edustajan Martina Hanken puhe ETSK:n järjestämässä ihmisten salakuljetusta käsitelleessä julkisessa kuulemistilaisuudessa 12. lokakuuta 2015.

2

(3)  http://ec.europa.eu/commission/2014-2019/president/announcements/call-collective-courage_en

3

(4)  ”Pakolaiskriisi: Euroopan komissio toimii suunnitelmallisesti”, Strasbourg 9. syyskuuta 2015.

4

(5)  COM(2015) 240 final.

5

(6)  COM(2015) 451 final.

6

(7)  Ks. alaviite 6.

7

(8)  Ks. alaviite 2.

8

(9)  http://data.unhcr.org

9

(10)  Lehdistötiedote ”Pakolaiskriisi: Euroopan komissio toimii suunnitelmallisesti” (http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5596_fi.htm).

10

(11)  http://www.unhcr.org/

11

(12)  ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Eurooppalaiset maahanmuuttopolitiikat”, yleisesittelijä Giuseppe Iuliano (EUVL C 458, 19.12.2014, s. 7).

12

(13)  ETSK, Immigration: Integration and Fundamental Rights, 2012, http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-30-12-822-en-c.pdf (ETSK:n englannin- ja ranskankielinen julkaisu vuodelta 2012 aiheesta maahanmuutto: kotoutuminen ja perusoikeudet).

13

(14)  ETSK:n valmisteleva lausunto aiheesta ”Laillisen maahanmuuton rooli väestönkehityksen aiheuttamiin haasteisiin vastaamisessa”, esittelijä Luis Miguel Pariza Castaños (EUVL C 48, 15.2.2011, s. 6).

14

(15)  Kannanotto, New York, 28. elokuuta 2015.

15

(16)  Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön tietoja (osoitteessa http://missingmigrants.iom.int/incidents). Migration Read All About It, Mediterranean Update: 101 900 migrant arrivals in Europe in 2015 (osoitteessa http://weblog.iom.int/mediterranean-flash-report-0) (sivuilla käyty 10. kesäkuuta 2015).

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/crc.pdf

17

---

| 24.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/82 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta”

[COM(2015) 452 final]

(2016/C 071/13)

| Esittelijä: | José Antonio MORENO-DIAZ |
| --- | --- |

Esittelijä:

José Antonio MORENO-DIAZ

Euroopan parlamentti päätti 16. syyskuuta 2015 ja Euroopan komissio 15. lokakuuta 2015 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus turvallisia alkuperämaita koskevan EU:n yhteisen luettelon laatimisesta kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU soveltamista varten ja direktiivin 2013/32/EU muuttamisesta”

[COM(2015) 452 final].

Myös Euroopan unionin neuvosto päätti 21. lokakuuta 2015 pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon kyseisestä aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 12. marraskuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 9.–10. joulukuuta 2015 pitämässään 512. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 180 ääntä puolesta ja 4 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

Päätelmät

| 1. | Komissio pitää aiheellisena laatia EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista direktiivin 2013/32/EU (1) mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Komissio pitää aiheellisena laatia EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista direktiivin 2013/32/EU (1) mukaisesti.

| 1.1 | Ehdotetun asetuksen liitteessä komissio esittää myös alustavan luettelon kolmansista maista, jotka sisällytetään EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista. Kyseiset maat ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo, Montenegro, Serbia ja Turkki. |
| --- | --- |

1.1

Ehdotetun asetuksen liitteessä komissio esittää myös alustavan luettelon kolmansista maista, jotka sisällytetään EU:n yhteiseen luetteloon turvallisista alkuperämaista. Kyseiset maat ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo, Montenegro, Serbia ja Turkki.

| 1.2 | ETSK katsoo, että erityiset kriteerit, joiden perusteella jokin maa määritellään direktiivin 2011/95/EU mukaiseksi ja erityisesti direktiivin 2013/32/EU liitteen mukaiseksi turvalliseksi maaksi, on määriteltävä konkreettisemmin, varmemmin ja luotettavammin. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että erityiset kriteerit, joiden perusteella jokin maa määritellään direktiivin 2011/95/EU mukaiseksi ja erityisesti direktiivin 2013/32/EU liitteen mukaiseksi turvalliseksi maaksi, on määriteltävä konkreettisemmin, varmemmin ja luotettavammin.

| 1.3 | Vaikka komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, se katsoo myös, että voi olla liian aikaista laatia konkreettinen luettelo maista, jotka katsotaan tarkoitetulla tavalla turvallisiksi. |
| --- | --- |

1.3

Vaikka komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, se katsoo myös, että voi olla liian aikaista laatia konkreettinen luettelo maista, jotka katsotaan tarkoitetulla tavalla turvallisiksi.

2.   Suositukset

| 2.1 | ETSK pitää esitettyä ehdotusta myönteisenä ja katsoo, että olisi laadittava EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista direktiivissä 2013/32/EU säädettyjen yhteisten kriteerien mukaisesti, koska sen ansiosta kaikkien jäsenvaltioiden on helpompi käyttää menettelyjä, jotka liittyvät turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamiseen, ja se lisää jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien yleistä tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.1

ETSK pitää esitettyä ehdotusta myönteisenä ja katsoo, että olisi laadittava EU:n yhteinen luettelo turvallisista alkuperämaista direktiivissä 2013/32/EU säädettyjen yhteisten kriteerien mukaisesti, koska sen ansiosta kaikkien jäsenvaltioiden on helpompi käyttää menettelyjä, jotka liittyvät turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamiseen, ja se lisää jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien yleistä tehokkuutta.

| 2.2 | EU:n yhteisen luettelon laatimisella on joka tapauksessa tarkoitus poistaa joitakin ”turvallisista” alkuperämaista laadittujen kansallisten luetteloiden välillä esiintyviä eroavaisuuksia. |
| --- | --- |

2.2

EU:n yhteisen luettelon laatimisella on joka tapauksessa tarkoitus poistaa joitakin ”turvallisista” alkuperämaista laadittujen kansallisten luetteloiden välillä esiintyviä eroavaisuuksia.

| 2.3 | Vaikka jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus ottaa käyttöön lainsäädäntöä, jonka nojalla muiden kuin EU:n yhteisessä luettelossa olevien maiden määrittäminen kansallisella tasolla turvallisiksi alkuperämaiksi on mahdollista, yhteisen luettelon laatiminen varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat käsitettä yhdenmukaisesti niiden hakijoiden osalta, joiden alkuperämaat sisältyvät tähän luetteloon. |
| --- | --- |

2.3

Vaikka jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus ottaa käyttöön lainsäädäntöä, jonka nojalla muiden kuin EU:n yhteisessä luettelossa olevien maiden määrittäminen kansallisella tasolla turvallisiksi alkuperämaiksi on mahdollista, yhteisen luettelon laatiminen varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat käsitettä yhdenmukaisesti niiden hakijoiden osalta, joiden alkuperämaat sisältyvät tähän luetteloon.

| 2.4 | Asetuksen 2 artiklassa on joka tapauksessa nimenomaisesti mainittava konkreettiset ja ennalta määritellyt erityisperusteet ja -indikaattorit, jotka on otettava huomioon, jotta jokin maa voidaan sisällyttää turvallisten alkuperämaiden luetteloon. Tällaisia indikaattoreita ovat muun muassa päivitetyt tiedot sellaisista lähteistä kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR), Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto EASO, Euroopan neuvosto ja muut ihmisoikeusjärjestöt. |
| --- | --- |

2.4

Asetuksen 2 artiklassa on joka tapauksessa nimenomaisesti mainittava konkreettiset ja ennalta määritellyt erityisperusteet ja -indikaattorit, jotka on otettava huomioon, jotta jokin maa voidaan sisällyttää turvallisten alkuperämaiden luetteloon. Tällaisia indikaattoreita ovat muun muassa päivitetyt tiedot sellaisista lähteistä kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR), Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto EASO, Euroopan neuvosto ja muut ihmisoikeusjärjestöt.

| 2.5 | Maan sisällyttäminen yhteiseen luetteloon on perusteltava yksityiskohtaisesti arvioimalla kaikkien edellisessä kohdassa tarkoitettujen kriteerien pohjalta kaikkea sellaista vainoa tai vakavaa haittaa, joka oikeuttaa kansainvälisen suojelun myöntämisen. |
| --- | --- |

2.5

Maan sisällyttäminen yhteiseen luetteloon on perusteltava yksityiskohtaisesti arvioimalla kaikkien edellisessä kohdassa tarkoitettujen kriteerien pohjalta kaikkea sellaista vainoa tai vakavaa haittaa, joka oikeuttaa kansainvälisen suojelun myöntämisen.

| 2.6 | Luettelon muuttamista varten on luotava nykyistä joustavampi tarkistusmekanismi, jonka avulla voidaan kohtuullisessa ajassa reagoida luetteloon sisältyvissä maissa tapahtuviin olosuhteiden muutoksiin. |
| --- | --- |

2.6

Luettelon muuttamista varten on luotava nykyistä joustavampi tarkistusmekanismi, jonka avulla voidaan kohtuullisessa ajassa reagoida luetteloon sisältyvissä maissa tapahtuviin olosuhteiden muutoksiin.

| 2.7 | ETSK katsoo, että kaikki luetteloon tehtävät muutokset on perusteltava yksityiskohtaisesti ottaen huomioon asiaa koskevat UNHCR:n, EASOn, Euroopan neuvoston ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen asiantuntijalausunnot. |
| --- | --- |

2.7

ETSK katsoo, että kaikki luetteloon tehtävät muutokset on perusteltava yksityiskohtaisesti ottaen huomioon asiaa koskevat UNHCR:n, EASOn, Euroopan neuvoston ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen asiantuntijalausunnot.

| 2.8 | ETSK katsoo niin ikään, että olisi luotava sellainen mekanismi, jonka avulla tunnustetut ihmisoikeuksia puolustavat tahot sekä oikeusasiamiehet ja talous- ja sosiaalikomiteat voivat käynnistää luettelon muutosmenettelyn. |
| --- | --- |

2.8

ETSK katsoo niin ikään, että olisi luotava sellainen mekanismi, jonka avulla tunnustetut ihmisoikeuksia puolustavat tahot sekä oikeusasiamiehet ja talous- ja sosiaalikomiteat voivat käynnistää luettelon muutosmenettelyn.

| 2.9 | ETSK ehdottaa vaadittavaksi, että turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamisen tarkoituksenmukaisuudesta yksittäisessä tapauksessa on esitettävä perusteltu päätös direktiivin 2013/32/EU mukaisen yksilöllisen arvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

2.9

ETSK ehdottaa vaadittavaksi, että turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamisen tarkoituksenmukaisuudesta yksittäisessä tapauksessa on esitettävä perusteltu päätös direktiivin 2013/32/EU mukaisen yksilöllisen arvioinnin jälkeen.

| 2.10 | Toisaalta on vahvistettava nopeutettuja menettelyjä koskevia menettelyllisiä takeita ja varmistettava kaikissa tapauksissa kulloisenkin tilanteen yksilöllinen tarkastelu sekä turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamisen tarkoituksenmukaisuus. |
| --- | --- |

2.10

Toisaalta on vahvistettava nopeutettuja menettelyjä koskevia menettelyllisiä takeita ja varmistettava kaikissa tapauksissa kulloisenkin tilanteen yksilöllinen tarkastelu sekä turvallisen alkuperämaan käsitteen soveltamisen tarkoituksenmukaisuus.

| 2.11 | ETSK:n mielestä turvallisen alkuperämaan käsitettä ei voida missään tapauksessa soveltaa maihin, joissa ei kunnioiteta lehdistön vapautta tai poliittista moniarvoisuutta, tai maihin, joissa esiintyy sukupuoleen ja/tai sukupuoliseen suuntautumiseen taikka kansalliseen, etniseen, kulttuuriseen tai uskonnolliseen vähemmistöön kuulumiseen perustuvaa vainoa. |
| --- | --- |

2.11

ETSK:n mielestä turvallisen alkuperämaan käsitettä ei voida missään tapauksessa soveltaa maihin, joissa ei kunnioiteta lehdistön vapautta tai poliittista moniarvoisuutta, tai maihin, joissa esiintyy sukupuoleen ja/tai sukupuoliseen suuntautumiseen taikka kansalliseen, etniseen, kulttuuriseen tai uskonnolliseen vähemmistöön kuulumiseen perustuvaa vainoa.

| 2.12 | ETSK katsoo niin ikään, että mekanismeja haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tunnistamiseksi on parannettava. Jos tällainen tunnistaminen tapahtuu sen jälkeen, kun nopeutettua menettelyä on jo sovellettu, on sovellettava välittömästi tavanomaista menettelyä. |
| --- | --- |

2.12

ETSK katsoo niin ikään, että mekanismeja haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tunnistamiseksi on parannettava. Jos tällainen tunnistaminen tapahtuu sen jälkeen, kun nopeutettua menettelyä on jo sovellettu, on sovellettava välittömästi tavanomaista menettelyä.

| 2.13 | Lopuksi on varmistettava oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin muutoksen hakemiseksi kielteiseen päätökseen, joka on tehty sen perusteella, että alkuperämaa katsotaan turvalliseksi. Tällä oikeudella on oltava lykkäävä vaikutus direktiivin 2013/32/EU 46 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.13

Lopuksi on varmistettava oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin muutoksen hakemiseksi kielteiseen päätökseen, joka on tehty sen perusteella, että alkuperämaa katsotaan turvalliseksi. Tällä oikeudella on oltava lykkäävä vaikutus direktiivin 2013/32/EU 46 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

3.   Taustaa

| 3.1 | Euroopan unioni on ennenkin – toistaiseksi tuloksetta – yrittänyt poistaa jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien välisiä eroavuuksia. EU on vuodesta 1999 lähtien hyväksynyt koko joukon oikeudellisia välineitä luodakseen Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän, tavoitteenaan yhdenmukaistaa turvapaikkamenettelyjä vastaanotto-olosuhteita ja muita kansainväliseen suojeluun liittyviä näkökohtia koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.1

Euroopan unioni on ennenkin – toistaiseksi tuloksetta – yrittänyt poistaa jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien välisiä eroavuuksia. EU on vuodesta 1999 lähtien hyväksynyt koko joukon oikeudellisia välineitä luodakseen Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän, tavoitteenaan yhdenmukaistaa turvapaikkamenettelyjä vastaanotto-olosuhteita ja muita kansainväliseen suojeluun liittyviä näkökohtia koskevaa lainsäädäntöä.

| 3.2 | Kuten Eurooppa-neuvosto huomauttaa 15. lokakuuta 2015 hyväksymissään päätelmissä (EUCO 26/15), ”muuttoliike- ja pakolaiskriisin ratkaiseminen on yhteinen velvollisuus, joka edellyttää kattavaa strategiaa ja pitkän aikavälin päättäväistä toimintaa solidaarisuuden ja vastuuntunnon hengessä”. Eurooppa-neuvosto toteaa lopuksi, että ”edellä esitetyt suuntaviivat ovat tärkeä lisäaskel kohti EU:n kattavaa strategiaa, joka kunnioittaa oikeutta hakea turvapaikkaa, perusoikeuksia ja kansainvälisiä velvoitteita. Näiden lisäksi on kuitenkin vielä muita merkittäviä prioriteettitoimia, jotka edellyttävät jatkotoimia asiaankuuluvilla foorumeilla, myös komission ehdotuksia. Myös EU:n koko maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan pohtimista on jatkettava. Eurooppa-neuvosto jatkaa tilanteen seuraamista.” |
| --- | --- |

3.2

Kuten Eurooppa-neuvosto huomauttaa 15. lokakuuta 2015 hyväksymissään päätelmissä (EUCO 26/15), ”muuttoliike- ja pakolaiskriisin ratkaiseminen on yhteinen velvollisuus, joka edellyttää kattavaa strategiaa ja pitkän aikavälin päättäväistä toimintaa solidaarisuuden ja vastuuntunnon hengessä”. Eurooppa-neuvosto toteaa lopuksi, että ”edellä esitetyt suuntaviivat ovat tärkeä lisäaskel kohti EU:n kattavaa strategiaa, joka kunnioittaa oikeutta hakea turvapaikkaa, perusoikeuksia ja kansainvälisiä velvoitteita. Näiden lisäksi on kuitenkin vielä muita merkittäviä prioriteettitoimia, jotka edellyttävät jatkotoimia asiaankuuluvilla foorumeilla, myös komission ehdotuksia. Myös EU:n koko maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan pohtimista on jatkettava. Eurooppa-neuvosto jatkaa tilanteen seuraamista.”

| 3.3 | Direktiivin 2013/32/EU nojalla jäsenvaltiot voivat soveltaa poikkeuksellisia ja nopeutettuja menettelyjä – erityisesti raja- tai kauttakulkualueilla sovellettavia nopeutettuja menettelyjä –, jos hakija on sellaisen valtion kansalainen, joka on määritetty turvalliseksi alkuperämaaksi kansallisessa lainsäädännössä ja jota voidaan pitää turvallisena maana hakijalle ottaen huomioon hänen erityistilanteensa. Vain muutamat jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansalliset luettelot turvallisista alkuperämaista. |
| --- | --- |

3.3

Direktiivin 2013/32/EU nojalla jäsenvaltiot voivat soveltaa poikkeuksellisia ja nopeutettuja menettelyjä – erityisesti raja- tai kauttakulkualueilla sovellettavia nopeutettuja menettelyjä –, jos hakija on sellaisen valtion kansalainen, joka on määritetty turvalliseksi alkuperämaaksi kansallisessa lainsäädännössä ja jota voidaan pitää turvallisena maana hakijalle ottaen huomioon hänen erityistilanteensa. Vain muutamat jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kansalliset luettelot turvallisista alkuperämaista.

| 3.4 | Uudelleenlaaditulla direktiivillä kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (2013/32/EU, annettu 26. kesäkuuta 2013) pyritään vähentämään kansallisten menettelyjen eroavuuksia ja takaamaan entistä nopeammat ja oikeudenmukaisemmat päätökset, kun on kyse toistuvista turvapaikkahakemuksista tai hakemuksista, joiden tueksi ei ole esitetty uusia seikkoja. Uuteen säädöstekstiin tehdyistä parannuksista huolimatta jäsenvaltioille jätetään edelleen laaja harkintavalta, mikä voi haitata tavoitetta luoda aidosti yhteinen menettely. |
| --- | --- |

3.4

Uudelleenlaaditulla direktiivillä kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (2013/32/EU, annettu 26. kesäkuuta 2013) pyritään vähentämään kansallisten menettelyjen eroavuuksia ja takaamaan entistä nopeammat ja oikeudenmukaisemmat päätökset, kun on kyse toistuvista turvapaikkahakemuksista tai hakemuksista, joiden tueksi ei ole esitetty uusia seikkoja. Uuteen säädöstekstiin tehdyistä parannuksista huolimatta jäsenvaltioille jätetään edelleen laaja harkintavalta, mikä voi haitata tavoitetta luoda aidosti yhteinen menettely.

4.   Analyysi:

| 4.1 | Turvallisen alkuperämaan käsitteellä on merkittäviä käytännön seurauksia, sillä sen perusteella voidaan mm. soveltaa nopeutettua menettelyä (direktiivin 2013/32/EU 31 artiklan 8 kohdan b alakohta), minkä johdosta aikarajat hakemuksen sisältöä koskevalle päätöksenteolle lyhenevät, haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tunnistaminen näiden lyhennettyjen määräaikojen puitteissa hankaloituu (direktiivin 2013/32/EU 24 artikla) ja viime kädessä kyseisten maiden kansalaisten mahdollisuudet saada kansainvälistä suojelua vaikeutuvat, koska oletuksena on, että kyse on perusteettomasta hakemuksesta (direktiivin 2013/32/EU 32 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

4.1

Turvallisen alkuperämaan käsitteellä on merkittäviä käytännön seurauksia, sillä sen perusteella voidaan mm. soveltaa nopeutettua menettelyä (direktiivin 2013/32/EU 31 artiklan 8 kohdan b alakohta), minkä johdosta aikarajat hakemuksen sisältöä koskevalle päätöksenteolle lyhenevät, haavoittuvassa asemassa olevien hakijoiden tunnistaminen näiden lyhennettyjen määräaikojen puitteissa hankaloituu (direktiivin 2013/32/EU 24 artikla) ja viime kädessä kyseisten maiden kansalaisten mahdollisuudet saada kansainvälistä suojelua vaikeutuvat, koska oletuksena on, että kyse on perusteettomasta hakemuksesta (direktiivin 2013/32/EU 32 artiklan 2 kohta).

| 4.2 | Tällainen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten erilainen käsittely hakijan kansallisuuden mukaan voi olla ristiriidassa pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1951 annetun Geneven yleissopimuksen 3 artiklan kanssa, jossa kielletään alkuperämaahan perustuva pakolaisten syrjintä. Kaikkien näiden seikkojen johdosta turvallisen alkuperämaan käsitettä on suositeltavaa käyttää rajallisesti. |
| --- | --- |

4.2

Tällainen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten erilainen käsittely hakijan kansallisuuden mukaan voi olla ristiriidassa pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1951 annetun Geneven yleissopimuksen 3 artiklan kanssa, jossa kielletään alkuperämaahan perustuva pakolaisten syrjintä. Kaikkien näiden seikkojen johdosta turvallisen alkuperämaan käsitettä on suositeltavaa käyttää rajallisesti.

| 4.3 | On korostettava, että yhteisen luettelon hyväksyminen turvallisista alkuperämaista ei välttämättä johda yhdenmukaisuuden lisääntymiseen, sillä yhteisen luettelon rinnalla sallitaan edelleen kunkin jäsenvaltion kansalliset luettelot. |
| --- | --- |

4.3

On korostettava, että yhteisen luettelon hyväksyminen turvallisista alkuperämaista ei välttämättä johda yhdenmukaisuuden lisääntymiseen, sillä yhteisen luettelon rinnalla sallitaan edelleen kunkin jäsenvaltion kansalliset luettelot.

| 4.4 | Ehdotettuun asetukseen sisältyy seitsemän valtion luettelo, jonka laadinnassa komissio on käyttänyt seuraavia indikaattoreita: onko maassa olemassa ihmisoikeuksia suojaava lainsäädäntökehys, onko maa ratifioinut kansainväliset ihmisoikeussopimukset, mikä on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asianomaiselle maalle antamien tuomioiden määrä, onko maalla EU:n ehdokasmaan asema, miten suurelle osalle näistä maista tulevista hakijoista on myönnetty kansainvälinen suojelu ja sisältyykö maa kansallisiin turvallisten alkuperämaiden luetteloihin. |
| --- | --- |

4.4

Ehdotettuun asetukseen sisältyy seitsemän valtion luettelo, jonka laadinnassa komissio on käyttänyt seuraavia indikaattoreita: onko maassa olemassa ihmisoikeuksia suojaava lainsäädäntökehys, onko maa ratifioinut kansainväliset ihmisoikeussopimukset, mikä on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asianomaiselle maalle antamien tuomioiden määrä, onko maalla EU:n ehdokasmaan asema, miten suurelle osalle näistä maista tulevista hakijoista on myönnetty kansainvälinen suojelu ja sisältyykö maa kansallisiin turvallisten alkuperämaiden luetteloihin.

| 4.5 | Nämä indikaattorit eivät kuitenkaan näyttäisi arvioivan riittävän hyvin yhteisiä menettelyjä koskevan direktiivin liitteessä I asetettuja kriteerejä, sillä indikaattoreissa ei esimerkiksi analysoida lainsäädännön käytännön soveltamista ja ihmisoikeuksien tosiasiallista kunnioittamista tai kansainväliseen suojeluun oikeuttavista syistä johtuvan vainon tai vakavien haittojen puuttumista. |
| --- | --- |

4.5

Nämä indikaattorit eivät kuitenkaan näyttäisi arvioivan riittävän hyvin yhteisiä menettelyjä koskevan direktiivin liitteessä I asetettuja kriteerejä, sillä indikaattoreissa ei esimerkiksi analysoida lainsäädännön käytännön soveltamista ja ihmisoikeuksien tosiasiallista kunnioittamista tai kansainväliseen suojeluun oikeuttavista syistä johtuvan vainon tai vakavien haittojen puuttumista.

| 4.5.1 | Ihmisoikeuksia koskeva kansallinen ja kansainvälinen lainsäädäntökehys: Jotta maa voidaan sisällyttää turvallisten alkuperämaiden luetteloon, on edellytettävä luonnollisesti vähintään direktiivin 2013/32/EU liitteessä I vaadittavaa arviota ihmisoikeuksien kunnioittamisesta käytännössä, vaikka se ei yksinään riitä. Joka tapauksessa komissiokaan ei vaikuta arvioivan asianmukaisesti tätä vähimmäisvaatimusta, sillä se sisällyttää ehdotuksessaan turvallisiin maihin maita, jotka joissakin tapauksissa – kuten Kosovo – eivät ole ratifioineet tärkeimpiä kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia. |
| --- | --- |

4.5.1

Ihmisoikeuksia koskeva kansallinen ja kansainvälinen lainsäädäntökehys: Jotta maa voidaan sisällyttää turvallisten alkuperämaiden luetteloon, on edellytettävä luonnollisesti vähintään direktiivin 2013/32/EU liitteessä I vaadittavaa arviota ihmisoikeuksien kunnioittamisesta käytännössä, vaikka se ei yksinään riitä. Joka tapauksessa komissiokaan ei vaikuta arvioivan asianmukaisesti tätä vähimmäisvaatimusta, sillä se sisällyttää ehdotuksessaan turvallisiin maihin maita, jotka joissakin tapauksissa – kuten Kosovo – eivät ole ratifioineet tärkeimpiä kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia.

| 4.5.2 | Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asianomaisille maille vuonna 2014 antamien tuomioiden määrä ei ilmennä ehdotettujen maiden nykyistä ihmisoikeustilannetta. Useimmissa vuonna 2014 annetuissa tuomioissa viitataan useiden vuosien takaisiin tapahtumiin, mikä johtuu sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen omista viivästyksistä että siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen voi turvautua vasta, kun kaikki kotimaan oikeussuojakeinot on käytetty.
  Komission tekemä tietojen analysointi voi johtaa sekaannuksiin. Komissio vertaa tuomioita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen kyseistä maata koskevien päätösten kokonaismäärään riippumatta siitä, kuinka monessa näistä tuomioista on käsitelty nimenomaan ihmisoikeuksien kunnioittamisen astetta. Esimerkiksi Turkin tapauksessa 2 899:stä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi osoitetusta tapauksesta, jotka komissio ottaa huomioon mainitsematta kyseisten tapausten käsittelyajanjaksoa saati ratkaisemiseen käytettyä aikaa, ratkaistiin tosiasiallisesti vain 110 asiaan liittyvää tapausta. Niistä 94 tapauksessa eli noin 93 prosentissa todettiin Euroopan ihmisoikeussopimusta loukatun (2). Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa asiasta tehtiin vuonna 2014 seitsemän päätöstä, joista viidessä todettiin ihmisoikeuksia loukatun (71 prosenttia) (3). Montenegron tapauksessa vastaava osuus oli 100 prosenttia (4), Serbian 88 prosenttia (5), entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian 66 prosenttia (6) ja Albanian 66 prosenttia (7).
  Komissio ei myöskään viittaa lainkaan siihen, mitä ihmisoikeuksia on todettu loukatun, eikä kyseisten tuomioiden sisältöön. Nämä olisivat keskeistä tietoa arvioitaessa, esiintyykö vainoa sellaisin perustein, jotka antavat syyn kansainväliseen suojeluun. |
| --- | --- |

4.5.2

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asianomaisille maille vuonna 2014 antamien tuomioiden määrä ei ilmennä ehdotettujen maiden nykyistä ihmisoikeustilannetta. Useimmissa vuonna 2014 annetuissa tuomioissa viitataan useiden vuosien takaisiin tapahtumiin, mikä johtuu sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen omista viivästyksistä että siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen voi turvautua vasta, kun kaikki kotimaan oikeussuojakeinot on käytetty.

Komission tekemä tietojen analysointi voi johtaa sekaannuksiin. Komissio vertaa tuomioita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen kyseistä maata koskevien päätösten kokonaismäärään riippumatta siitä, kuinka monessa näistä tuomioista on käsitelty nimenomaan ihmisoikeuksien kunnioittamisen astetta. Esimerkiksi Turkin tapauksessa 2 899:stä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi osoitetusta tapauksesta, jotka komissio ottaa huomioon mainitsematta kyseisten tapausten käsittelyajanjaksoa saati ratkaisemiseen käytettyä aikaa, ratkaistiin tosiasiallisesti vain 110 asiaan liittyvää tapausta. Niistä 94 tapauksessa eli noin 93 prosentissa todettiin Euroopan ihmisoikeussopimusta loukatun (2). Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa asiasta tehtiin vuonna 2014 seitsemän päätöstä, joista viidessä todettiin ihmisoikeuksia loukatun (71 prosenttia) (3). Montenegron tapauksessa vastaava osuus oli 100 prosenttia (4), Serbian 88 prosenttia (5), entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian 66 prosenttia (6) ja Albanian 66 prosenttia (7).

Komissio ei myöskään viittaa lainkaan siihen, mitä ihmisoikeuksia on todettu loukatun, eikä kyseisten tuomioiden sisältöön. Nämä olisivat keskeistä tietoa arvioitaessa, esiintyykö vainoa sellaisin perustein, jotka antavat syyn kansainväliseen suojeluun.

| 4.5.3 | Euroopan unionin ehdokasmaan asema ei tarkoita sitä, että kyseinen maa täyttäisi jo Kööpenhaminan arviointiperusteet, vaan että se on aloittanut menettelyn perusteiden täyttämiseksi. EU:n ehdokasmaiden edistymiskertomuksissa (8), jotka on sisällytetty asetusehdotuksen luetteloon, huomautetaan päinvastoin puutteista ihmisoikeuksien kunnioittamisen, oikeusvaltion, korruption, median poliittisen valvonnan ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden kaltaisilla aloilla. |
| --- | --- |

4.5.3

Euroopan unionin ehdokasmaan asema ei tarkoita sitä, että kyseinen maa täyttäisi jo Kööpenhaminan arviointiperusteet, vaan että se on aloittanut menettelyn perusteiden täyttämiseksi. EU:n ehdokasmaiden edistymiskertomuksissa (8), jotka on sisällytetty asetusehdotuksen luetteloon, huomautetaan päinvastoin puutteista ihmisoikeuksien kunnioittamisen, oikeusvaltion, korruption, median poliittisen valvonnan ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden kaltaisilla aloilla.

| 4.5.4 | Niiden kyseisistä maista tulleiden hakijoiden osuus, jotka määriteltiin kansainvälistä suojelua saaviksi EU:ssa vuonna 2014: Komission toteuttama koko EU:ta vuonna 2014 koskevien tietojen tilastoanalyysi voi aiheuttaa sekaannuksia. Tarkempi analyysi osuuksista jäsenvaltioissa tuottaa heterogeenisemmän tuloksen. Näin ollen esimerkiksi Kosovosta tulevien kansalaisten osuus kansainvälistä suojelua saavista vuoden 2015 toisella kolmanneksella oli 18,9 prosenttia koko EU:ssa, mutta maiden välillä on suuria eroja, esimerkiksi Italiassa 60 prosenttia ja Saksassa 0,4 prosenttia (9). |
| --- | --- |

4.5.4

Niiden kyseisistä maista tulleiden hakijoiden osuus, jotka määriteltiin kansainvälistä suojelua saaviksi EU:ssa vuonna 2014: Komission toteuttama koko EU:ta vuonna 2014 koskevien tietojen tilastoanalyysi voi aiheuttaa sekaannuksia. Tarkempi analyysi osuuksista jäsenvaltioissa tuottaa heterogeenisemmän tuloksen. Näin ollen esimerkiksi Kosovosta tulevien kansalaisten osuus kansainvälistä suojelua saavista vuoden 2015 toisella kolmanneksella oli 18,9 prosenttia koko EU:ssa, mutta maiden välillä on suuria eroja, esimerkiksi Italiassa 60 prosenttia ja Saksassa 0,4 prosenttia (9).

| 4.5.5 | Maiden sisällyttäminen kansallisiin turvallisten alkuperämaiden luetteloihin: Kansalliset turvallisten alkuperämaiden luettelot eivät myöskään ole yhtenäisiä, sillä kussakin jäsenvaltiossa sovelletaan erilaisia perusteita, joten niistä ei voi sellaisenaan muokata yhteistä luetteloa. |
| --- | --- |

4.5.5

Maiden sisällyttäminen kansallisiin turvallisten alkuperämaiden luetteloihin: Kansalliset turvallisten alkuperämaiden luettelot eivät myöskään ole yhtenäisiä, sillä kussakin jäsenvaltiossa sovelletaan erilaisia perusteita, joten niistä ei voi sellaisenaan muokata yhteistä luetteloa.

| 4.6 | Komission ehdotuksessa näiden seitsemän maan sisällyttämisestä turvallisten alkuperämaiden luetteloon olisi viitattava muihin indikaattoreihin, jotka ovat hyödyllisiä ja tehokkaita mitattaessa lainsäädännön soveltamisastetta ja ihmisoikeuksien noudattamista. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi tietolähteitä, joiden Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (10) on katsonut olevan merkityksellisiä vakiintuneessa oikeuskäytännössään alkuperämaan tilanteen ja maahan palaamisessa piilevien vaarojen arvioimisessa. Nämä lähteet mainitaan asetusehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa luettelon tarkistamista, mutta ei sen laatimista varten, erityisesti EAH, EASO, UNHCR, Euroopan neuvosto ja muut alan kansainväliset järjestöt. |
| --- | --- |

4.6

Komission ehdotuksessa näiden seitsemän maan sisällyttämisestä turvallisten alkuperämaiden luetteloon olisi viitattava muihin indikaattoreihin, jotka ovat hyödyllisiä ja tehokkaita mitattaessa lainsäädännön soveltamisastetta ja ihmisoikeuksien noudattamista. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi tietolähteitä, joiden Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (10) on katsonut olevan merkityksellisiä vakiintuneessa oikeuskäytännössään alkuperämaan tilanteen ja maahan palaamisessa piilevien vaarojen arvioimisessa. Nämä lähteet mainitaan asetusehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa luettelon tarkistamista, mutta ei sen laatimista varten, erityisesti EAH, EASO, UNHCR, Euroopan neuvosto ja muut alan kansainväliset järjestöt.

| 4.7 | Katsomme myös, että olisi hyödynnettävä indikaattoreita, jotka voivat kuvastaa ihmisoikeustilannetta kaikkien niiden perusteiden kohdalla, joiden nojalla on oikeus saada kansainvälistä suojelua, esimerkiksi sananvapauden ja lehdistönvapauden kunnioittaminen; poliittisen moniarvoisuuden kunnioittaminen; homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI-ihmisten) tilanne sekä etniset, kulttuuriset tai uskonnolliset vähemmistöt. |
| --- | --- |

4.7

Katsomme myös, että olisi hyödynnettävä indikaattoreita, jotka voivat kuvastaa ihmisoikeustilannetta kaikkien niiden perusteiden kohdalla, joiden nojalla on oikeus saada kansainvälistä suojelua, esimerkiksi sananvapauden ja lehdistönvapauden kunnioittaminen; poliittisen moniarvoisuuden kunnioittaminen; homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI-ihmisten) tilanne sekä etniset, kulttuuriset tai uskonnolliset vähemmistöt.

| 4.8 | Asetusehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan yhteisen turvallisten alkuperämaiden luettelon säännöllinen tarkastelu. Asetusehdotuksen mukaan muutokset hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen (asetusehdotuksen 2 artiklan 3 kohta) ja maan kuuluminen luetteloon voidaan keskeyttää yhden vuoden ajaksi, jota voidaan pidentää toisella vuodella, jos maan tilanne muuttuu äkillisesti (asetusehdotuksen 3 artikla). |
| --- | --- |

4.8

Asetusehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan yhteisen turvallisten alkuperämaiden luettelon säännöllinen tarkastelu. Asetusehdotuksen mukaan muutokset hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen (asetusehdotuksen 2 artiklan 3 kohta) ja maan kuuluminen luetteloon voidaan keskeyttää yhden vuoden ajaksi, jota voidaan pidentää toisella vuodella, jos maan tilanne muuttuu äkillisesti (asetusehdotuksen 3 artikla).

| 4.9 | Kumpikaan menettelyistä, yhteispäätösmenettelyyn perustuva tavallinen lainsäätämisjärjestys tai 3 artiklan mukainen keskeyttämismenettely, ei vaikuta tarjoavan nopeaa ja joustavaa mekanismia puuttua yhteisessä luettelossa olevien alkuperämaiden tilanteen muutoksiin. Useista maista on valitettavasti monia esimerkkejä poliittisen tilanteen, demokratian takeiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen nopeasta heikkenemisestä, johon olisi ollut vaikea vastata vahvistettujen mekanismien avulla. Lisäksi nämä tilanteet voivat jatkua pitkään, jolloin kahden vuoden enimmäisaika on erittäin lyhyt. |
| --- | --- |

4.9

Kumpikaan menettelyistä, yhteispäätösmenettelyyn perustuva tavallinen lainsäätämisjärjestys tai 3 artiklan mukainen keskeyttämismenettely, ei vaikuta tarjoavan nopeaa ja joustavaa mekanismia puuttua yhteisessä luettelossa olevien alkuperämaiden tilanteen muutoksiin. Useista maista on valitettavasti monia esimerkkejä poliittisen tilanteen, demokratian takeiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen nopeasta heikkenemisestä, johon olisi ollut vaikea vastata vahvistettujen mekanismien avulla. Lisäksi nämä tilanteet voivat jatkua pitkään, jolloin kahden vuoden enimmäisaika on erittäin lyhyt.

| 4.10 | Arvioitaessa äkillisiä muutoksia maan tilanteessa olisi otettava aina huomioon EASOn, UNHCR:n, Euroopan neuvoston ja muiden alan kansainvälisten järjestöjen asiantuntijanäkemys, jollainen sisältyy tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tehtyyn muutokseen. |
| --- | --- |

4.10

Arvioitaessa äkillisiä muutoksia maan tilanteessa olisi otettava aina huomioon EASOn, UNHCR:n, Euroopan neuvoston ja muiden alan kansainvälisten järjestöjen asiantuntijanäkemys, jollainen sisältyy tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tehtyyn muutokseen.

| 4.11 | Toisaalta asetuksen antaminen sulkee pois mahdollisuuden, että turvapaikanhakijat voivat hakea kansallisilta viranomaisilta muutosta päätökseen sisällyttää maa turvallisten maiden luetteloon. Tämä mahdollisuus on olemassa kansallisten luetteloiden kohdalla. Olisi suositeltavaa mahdollistaa, että ihmisoikeusjärjestöt tai turvapaikanhakijat voisivat hakea tällaista muutosta. |
| --- | --- |

4.11

Toisaalta asetuksen antaminen sulkee pois mahdollisuuden, että turvapaikanhakijat voivat hakea kansallisilta viranomaisilta muutosta päätökseen sisällyttää maa turvallisten maiden luetteloon. Tämä mahdollisuus on olemassa kansallisten luetteloiden kohdalla. Olisi suositeltavaa mahdollistaa, että ihmisoikeusjärjestöt tai turvapaikanhakijat voisivat hakea tällaista muutosta.

| 4.12 | Direktiivin 2013/32/EU 31 artiklan 8 kohdan b alakohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus nopeuttaa tutkintamenettelyä, jos hakija tulee turvallisesta alkuperämaasta. Nopeutettu käsittely ei saa missään tapauksessa heikentää menettelytakeita lyhyiden määräaikojen takia (11). Se ei saa myöskään johtaa siihen, ettei näitä kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia arvioida tapauskohtaisesti. Tämä kielletään direktiivin 2013/32/EU 10 artiklan 3 kohdan a alakohdassa. |
| --- | --- |

4.12

Direktiivin 2013/32/EU 31 artiklan 8 kohdan b alakohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus nopeuttaa tutkintamenettelyä, jos hakija tulee turvallisesta alkuperämaasta. Nopeutettu käsittely ei saa missään tapauksessa heikentää menettelytakeita lyhyiden määräaikojen takia (11). Se ei saa myöskään johtaa siihen, ettei näitä kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia arvioida tapauskohtaisesti. Tämä kielletään direktiivin 2013/32/EU 10 artiklan 3 kohdan a alakohdassa.

| 4.13 | Direktiivin 2013/32/EU 36 artiklan 1 kohdassa säädetään, että turvallisiksi lähtömaiksi lueteltuja maita voidaan pitää tietylle hakijalle turvallisina maina ainoastaan yksilöllisen tutkinnan jälkeen. Tässä yksilöllisessä tutkinnassa olisi arvioitava, onko tarkoituksenmukaista soveltaa turvallisen alkuperämaan käsitettä tiettyyn tapaukseen perustellulla päätöksellä, jossa todistustaakka kuuluu jäsenvaltiolle ja johon voidaan hakea muutosta. |
| --- | --- |

4.13

Direktiivin 2013/32/EU 36 artiklan 1 kohdassa säädetään, että turvallisiksi lähtömaiksi lueteltuja maita voidaan pitää tietylle hakijalle turvallisina maina ainoastaan yksilöllisen tutkinnan jälkeen. Tässä yksilöllisessä tutkinnassa olisi arvioitava, onko tarkoituksenmukaista soveltaa turvallisen alkuperämaan käsitettä tiettyyn tapaukseen perustellulla päätöksellä, jossa todistustaakka kuuluu jäsenvaltiolle ja johon voidaan hakea muutosta.

| 4.14 | Koska asetuksen antaminen edellyttää, että turvapaikanhakijoiden mahdollisuuksia valittaa alkuperämaan sisällyttämisestä turvallisten alkuperämaiden luetteloon rajoitetaan, on vahvistettava takuita mahdollisuudesta turvautua jokaisessa konkreettisessa tapauksessa tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin myöntämällä turvapaikkamenettelydirektiivin 46 artiklan 5 kohdan mukainen lykkäävä vaikutus. |
| --- | --- |

4.14

Koska asetuksen antaminen edellyttää, että turvapaikanhakijoiden mahdollisuuksia valittaa alkuperämaan sisällyttämisestä turvallisten alkuperämaiden luetteloon rajoitetaan, on vahvistettava takuita mahdollisuudesta turvautua jokaisessa konkreettisessa tapauksessa tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin myöntämällä turvapaikkamenettelydirektiivin 46 artiklan 5 kohdan mukainen lykkäävä vaikutus.

| 4.15 | Vastaavasti on taattava niiden hakijoiden tunnistaminen, jotka ovat erityisen haavoittuvassa asemassa ja joihin ei direktiivin 2013/32/EU 24 artiklan 3 kohdan nojalla voi soveltaa nopeutettua menettelyä. Näissä tapauksissa on säädettävä velvollisuudesta suorittaa tunnistaminen ennen kuin päätetään soveltaa nopeutettua menettelyä, tai jos haavoittuva asema tunnistetaan jälkikäteen, mahdollisuudesta keskeyttää nopeutettu menettely ja palata tavanomaiseen menettelyyn. |
| --- | --- |

4.15

Vastaavasti on taattava niiden hakijoiden tunnistaminen, jotka ovat erityisen haavoittuvassa asemassa ja joihin ei direktiivin 2013/32/EU 24 artiklan 3 kohdan nojalla voi soveltaa nopeutettua menettelyä. Näissä tapauksissa on säädettävä velvollisuudesta suorittaa tunnistaminen ennen kuin päätetään soveltaa nopeutettua menettelyä, tai jos haavoittuva asema tunnistetaan jälkikäteen, mahdollisuudesta keskeyttää nopeutettu menettely ja palata tavanomaiseen menettelyyn.

Bryssel 10. joulukuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Georges DASSIS

---

(1)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 1.

1

(2)  European Court of Human Rights: Country Profile – Turkey, heinäkuu 2015.

2

http://www.echr.coe.int/Documents/CP_Turkey_ENG.pdf

(3)  European Court of Human Rights: Country Profile – Bosnia and Herzegovina, heinäkuu 2015.

3

http://www.echr.coe.int/Documents/CP_Bosnia_and_Herzegovina_ENG.pdf

(4)  European Court of Human Rights: Country Profile – Montenegro, heinäkuu 2015.

4

http://www.echr.coe.int/Documents/CP_Montenegro_ENG.pdf. Yksi asiasta annettu tuomio, jossa todettiin ihmisoikeuksia loukatun.

(5)  European Court of Human Rights: Country Profile – Serbia, heinäkuu 2015.

5

http://www.echr.coe.int/Documents/CP_Serbia_ENG.pdf. Asiasta annetuista 18 tuomiosta 16 tapauksessa todettiin ihmisoikeussopimusta loukatun.

(6)  European Court of Human Rights: Country Profile – FYRM, heinäkuu 2015.

6

http://www.echr.coe.int/Documents/CP_The_former_Yugoslav_Republic_of_Macedonia_ENG.pdf

(7)  European Court of Human Rights: Country Profile – Albania, heinäkuu 2015.

7

http://www.echr.coe.int/Documents/CP_Albania_ENG.pdf. Vuonna 2014 käsitellyistä 150 tapauksesta ratkaistiin tosiasiallisesti vain kuusi tätä asiaa käsittelevää tapausta, joista neljässä todettiin Euroopan ihmisoikeussopimusta loukatun.

(8)  Saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/enlargement/countries/package/index_en.htm

8

(9)  Eurostat: First Instance decisions on applications by citizenship, age and sex, Quarterly data http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

9

(10)  Esimerkiksi NA vastaan Yhdistynyt kuningaskunta, asia 25904/2007, 17. heinäkuuta 2008; Gaforov vastaan Venäjä, 21.10.2010.

10

(11)  Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisu asiassa C-175/11, 31.1.2013, 74 ja 75 kohta.

11

---