# Uradni list C 64/2014

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2014.064.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 64 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 574. marec 2014 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2014.064.slv

Uradni list

Evropske unije

C 64

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 574. marec 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
  Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

  Šestindvajseto zasedanje je potekalo v Adis Abebi v Etiopiji med 25. in 27. novembrom 2013. |
| 2014/C 064/01 | Zapisnik s seje v ponedeljek, 25. novembra 2013 | 1 |
| 2014/C 064/02 | Zapisnik s seje v torek, 26. novembra 2013 | 5 |
| 2014/C 064/03 | Zapisnik s seje v sredo, 27. novembra 2013 | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE
  Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

  Šestindvajseto zasedanje je potekalo v Adis Abebi v Etiopiji med 25. in 27. novembrom 2013.

Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

Šestindvajseto zasedanje je potekalo v Adis Abebi v Etiopiji med 25. in 27. novembrom 2013.

2014/C 064/01

Zapisnik s seje v ponedeljek, 25. novembra 2013

1

2014/C 064/02

Zapisnik s seje v torek, 26. novembra 2013

5

2014/C 064/03

Zapisnik s seje v sredo, 27. novembra 2013

8

| Uporabljeni znaki






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

Uporabljeni znaki

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Kratice imen parlamentarnih odborov

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

Kratice imen političnih skupin

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina Naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| ECR | Skupina Evropski konzervativci in reformisti |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice |
| EFD | Skupina Evropa svobode in demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina Naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

ECR

Skupina Evropski konzervativci in reformisti

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice

EFD

Skupina Evropa svobode in demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE Skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma, podpisanega med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi Šestindvajseto zasedanje je potekalo v Adis Abebi v Etiopiji med 25. in 27. novembrom 2013.

| 4.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 64/1

---

ZAPISNIK S SEJE V PONEDELJEK, 25. NOVEMBRA 2013

2014/C 64/01

Vsebina

Uradna ustanovna seja

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP101.510) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnjih dveh sej s 25. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 328, 12. novembra 2013) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 24. novembra 2013 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izjava komisarja, pristojnega za razvoj, Andrisa Piebalgsa |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razprava brez seznama govornikov s komisarjem, pristojnim za razvoj, Andrisom Piebalgsom |
| --- | --- |

5.

| 6. | Čas za vprašanja Evropski komisiji |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ukrepi Evropske komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 25. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sodelovanje jug-jug ter tristransko sodelovanje: priložnosti in izzivi za države AKP |
| --- | --- |

8.

ZAPISNIK S SEJE V PONEDELJEK, 25. NOVEMBRA 2013

(Seja se je začela ob 11.00.)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

predsednik spodnjega doma etiopskega parlamenta Abadula Gemeda Dago, sopredsednica Skupne parlamentarne skupščine Joyce Laboso, podpredsednik Skupne parlamentarne skupščine Patrice Tirolien in etiopski predsednik vlade Hailemariam Dessalegn.

(Seja je bila prekinjena ob 12.10 in se je nadaljevala ob 15.10.)

PREDSEDUJOČA: Joyce LABOSO

sopredsednica

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednica je pozdravila vse udeležence.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednica je sporočila, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednica je sporočila, da so zaradi izrednih okoliščin višje sile v skladu s členom 17(1) Sporazuma iz Cotonouja in členom 1(2) poslovnika Skupne parlamentarne skupščine prejeli dve prošnji za akreditacijo predstavnikov, ki niso poslanci. Ti predstavniki bodo zabeleženi, njihova imena pa navedena v prilogi k zapisniku.

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP101.510)

Dnevni red je bil sprejet v obliki, kot je razvidno iz zapisnika.

2.   Sprejetje zapisnika zadnjih dveh sej s 25. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 328, 12. novembra 2013)

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva z dne 24. novembra 2013

Sopredsednica je poročala o sklepih seje predsedstva 24. novembra 2013.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila: | Odbor za politične zadeve







  — | Izzivi nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila:

Odbor za politične zadeve

—

Izzivi nacionalne sprave v državah po spopadih in krizah

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | Strateški razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami za trajnosten in vključujoč razvoj |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

Strateški razvoj zasebnega sektorja, vključno z inovacijami za trajnosten in vključujoč razvoj

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | Družbene in gospodarske posledice umrljivosti in neustrezne prehranjenosti otrok v državah AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

Družbene in gospodarske posledice umrljivosti in neustrezne prehranjenosti otrok v državah AKP

| b) | Osnutki predlogov sprememb poslovnika bo Skupščini predložen za sprejetje. |
| --- | --- |

b)

Osnutki predlogov sprememb poslovnika bo Skupščini predložen za sprejetje.

| c) | Enajsto regionalno srečanje bo potekalo med 12. in 14. februarjem 2014 v Port Louisu na Mauritiusu. |
| --- | --- |

c)

Enajsto regionalno srečanje bo potekalo med 12. in 14. februarjem 2014 v Port Louisu na Mauritiusu.

| d) | Misija za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju bo potekala med 29. in 31. januarjem 2014. |
| --- | --- |

d)

Misija za ugotavljanje dejstev v Zimbabveju bo potekala med 29. in 31. januarjem 2014.

| e) | Misija za opazovanje volitev bo napotena na Madagaskar, da bi lahko opazovala drugi krog predsedniških in parlamentarnih volitev 20. decembra 2013. |
| --- | --- |

e)

Misija za opazovanje volitev bo napotena na Madagaskar, da bi lahko opazovala drugi krog predsedniških in parlamentarnih volitev 20. decembra 2013.

| f) | Osnutki predlogov sprememb o sodelovanju med Skupščino in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom bo predložen Odboru za politične zadeve v posvetovanje po pisnem postopku. |
| --- | --- |

f)

Osnutki predlogov sprememb o sodelovanju med Skupščino in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom bo predložen Odboru za politične zadeve v posvetovanje po pisnem postopku.

| g) | Medparlamentarni uniji Medvladne agencije za razvoj (IPU-IGAD) bo dodeljen status opazovalke v skupščini. |
| --- | --- |

g)

Medparlamentarni uniji Medvladne agencije za razvoj (IPU-IGAD) bo dodeljen status opazovalke v skupščini.

| h) | Sedemindvajseto zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo v Strasbourgu med 17. in 19. marcem 2014, 28. zasedanje pa v Vanuatuju med 1. in 3. decembrom 2014. |
| --- | --- |

h)

Sedemindvajseto zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo potekalo v Strasbourgu med 17. in 19. marcem 2014, 28. zasedanje pa v Vanuatuju med 1. in 3. decembrom 2014.

Govorili so: Michèle Rivasi in Michael Gahler

Sopredsednica je sporočila naslednje roke:

| — | za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam (o varnosti na območju afriških Velikih jezer in o razmerah v komorskem otočju): torek, 26. novembra 2013 opoldne. |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam (o varnosti na območju afriških Velikih jezer in o razmerah v komorskem otočju): torek, 26. novembra 2013 opoldne.

| — | za prošnje glede načinov glasovanja: sreda, 27. novembra 2013, ob 10.00, v pisni obliki. |
| --- | --- |

—

za prošnje glede načinov glasovanja: sreda, 27. novembra 2013, ob 10.00, v pisni obliki.

4.   Izjava komisarja, pristojnega za razvoj, Andrisa Piebalgsa

Komisar, pristojen za razvoj, Andris Piebalgs je govoril o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja za razvojni okvir po letu 2015 in pri načrtovanju programov za naslednjih sedem let. Poudaril je, da sta boj proti revščini in prizadevanje za trajnost dve plati iste medalje. Potreben je enoten sklop ciljev, ki bo zahteval novo globalno pogodbo med vladami, ljudmi, civilno družbo in zasebnim sektorjem. Komisar Andris Piebalgs je jasno izrazil, da je Evropska unija še naprej zavezana storiti vse, kar je v njeni moči, da bi se razvojni cilji tisočletja uresničili pred letom 2015. Pozdravil je izid posebnega srečanja Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja, ki je potekalo v New Yorku septembra 2013.

5.   Razprava brez seznama govornikov s komisarjem, pristojnim za razvoj, Andrisom Piebalgsom

V izmenjavi mnenj so se med drugim osredotočili na: spol in pohabljanje ženskih spolnih organov; izobraževanje in poklicno usposabljanje v programu za obdobje po letu 2015; strategijo za ustvarjanje delovnih mest; prehransko varnost in prehrano; biogoriva; financiranje razvoja; dostopnost obnovljivih virov energije; usklajevanje donacij v EU; etiopska prizadevanje za zmanjšanje umrljivosti otrok; delitveni ključ in diferenciacijo v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada, zavezanost za financiranje, potrebno za dosego razvojnih ciljev tisočletja in stanje sporazuma o gospodarskem partnerstvu.

Govorili so: Ana Gomes, Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo), Abdourahamane Chegou (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Michèle Rivasi, Tesfaye Daba (Etiopija), Gay Mitchell, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Olle Schmidt, Marija Gabriel, Maria Da Graça Carvalho, Horst Schnellhardt, Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čad), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Odirile Motlhale (Bocvana), Boniface Yehouetome (Benin), Philippe Boulland, Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Mo-Mamo Karerwa (Burundi) in Lucie Milebou (Gabon).

Komisar Piebalgs je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku razprave brez seznama govornikov.

6.   Čas za vprašanja Evropski komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 21 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar Piebalgs je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih avtorjev:

| | vprašanje številka 1, ki ga je zastavil Derek Vaughan, o klimatskih spremembah in financiranjem razvojnih ciljev novega tisočletja; |
| --- | --- |

vprašanje številka 1, ki ga je zastavil Derek Vaughan, o klimatskih spremembah in financiranjem razvojnih ciljev novega tisočletja;

| | vprašanje številka 2, ki ga je zastavil Miguel Ángel Martínez Martínez, o tem, kako vključiti trajnostni razvoj in boj proti klimatskim spremembam v državah AKP v program za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

vprašanje številka 2, ki ga je zastavil Miguel Ángel Martínez Martínez, o tem, kako vključiti trajnostni razvoj in boj proti klimatskim spremembam v državah AKP v program za obdobje po letu 2015;

| | vprašanje številka 5, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o strategijah EU za Afriko in za Sahel; |
| --- | --- |

vprašanje številka 5, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o strategijah EU za Afriko in za Sahel;

| | vprašanje številka 6, ki ga je zastavila Ana Gomes, o kršitvah svobode medijev in zatiranju političnih nesoglasij v Angoli; |
| --- | --- |

vprašanje številka 6, ki ga je zastavila Ana Gomes, o kršitvah svobode medijev in zatiranju političnih nesoglasij v Angoli;

| | vprašanje številka 7, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o boju z Gospodovo odporniško vojsko; |
| --- | --- |

vprašanje številka 7, ki ga je zastavila Marija Gabriel, o boju z Gospodovo odporniško vojsko;

| | vprašanje številka 8, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o trgovini z ljudmi in nezakonitih migracijah; |
| --- | --- |

vprašanje številka 8, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o trgovini z ljudmi in nezakonitih migracijah;

| | vprašanje številka 10, ki ga je v imenu Marielle de Sarnez zastavil Niccolo Rinaldi, o boju proti neustrezni prehranjenosti otrok; |
| --- | --- |

vprašanje številka 10, ki ga je v imenu Marielle de Sarnez zastavil Niccolo Rinaldi, o boju proti neustrezni prehranjenosti otrok;

| | vprašanje številka 12, ki ga je zastavila Fiona Hall, o financiranju cepljenja v Afriki; |
| --- | --- |

vprašanje številka 12, ki ga je zastavila Fiona Hall, o financiranju cepljenja v Afriki;

| | vprašanje številka 13, ki ga je zastavil Michèle Rivasi, o preglednosti javno-zasebnih partnerstev na področju cepiv; |
| --- | --- |

vprašanje številka 13, ki ga je zastavil Michèle Rivasi, o preglednosti javno-zasebnih partnerstev na področju cepiv;

| | vprašanje številka 14, ki ga je zastavil Jo Leinen, o prilaščanju zemlje: izvajanje prostovoljnih smernic ZN za odgovorno upravljanje lastništva zemlje, ribištva in gozdov; |
| --- | --- |

vprašanje številka 14, ki ga je zastavil Jo Leinen, o prilaščanju zemlje: izvajanje prostovoljnih smernic ZN za odgovorno upravljanje lastništva zemlje, ribištva in gozdov;

| | vprašanje številka 15, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o biogorivih in zemljiških pravicah; |
| --- | --- |

vprašanje številka 15, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o biogorivih in zemljiških pravicah;

| | vprašanje številka 18, ki ga je postavil Gay Mitchell, o prožnosti in zmanjševanju tveganja nesreč v državah AKP; |
| --- | --- |

vprašanje številka 18, ki ga je postavil Gay Mitchell, o prožnosti in zmanjševanju tveganja nesreč v državah AKP;

| | vprašanje številka 19, ki ga je zastavil Lautafi F. S. Purcell (Samoa), o prihodnosti držav skupine AKP; |
| --- | --- |

vprašanje številka 19, ki ga je zastavil Lautafi F. S. Purcell (Samoa), o prihodnosti držav skupine AKP;

| | vprašanje številka 20, ki ga je zastavil Patrice Tirolien, o partnerstvu med EU in državami AKP po letu 2020; |
| --- | --- |

vprašanje številka 20, ki ga je zastavil Patrice Tirolien, o partnerstvu med EU in državami AKP po letu 2020;

| | vprašanje številka 21, ki ga je v imenu Michaela Cashmana zastavil Derek Vaughan, o tretji reviziji sporazuma iz Cotonouja. |
| --- | --- |

vprašanje številka 21, ki ga je v imenu Michaela Cashmana zastavil Derek Vaughan, o tretji reviziji sporazuma iz Cotonouja.

Avtorji vprašanj številka 3, 4, 11 in 17 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorja vprašanj številka 9 in 16 nista bila prisotna.

7.   Ukrepi Evropske komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 25. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine

Dokument o nadaljnjih ukrepih Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na Skupni parlamentarni skupščini v Bruslju, je bil vložen v dokumentacijo.

8.   Sodelovanje jug-jug ter tristransko sodelovanje: priložnosti in izzivi za države AKP

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Elvis Mutiri wa Bashara (Demokratična republika Kongo) in Jean-Jacob Bicep.

Jean-Jacob Bicep je v imenu soporočevalcev predstavil poročilo.

Govorili so: Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo), Andre R. Worrel (Barbados), Hans-Peter Mayer, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Marlene Mizzi, Niccolò Rinaldi, Netty Baldeh (Gambija), François Alfonsi, Peter Štastný, Dharamkumar Seeraj (Gvajana), Christina Gutierrrez-Cortines, Nita R.K. Deerpalsing (Mauritius), Piet Van der Walt (Namibija), Adjedoue Weidou (Čad), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) in Peter Craig-Mcquaide (Evropska komisija).

Poslanci so poudarili, kako pomembne so nove oblike sodelovanja, ki bi državam v vzponu omogočile prevzeti večjo vlogo glede na to, da se obseg razvojne pomoči manjša in da bi se morale učiti iz lastnih napak. Poslanci pa so poudarili tudi, da bi moral to sodelovanje spremljati tudi prenos tehnologije in znanja ter izkušenj, če naj bi prineslo dolgoročnejši trajnostni razvoj in pripomoglo h gospodarski rasti. Pri takem sodelovanju bi morale raziskave in inovacije igrati osrednjo vlogo.

(Seja se je zaključila ob 18.35.)

Joyce LABOSO

Patrice TIROLIEN

sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 4.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 64/5

---

ZAPISNIK S SEJE V TOREK, 26. NOVEMBRA 2013

2014/C 64/02

Vsebina

| 1. | Nujna tema 1: varnost na območju afriških Velikih jezer |
| --- | --- |

1.

| 2. | Spoštovanje pravne države ter vloga nepristranskega in neodvisnega sodstva |
| --- | --- |

2.

| 3. | Institucionalno sodelovanje med Afriško unijo in Evropsko unijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Družbeni in okoljski vpliv pašništva na države AKP |
| --- | --- |

4.

| 5. | Novemu upravljanju finančnega razvoja naproti: |
| --- | --- |

5.

| i. | Raba naravnih virov |
| --- | --- |

i.

| ii. | Davčna reforma in prerazporeditev bogastva |
| --- | --- |

ii.

| iii. | Decentralizirano sodelovanje |
| --- | --- |

iii.

| 6. | Razno |
| --- | --- |

6.

ZAPISNIK S SEJE V TOREK, 26. NOVEMBRA 2013

(Seja se je začela ob 9.15.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

1.   Nujna tema 1: varnost na območju afriških Velikih jezer

Jose Costa Pereira iz Evropske službe za zunanje delovanje je predstavil varnost na območju afriških Velikih jezer.

Govorili so: Marija Gabriel, Laurent Ngon-Baba (Srednjeafriška republika), Norbert Neuser, Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Jean-Jacob Bicep, Adjedoue Weidou (Čad), Jacob Oulanyah (Uganda), Dambert René Ndouane (Demokratična republika Kongo), Slavi Binev, Simon Vuwa Kaunda (Malavi), Hans-Peter Mayer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Louis Michel in Ana Gomes.

Govorci so pozdravili nedavni razvoj dogodkov v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo, zlasti poraz skupine M23. Poslanci pa so tudi poudarili, da izključno vojaška rešitev ni dovolj, in izpostavili svoje skrbi glede humanitarne krize in kršenja človekovih pravic (zlasti žensk in otrok). Govorci so omenili tudi, da bi morale oblasti v Demokratični republiki Kongo uvesti široke politične in institucionalne reforme, še zlasti v varnostnem sektorju. To bi zahtevalo vztrajno prizadevanje mednarodne skupnosti, kot je predvideno v okvirnem sporazumu, ki je bil podpisan februarja 2013. Treba bi bilo tudi preprečiti ropanje naravnih virov, ki podžiga spore v Demokratični republiki Kongo in na območju afriških Velikih jezer

2.   Spoštovanje pravne države ter vloga nepristranskega in neodvisnega sodstva

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Dharamkumar Seeraj (Gvajana) in Filip Kaczmarek.

Filip Kaczmarek in Dharamkumar Seeraj (Gvajana) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Marija Gabriel, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Juan Fernando Lopez Aguilar, Laurent Ngon-Baba (Srednjeafriška republika), Olle Schmidt, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Tesfaye Daba (Etiopija), Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Moses Y. Kollie (Liberija), Hans-Peter Mayer, Abdourahamane Chegou (Niger), Derek Vaughan, Adjedoue Weidou (Čad), Ana Gomes, Komi Selom Klassou (Togo), Jacob Oulanyah (Uganda), Joyce Laboso (Kenija) in Francesca Mosca (Evropska komisija).

Poslanci so poudarili, kako pomembno je ravnovesje med zakonodajno, izvršno in sodno oblastjo, in opozorili na posledice nespoštovanja pravne države v zvezi s korupcijo, pomanjkanjem naložb in slabitvijo gospodarstva. Vztrajali so pri potrebi po neodvisnem postopku za imenovanje sodnikov in javnih tožilcev ter neodvisnem disciplinskem sistemu za sodnike in tožilce in izpostavili, da bi bil sposoben sodni sistem rezultat dolgoročnega procesa, ki zahteva sistematično državljansko vzgojo že od malih nog. Poslanci so spodbujali izmenjavo dobrih praks med državami AKP, ki so izkusile podobne razmere, in se zavzeli za nadaljnjo pomoč pri gradnji zmogljivosti.

Soporočevalca Dharamkumar Seeraj (Gvajana) in Filip Kaczmarek sta zaključila razpravo.

Francesca Mosca iz Evropske komisije je dodala zaključne pripombe.

3.   Institucionalno sodelovanje med Afriško unijo in Evropsko unijo

Glavna razprava

Namestnik predsednika komisije Afriške unije Erastus Mwencha je predstavil institucionalno sodelovanje med Afriško unijo in Evropsko unijo.

Govorili so: Gay Mitchell, Ana Gomes, Olle Schmidt, Adjedoue Weidou (Čad), Jean-Jacob Bicep, Slavi Binev, Peter Štastný, Jo Leinen, Tesfaye Daba (Etiopija), Marija Gabriel, James Kembi-Gitura (Kenija).

Čeprav Afriška unija ne mora nujno natančno slediti vzorcu Evropske unije, bi bilo vseeno treba slediti določenim osrednjim načelom, kot so vedno večja soodvisnost držav članic in solidarnost na vseh ravneh. Nekateri poslanci so obžalovali neučinkovito porabo pomoči in neuresničevanje skupnih vrednot, na katerih je bilo partnerstvo utemeljeno. Drugi so izpostavili kompleksnost več platform s spreminjajočim se ozemljem. Poslanci držav AKP so svojim kolegom zagotovili, da vedno boljši odnosi z novimi partnerji ne bodo ovirali dolgotrajnega partnerstva z Evropsko unijo. Poslanci so prav tako spodbujali boljše sodelovanje pri globalnih vprašanjih, kot so migracije in klimatske spremembe.

Erastus Mwencha je odgovoril na vprašanja poslancev.

Francesca Mosca iz Evropske komisije in Jose Costa Pereira iz Evropske službe za zunanje delovanje sta zaključila razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 12.15 in se je nadaljevala ob 15.08.)

PREDSEDUJOČA: Joyce LABOSO

sopredsednica

4.   Družbeni in okoljski vpliv pašništva na države AKP

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Abdourahamane Chégou (Niger) in Fiona Hall.

Fiona Hall in Abdourahamane Chégour (Niger) sta predstavila poročilo.

Govorili so: Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Norbert Neuser, Catherine Bearder, Michèle Rivasi, Selom Klassou (Togo), Edit Bauer, Christa Klaß in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Poslanci so poudarili pomembnost pašništva in njegov prispevek ne le h gospodarstvu afriških držav temveč tudi k pomembnim sektorjem, kot so zdravstvo, okolje in varnost hrane. Poslanci so prav tako izpostavili temeljno vlogo pašništva kot načina življenja in njegove povezanosti s kulturnimi in tradicionalnimi vrednotami, ki segajo stoletja v preteklost.

Soporočevalca sta zaključila razpravo.

5.   Novemu upravljanju finančnega razvoja naproti:

Razprava brez resolucije

i.   Raba naravnih virov

Govorili so: Louis Michel, Boniface Yehouetome (Benin), Horst Schnellhardt, Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Patrice Tirolien, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Fiona Hall, Tesfaye Daba (Etiopija), Michèle Rivasi, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Christa Klaß, Adjedoue Weidou (Čad), Makhosini Hlongwane (Zimbabve) in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Poslanci so parlamente pozvali, naj zagotovijo odgovornost vlad, da bi dosegli čim večje koristi za državljane pri izkoriščanju naravnih virov. Poudarili so tudi pomembnost vedno večje preglednosti in spodbujanja dobrega upravljanja za boj proti korupciji, davčnim utajam in drugim nezakonitim finančnim odlivom.

ii.   Davčna reforma in prerazporeditev bogastva

Komisar za ekonomske zadeve Afriške unije Anthony Mothae Maruping je predstavil davčno reformo in prerazporeditev bogastva.

Govorili so: Edit Bauer, Ole Christensen, Niccolò Rinaldi, François Alfonsi, Abdikadir Aden (Kenija), Slavi Binev, Abdourahamane Chegou (Niger), Virgilio de Fontes Pereira (Angola), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Louis Michel, Ana Gomes in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Poslanci so poudarili pomembnost vzpostavitve učinkovitih davčnih sistemov in učinkovitega izvrševanja zakonodaje, s čimer bi zagotovili pobiranje pričakovanih prispevkov, učinkovito in pravično razporejenih v korist državljanov; pozvali so tudi k spodbujanju trajnostnega in vključujočega razvoja in izkoreninjenju revščine.

Anthony Mothae Maruping je zaključil razpravo.

iii.   Decentralizirano sodelovanje

Jalal Abdel-Latif iz Ekonomske komisije za Afriko ZN je predstavil decentralizirano sodelovanje.

Poslanci so poudarili dodano vrednost decentraliziranega sodelovanja kot sredstva za razvijanje odprtih pristopov. Tako bi lahko na primer z vključevanjem civilne družbe v vseh njenih raznolikih oblikah spodbujali lastništvo, čut odgovornosti in samozavest. Izpostavili so tudi pomembni prispevek, ki ga je decentralizirano sodelovanje imelo pri zmanjševanju revščine in doseganju razvojnih ciljev tisočletja z manj sredstvi kot tistih večstranskih in dvostranskih donatorjev. Da bi bilo decentralizirano sodelovanje uspešno, pa je potrebna močna in trajna politična podpora. Decentralizirano proračunsko podporo so izpostavili kot instrument, s katerim bi lahko omogočili razdeljevanje pomoči tam, kjer je bila proračunska podpora osrednji vladi začasno ustavljena.

Govorili so: Horst Schnellhardt, Myriam Ouedraogo Zare (Burkina Faso), Norbert Neuser, Catherine Bearder, Abdikadir Aden (Kenija), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Peter Šťastný, Selom Klassou (Togo) in Louis Michel.

Peter Craig-McQuaide iz Evropske komisije je zaključil razpravo.

6.   Razno

Sopredsednik Louis Michel je zbrane obvestil, da je bil sopredsednikoma odobren obisk zapora v Adis Abebi 27. novembra 2013.

(Seja se je zaključila ob 18.30.)

Joyce LABOSO

Louis MICHEL

sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 4.3.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 64/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 64/8

---

ZAPISNIK S SEJE V SREDO, 27. NOVEMBRA 2013

2014/C 64/03

Vsebina

| 1. | Vloga okoljsko vzdržne rasti pri zagotavljanju trajnostnega razvoja v Etiopiji |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izjava Rolandasa Krisciunasa, litovskega namestnika ministra za zunanje zadeve in predsedujočega Svetu EU |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izjava Fonotoeja Luafesilija Pierra Lauofoje, samoanskega namestnika predsednika vlade in ministra za zunanje zadeve in trgovino ter predsedujočega Svetu AKP |
| --- | --- |

3.

| 4. | Čas za vprašanja Svetu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razprava s Svetom brez seznama govornikov |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nujna tema 2: razmere na komorskem otočju |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprejetje zapisnika seje v ponedeljek, 25. novembra 2013 |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poročilo o 10. regionalni seji zahodnoafriške regije v Abuji (Nigerija) od 17. do 19. julija 2013 – poročilo sopredsednikov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zbirna poročila delavnic |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sprejetje zapisnika dopoldanske in popoldanske seje v torek, 26. novembra 2013 |
| --- | --- |

10.

| 11. | Boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v Afriki |
| --- | --- |

12.

| 13. | Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev |
| --- | --- |

13.

| 14. | Glasovanje o predlogih resolucij, ki so vključeni v poročila treh stalnih odborov |
| --- | --- |

14.

| 15. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij |
| --- | --- |

15.

| 16. | Glasovanje o predlogih sprememb poslovnika Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU |
| --- | --- |

16.

| 17. | Razno |
| --- | --- |

17.

| 18. | Datum in kraj 27. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

18.

| Priloga I | Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine |
| --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Seznam navzočih na zasedanju od 25. do 27. novembra 2013 v adis abebi (etiopija) |
| --- | --- |

Priloga II

| Priloga III | Akreditacija neparlamentarnih odposlancev |
| --- | --- |

Priloga III

| Priloga IV | Sprejeta besedila |
| --- | --- |

Priloga IV

| — | Resolucija o spoštovanju pravne države ter vloga nepristranskega in neodvisnega sodstva (AKP-EU/101.521/13/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o sodelovanju jug-jug ter tristranskem sodelovanju: priložnosti in izzivi za države AKP (AKP-EU/101.516/13/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP (AKP-EU/101.526/13/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Resolucija o varnosti na območju afriških Velikih jezer (AKP-EU/101.541/13/konč.) |
| --- | --- |

—

| — | Predlogi sprememb poslovnika Skupne parlamentarne skupščine (AP101.347) |
| --- | --- |

—

ZAPISNIK S SEJE V SREDO, 27. NOVEMBRA 2013

(Seja se je začela ob 9.10.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

1.   Vloga okoljsko vzdržne rasti pri zagotavljanju trajnostnega razvoja v Etiopiji

Izmenjava mnenj z Dessalegneom Mesfinom, namestnikom generalnega direktorja etiopskega organa za varstvo okolja

Dessalegne Mesfin je predstavil glavne izzive, s katerimi se sooča Etiopija pri zmanjševanju ogljikovih emisij, in ukrepe, ki jih je sprejela etiopska vlada za ublažitev vpliva podnebnih sprememb na državo in spodbujanje okolju prijaznega gospodarstva. Poslanci so čestitali Etiopiji za visoko zastavljene cilje pri reševanju problematike podnebnih sprememb in ob tem poudarili, da bi morala etiopska vlada pri sprejemanju ukrepov upoštevati pravice etiopskega prebivalstva.

Govorili so: Gay Mitchell, Jo Leinen, Fiona Hall, Michèle Rivasi, Edit Bauer, Ana Gomes in Louis Michel.

Dessalegne Mesfin je zaključil razpravo.

2.   Izjava Rolandasa Krisciunasa, litovskega namestnika ministra za zunanje zadeve in predsedujočega Svetu EU

Rolandas Krisciunas je predstavil prednostne naloge litovskega predsedovanja Evropski uniji: Sahel, Somalija in spori na območju Velikih jezer ter v Srednjeafriški republiki. Poudaril je, da morajo partnerice iz EU in AKP medsebojno sodelovati pri soočanju z izzivi, kot so podnebne spremembe, in da je potrebno razmisliti o tem, kakšni maj bodo odnosi po izteku veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja leta 2020. Predložil je tudi podrobne podatke o nacionalnih in regionalnih programih za 11. Evropski razvojni sklad.

3.   Izjava Fonotoeja Luafesilija Pierra Lauofoje, samoanskega namestnika predsednika vlade in ministra za zunanje zadeve in trgovino ter predsedujočega Svetu AKP

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo je pozdravil enoten odziv držav EU in AKP na grožnjo terorizma po napadu na nakupovalno središče Westgate v Nairobiju (Kenija). Izpostavil je številna področja, kjer bi morale obe strani med seboj tesno sodelovati: podnebne spremembe, migracije in svetovni trgovinski sistem. Poudaril je tudi pomembno vlogo kmetijske proizvodnje in zanesljive preskrbe s hrano ter izrazil mnenje, da bi ti dve vprašanji morali biti med prednostnimi nalogami razvojnega okvira za obdobje po letu 2015.

4.   Čas za vprašanja Svetu

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo (Samoa) je v imenu Sveta AKP odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | vprašanje številka 1, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o strategijah EU za Afriko in Sahel; |
| --- | --- |

vprašanje številka 1, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o strategijah EU za Afriko in Sahel;

| | vprašanje številka 2, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o nevarnosti destabilizacije v Keniji; |
| --- | --- |

vprašanje številka 2, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o nevarnosti destabilizacije v Keniji;

| | vprašanje številka 3, ki ga je zastavil Jean-Jacob Bicep, o „nezakonitem iskanju zlata v Gvajani: deljena odgovornost?“; |
| --- | --- |

vprašanje številka 3, ki ga je zastavil Jean-Jacob Bicep, o „nezakonitem iskanju zlata v Gvajani: deljena odgovornost?“;

| | vprašanje številka 4, ki ga je zastavila Fiona Hall, o razvojnih ciljih tisočletja v obdobju po letu 2015 in o ciljih trajnostnega razvoja ter vprašanje številka 6, ki ga je zastavil Filip Kaczmarek, o razvojnem okviru za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

vprašanje številka 4, ki ga je zastavila Fiona Hall, o razvojnih ciljih tisočletja v obdobju po letu 2015 in o ciljih trajnostnega razvoja ter vprašanje številka 6, ki ga je zastavil Filip Kaczmarek, o razvojnem okviru za obdobje po letu 2015;

| | vprašanje številka 5, ki ga je zastavila Ana Gomes, o kršitvah svobode medijev in zatiranju političnih nasprotnikov v Etiopiji; |
| --- | --- |

vprašanje številka 5, ki ga je zastavila Ana Gomes, o kršitvah svobode medijev in zatiranju političnih nasprotnikov v Etiopiji;

| | vprašanje številka 8, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o svobodi govora v državah AKP. |
| --- | --- |

vprašanje številka 8, ki ga je zastavil Olle Schmidt, o svobodi govora v državah AKP.

Avtorji vprašanj številka 1, 2 in 3 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorja vprašanj številka 7 in 9 nista bila prisotna.

Rolandas Krisciunas je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | vprašanje številka 10, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o strategijah EU za Afriko in Sahel; |
| --- | --- |

vprašanje številka 10, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom, o strategijah EU za Afriko in Sahel;

| | vprašanje številka 11, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščala jo je Fiona Hall), o usklajevanju evropskih ukrepov proti piratstvu v obalnih vodah Somalije; |
| --- | --- |

vprašanje številka 11, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez (nadomeščala jo je Fiona Hall), o usklajevanju evropskih ukrepov proti piratstvu v obalnih vodah Somalije;

| | vprašanje številka 12, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o nevarnosti destabilizacije v Keniji; |
| --- | --- |

vprašanje številka 12, ki ga je zastavil Horst Schnellhardt, o nevarnosti destabilizacije v Keniji;

| | vprašanje številka 13, ki ga je zastavil Gay Mitchell, o nezanesljivi preskrbi s hrano in podhranjenosti na območju Sahela; |
| --- | --- |

vprašanje številka 13, ki ga je zastavil Gay Mitchell, o nezanesljivi preskrbi s hrano in podhranjenosti na območju Sahela;

| | vprašanje številka 15, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o zaskrbljenosti glede stanja na Madagaskarju in prihajajočih volitev; |
| --- | --- |

vprašanje številka 15, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o zaskrbljenosti glede stanja na Madagaskarju in prihajajočih volitev;

| | vprašanje številka 16, ki ga je zastavila Patrice Tirolien, o prehodnem obdobju med 10. in 11. Evropskim razvojnim skladom; |
| --- | --- |

vprašanje številka 16, ki ga je zastavila Patrice Tirolien, o prehodnem obdobju med 10. in 11. Evropskim razvojnim skladom;

| | vprašanje številka 19, ki ga je zastavil Jo Leinen, o Zelenem podnebnem skladu; |
| --- | --- |

vprašanje številka 19, ki ga je zastavil Jo Leinen, o Zelenem podnebnem skladu;

| | vprašanje številka 20, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o trofejah divjih živali; |
| --- | --- |

vprašanje številka 20, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o trofejah divjih živali;

| | vprašanje številka 21, ki ga je zastavila Ana Gomes, o kršitvah svobode medijev in zatiranju političnih nesoglasij v Etiopiji. |
| --- | --- |

vprašanje številka 21, ki ga je zastavila Ana Gomes, o kršitvah svobode medijev in zatiranju političnih nesoglasij v Etiopiji.

Avtor vprašanja številka 16 ni imel dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj številka 14, 17 in 18 niso bili prisotni.

5.   Razprava s Svetom brez seznama govornikov

Govorili so: Olle Schmidt, Catherine Bearder, Tesfaye Daba (Etiopija), James Kemi-Gitura (Kenija), Michèle Rivasi, Laurent Ngon-Baba (Srednjeafriška republika), Ana Gomes, Manuel Jimenez (Dominikanska republika), Elmi Obsieh Wais (Džibuti), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Kennedy Hamudulu (Zambija), Moses Y. Kollie (Liberija), Louis Michel, Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo) in Abdurahamane Chegou (Niger).

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo in Rolandas Krisciunas sta odgovarjala na vprašanja in sodelovala v razpravi o različnih temah, vključno s tragičnimi dogodki na Lampedusi, migracijami, Kenijo in Mednarodnim kazenskim sodiščem, vključitvijo Evropskega razvojnega sklada v proračun, stanjem v Srednjeafriški republiki, razmerjem med organizacijami civilne družbe in lokalnih prebivalstvom ter političnimi razmerami in stanjem na področju človekovih pravic v Etiopiji.

6.   Nujna tema 2: razmere na komorskem otočju

Govorili so: Vincent Ringenberg (ESZD), Christophe Lutundula (Demokratična Republika Kongo), Philippe Boulland, Patrice Tirolien, Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Olle Schmidt, Moses Y. Kollie (Liberija), Djaé Ahamada Chanfi (Komori) in Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija).

Poslanci EP so opozorili na razvoj dogodkov in druge izzive v Uniji Komori. Člani AKP so ostro obsodili stalni francoski nadzor Mayotte, s tem povezan referendum in status otoka kot departmaja Francije. Pri tem so izpostavili vrsto resolucij OZN na to temo in stališča glede vprašanj suverenosti na drugih območjih. Opredelili so se tudi proti statusu najbolj oddaljene regije znotraj EU, ki bi ga Mayotte pridobil 1. januarja 2014.

7.   Sprejetje zapisnika seje v ponedeljek, 25. novembra 2013

Zapisnik je bil sprejet.

(Zasedanje je bil prekinjeno ob 12:30 in se je nadaljevalo ob 15:15.)

Joyce LABOSO in

Louis MICHEL

sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČA: Joyce LABOSO

sopredsednica

sopredsednica

8.   Poročilo o 10. regionalni seji zahodnoafriške regije v Abuji (Nigerija) od 17. do 19. julija 2013 – poročilo sopredsednikov

Poročilo o 10. regionalni seji zahodnoafriške regije v Abuji (Nigerija) od 17. do 19. julija 2013 – poročilo sopredsednikov

Sopredsednica Joyce Laboso in Michèle Rivasi sta s poudarkom na osrednjih temah seje ustno poročali o glavnih sklepih regionalne seje v Abuji od 17. do 19. julija 2013.

Govorili so: Alban Sumana Kingsford Bagbin (Gana), Sangoné Sall (Senegal), Boniface Yehouetome (Benin), Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mavretanija), Michèle Rivasi in Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija).

Poslanci so izrazili skrb glede problematike kraje nafte in predlaganega sistema sledljivosti za povečevanje nadzora nad nafto in njeno končno destinacijo na trgu.

9.   Zbirna poročila delavnic

Zbirna poročila delavnic

Catherine Bearder je ustno poročala o delavnici na temo stanovanjskega razvojnega načrta za zagotavljanje trajnosti v mestih.

Tutai Tura je ustno poročal o delavnici na temo ustvarjanja zaposlitvenih možnosti za mladostnike in ženske z razvojem mikro in malih podjetij.

10.   Sprejetje zapisnika dopoldanske in popoldanske seje v torek, 26. novembra 2013

Sprejetje zapisnika dopoldanske in popoldanske seje v torek, 26. novembra 2013

Zapisnik je bil sprejet.

11.   Boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov

Boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov

Razprava brez resolucije z Bogaletch Gebre, ustanoviteljico organizacije KMG Etiopija

Bogaletch Gebre je predstavila delo svoje organizacije na področju boja proti pohabljanju ženskih spolnih organov.

Govorili so: Achille Marie Joseph Tapsoba (Burkina Faso), Mariya Gabriel, Idriss Amaoud Ali (Džibuti), Maria Muniz de Urquiza, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Nyasha Eunice Chikwinya (Zimbabve), Michèle Rivasi, James Kembi-Gitura, Edit Bauer, Nita R. K. Deerpalsing (Mauritius), Louis Michel, Vincent Ringenberg (ESZD) in Ana Gomes.

S pomočjo dialoga s skupnostmi je v obdobju desetih let število primerov pohabljanja ženskih spolnih organov upadlo s 100 % na približno 3 %. Zmanjšalo se je tudi število primerov ugrabljanja nevest in nasilja v družini. Poslanci so pohvalili predanost in sistematičnost Bogaletch Gebre ter rezultate in pozvali k pripravi zakonodaje, izobraževanju ter drugim ukrepom v podporo boju pohabljanju ženskih spolnih organov.

Bogaletch Gebre je zaključila razpravo.

12.   Uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v Afriki

Uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v Afriki

Razprava brez resolucije

Govorili so: Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija), Boniface Yehouetome (Benin), Filip Kaczmarek, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Ole Christiansen, Mohamed Abdirahman Abdillahi (Džibuti), Catherine Bearder, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Jean-Jacob Bicep, Netty Baldeh (Gambija), Sàbado Teresa Malendza (Mozambik), Abdourahamane Chegou (Niger), Edit Bauer, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Philippe Boulland, Mariya Gabriel, Komi Selom Klassou (Togo), Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Simon Vuwa Kaunda (Malavi), James Kembi-Gitura (Kenija) in Mussa Azzan Zungu (Tanzanija).

Poslanci so poudarili, da je zmanjševanje revščine nesorazmerno z izjemno rastjo, ki jo beleži Afrika v zadnjih petih letih, in da se tej neenakosti posveča premalo pozornosti. Kljub velikemu napredku na področju zdravja otrok in mater (razvojni cilji tisočletja), je v Afriki umrljivost otrok in mater še vedno največja. Poslanci so zaključili, da je zelo pomembno, da se države še naprej učijo ena od druge, in ugotovili, da tiste države, ki so združile trajnostno in pravično rast s politično stabilnostjo in politiko, usmerjeno v človekov razvoj, dobro izpolnjujejo večino ciljev.

Peter Craig-McQuaide iz Evropske komisije je zaključil razpravo.

13.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

Predstavitev Xavierja Verbovna, predsednika spremljevalnega odbora AKP, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Xavier Verboven je predstavil nepogrešljivo vlogo civilne družbe za trajnostni razvoj.

Govorili so: Netty Baldeh (Gambija), Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čad) in Kennedy K. Hamudulu (Zambija).

Poslanci so razpravljali o pogojih, povezanih z dejavnostmi civilne družbe v določenih državah.

Xavier Verboven je zaključil razpravo.

Sopredsednica se je zahvalila poslancem za izvrstno sodelovanje v času njenega mandata in obvestila skupščino, da jo bo nasledil Fitz A. Jackson iz Jamajke.

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

sopredsednik

Sopredsednik se je zahvalil sopredsednici Joyce Laboso in ji zaželel vse najboljše v prihodnosti.

14.   Glasovanje o predlogih resolucij, ki so vključeni v poročila treh stalnih odborov

Glasovanje o predlogih resolucij, ki so vključeni v poročila treh stalnih odborov

Sopredsednik je opomnil skupščino o postopkih glasovanja.

| — | Spoštovanje pravne države ter vloga nepristranskega in neodvisnega sodstva (AKP-EU/101.521/13/A/konč.)
  Odbor za politične zadeve
  Poročala sta: Dharamkumar Seeraj (Gvajana) in Filip Kaczmarek.
  Ni bilo vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Spoštovanje pravne države ter vloga nepristranskega in neodvisnega sodstva (AKP-EU/101.521/13/A/konč.)

Odbor za politične zadeve

Poročala sta: Dharamkumar Seeraj (Gvajana) in Filip Kaczmarek.

Ni bilo vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Sodelovanje jug-jug ter tristransko sodelovanje: priložnosti in izzivi za države AKP (AKP-EU/101.516/13/A/konč.)
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročala sta: Elvis Mutiri wa Bashara (Demokratična republika Kongo) in Jean-Jacob Bicep.
  Sprejeti predlog spremembe: 1
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje jug-jug ter tristransko sodelovanje: priložnosti in izzivi za države AKP (AKP-EU/101.516/13/A/konč.)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročala sta: Elvis Mutiri wa Bashara (Demokratična republika Kongo) in Jean-Jacob Bicep.

Sprejeti predlog spremembe: 1

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Družbene in okoljske posledice pašništva v državah AKP (AKP-EU/101.526/13/A/konč.)
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročala sta: Abdourahamane Chégou (Niger) in Fiona Hall.
  Ni bilo vloženih predlogov sprememb.
  Resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Družbene in okoljske posledice pašništva v državah AKP (AKP-EU/101.526/13/A/konč.)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročala sta: Abdourahamane Chégou (Niger) in Fiona Hall.

Ni bilo vloženih predlogov sprememb.

Resolucija je bila soglasno sprejeta.

15.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Varnost na območju Velikih jezer (ACP-EU/101.541/13/konč.)
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 3, 4 ter ustna predloga spremembe 1 in 6
  Zavrnjen predlog spremembe: 2
  Brezpredmetni predlog spremembe: 5
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Varnost na območju Velikih jezer (ACP-EU/101.541/13/konč.)

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 3, 4 ter ustna predloga spremembe 1 in 6

Zavrnjen predlog spremembe: 2

Brezpredmetni predlog spremembe: 5

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Razmere v komorskem otočju (AKP-UE/101.542/13/konč.)
  Zahtevano je bilo ločeno glasovanje.
  Umaknjeni predlog spremembe: 4
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 3, 5
  Resolucija ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

—

Razmere v komorskem otočju (AKP-UE/101.542/13/konč.)

Zahtevano je bilo ločeno glasovanje.

Umaknjeni predlog spremembe: 4

Zavrnjeni predlogi sprememb: 1, 2, 3, 5

Resolucija ni bila sprejeta.

16.   Glasovanje o predlogih sprememb poslovnika Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU

Glasovanje o predlogih sprememb poslovnika Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU

Predlogi sprememb poslovnika Skupne parlamentarne skupščine, ki jih je predložilo predsedstvo v skladu s 35. členom poslovnika, so bili soglasno sprejeti.

17.   Razno

Razno

Sopredsednik Louis Michel je predstavil svoj obisk zapora Kaliti, ki ga je opravil zgodaj popoldne s sopredsednico Joyce Laboso.

Govorili so: Michèle Rivasi, sopredsednik Louis Michel, Mohammed Abdallahi Ould Guelaye (Mavretanija), Ana Gomes in Jacob Oulanyah (Uganda).

18.   Datum in kraj 27. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine

Datum in kraj 27. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine

27. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo od 17. do 19. marca 2014 v Strasbourgu (Francija).

Sopredsednik se je etiopskim oblastem zahvalil za izvrstno okolje in učinkovito organizacijo zasedanja, sosekretariatu in celotnemu osebju pa za dobro opravljeno delo.

Sopredsednik je obvestil skupščino, da sta bili na grške oblasti in institucije EU naslovljeni pismi, v katerih je izraženo veliko razočaranje, da grško predsedstvo ne bo gostilo naslednjega zasedanja.

(Seja se je zaključila ob 18.20.)

(Seja se je zaključila ob 18.20.)

Joyce LABOSO in

Louis MICHEL

sopredsednika

Alhaj Muhammad MUMUNI in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| LABOSO, (KENIJA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMI | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BICEP |
| BENIN | BULLMANN |
| BOTSUANA | CALLANAN |
| BURKINA FASO | CARVALHO |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN (podpredsednik/-ca) | CASINI |
| ZELENORTSKI OTOKI | CASPARY |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | CASTEX |
| ČAD | CHRISTENSEN |
| KOMORI | COELHO |
| KONGO (Demokratična republika) | DE KEYSER |
| KONGO (Republika) (podpredsednik/ -ca) | DELVAUX |
| COOKOVI OTOKI | DE MITA |
| SLONOKOŠČENA OBALA | DE SARNEZ |
| DŽIBUTI (podpredsednik/-ca) | DURANT |
| DOMINIKA | ENGEL |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA (podpredsednik/ -ca) | ESTARÀS FERRAGUT |
| ERITREJA | FERREIRA, Elisa |
| ETIOPIJA | FERREIRA, João |
| FIDŽI | FORD |
| GABON | GABRIEL |
| GAMBIJA | GAHLER |
| GANA | GOERENS (podpredsednik) |
| GRENADA (podpredsednik/-ca) | GRIESBECK |
| GVINEJA | GUERRERO SALOM |
| GVINEJA BISSAU | HALL |
| GVAJANA | HÄNDEL |
| HAITI | HANNAN |
| JAMAJKA | HAUG |
| KIRIBATI | JENSEN |
| LESOTO | JOLY |
| LIBERIJA | KACZMAREK |
| MADAGASKAR | KLASS (podpredsednica) |
| MALAVI (podpredsednik/-ca) | KORHOLA |
| MALI | KUHN |
| MARSHALLOVI OTOKI (Republika) | KURSKI |
| MAVRETANIJA (podpredsednik/ -ca) | LEGUTKO |
| MAURITIUS (podpredsednik/ -ca) | LE PEN |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | LÓPEZ AGUILAR |
| MOZAMBIK (podpredsednik/-ca) | LÖVIN |
| NAMIBIJA | McMILLAN-SCOTT |
| NAURU | MANDERS |
| NIGER (podpredsednik/-ca) | MARTIN |
| NIGERIJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MATO ADROVER |
| PALAU | MAYER |
| PAPUA NOVA GVINEJA | MITCHELL |
| RUANDA | MIZZI |
| SAINT KITTS IN NEVIS | MOREIRA |
| SAINT LUCIA | NEUSER |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | NICHOLSON (podpredsednik) |
| SAMOA (podpredsednik/-ca) | OMARJEE (podpredsednik) |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | OUZKÝ (podpredsednik) |
| SENEGAL | RIVASI (podpredsednica) |
| SEJŠELI | ROITHOVÁ (podpredsednica) |
| SIERRA LEONE | RONZULLI (podpredsednica) |
| SALOMONOVI OTOKI | SCHLYTER |
| SOMALIJA | SCHMIDT |
| JUŽNA AFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SURINAM | SCOTTÀ |
| SVAZI | SENYSZYN |
| TANZANIJA | SPERONI (podpredsednik) |
| TIMOR-LESTE | ŠŤASTNÝ (podpredsednik) |
| TOGO | STRIFFLER |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD IN TOBAGO | TIROLIEN |
| TUVALU | TOIA |
| UGANDA | VAUGHAN (podpredsednik) |
| VANUATU (podpredsednik/-ca) | VLASÁK |
| ZAMBIJA | WEBER |
| ZIMBABVE | WIELAND |
| | ZANICCHI |
| | ZIMMER |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

LABOSO, (KENIJA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA IN BARBUDA

ALVES

BAHAMI

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BICEP

BENIN

BULLMANN

BOTSUANA

CALLANAN

BURKINA FASO

CARVALHO

BURUNDI

CASA

KAMERUN (podpredsednik/-ca)

CASINI

ZELENORTSKI OTOKI

CASPARY

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

CASTEX

ČAD

CHRISTENSEN

KOMORI

COELHO

KONGO (Demokratična republika)

DE KEYSER

KONGO (Republika) (podpredsednik/ -ca)

DELVAUX

COOKOVI OTOKI

DE MITA

SLONOKOŠČENA OBALA

DE SARNEZ

DŽIBUTI (podpredsednik/-ca)

DURANT

DOMINIKA

ENGEL

DOMINIKANSKA REPUBLIKA (podpredsednik/ -ca)

ESTARÀS FERRAGUT

ERITREJA

FERREIRA, Elisa

ETIOPIJA

FERREIRA, João

FIDŽI

FORD

GABON

GABRIEL

GAMBIJA

GAHLER

GANA

GOERENS (podpredsednik)

GRENADA (podpredsednik/-ca)

GRIESBECK

GVINEJA

GUERRERO SALOM

GVINEJA BISSAU

HALL

GVAJANA

HÄNDEL

HAITI

HANNAN

JAMAJKA

HAUG

KIRIBATI

JENSEN

LESOTO

JOLY

LIBERIJA

KACZMAREK

MADAGASKAR

KLASS (podpredsednica)

MALAVI (podpredsednik/-ca)

KORHOLA

MALI

KUHN

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

KURSKI

MAVRETANIJA (podpredsednik/ -ca)

LEGUTKO

MAURITIUS (podpredsednik/ -ca)

LE PEN

MIKRONEZIJA (Federativne države)

LÓPEZ AGUILAR

MOZAMBIK (podpredsednik/-ca)

LÖVIN

NAMIBIJA

McMILLAN-SCOTT

NAURU

MANDERS

NIGER (podpredsednik/-ca)

MARTIN

NIGERIJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MATO ADROVER

PALAU

MAYER

PAPUA NOVA GVINEJA

MITCHELL

RUANDA

MIZZI

SAINT KITTS IN NEVIS

MOREIRA

SAINT LUCIA

NEUSER

SAINT VINCENT IN GRENADINE

NICHOLSON (podpredsednik)

SAMOA (podpredsednik/-ca)

OMARJEE (podpredsednik)

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

OUZKÝ (podpredsednik)

SENEGAL

RIVASI (podpredsednica)

SEJŠELI

ROITHOVÁ (podpredsednica)

SIERRA LEONE

RONZULLI (podpredsednica)

SALOMONOVI OTOKI

SCHLYTER

SOMALIJA

SCHMIDT

JUŽNA AFRIKA

SCHNELLHARDT

SURINAM

SCOTTÀ

SVAZI

SENYSZYN

TANZANIJA

SPERONI (podpredsednik)

TIMOR-LESTE

ŠŤASTNÝ (podpredsednik)

TOGO

STRIFFLER

TONGA

STURDY

TRINIDAD IN TOBAGO

TIROLIEN

TUVALU

TOIA

UGANDA

VAUGHAN (podpredsednik)

VANUATU (podpredsednik/-ca)

VLASÁK

ZAMBIJA

WEBER

ZIMBABVE

WIELAND

ZANICCHI

ZIMMER

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| PURCELL (SAMOA), sopredsednik | CASA, sopredsednik |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), podpredsednik | KORHOLA, podpredsednica |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON), podpredsednica | CASTEX, podpredsednica |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENIN) | CALLANAN |
| NGON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA) | CASINI |
| NDOUANE (KONGO, Republika) | DE KEYSER |
| TOURE (SLONOKOŠČENA OBALA) | DURANT |
| WAÏSS (DŽIBUTI) | FERREIRA, Elisa |
| ERITREJA | GABRIEL |
| DAGO (ETHIOPIJA) | GAHLER |
| USAMATE (FIDŽI) | GRIESBECK |
| GVINEJA | HANNAN |
| DHARAMKUMAR (GVAJANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| JACKSON (JAMAJKA) | LE PEN |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| KOLLIE (LIBERIJA) | MANDERS |
| MALI | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MOZAMBIK | MOREIRA |
| PALAU | NICHOLSON |
| TOZAKA (SOLOMONOVI OTOKI) | ROITHOVÁ |
| ST. VINCENT IN GRENADINE | SCHMIDT |
| DLAMINI (SVAZI) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| OULANYAH (UGANDA) | WIELAND |

Člani AKP

Poslanci EP

PURCELL (SAMOA), sopredsednik

CASA, sopredsednik

HLONGWANE (ZIMBABVE), podpredsednik

KORHOLA, podpredsednica

MILEBOU-AUBUSSON (GABON), podpredsednica

CASTEX, podpredsednica

ANTIGVA IN BARBUDA

ALFONSI

YEHOUETOME (BENIN)

CALLANAN

NGON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)

CASINI

NDOUANE (KONGO, Republika)

DE KEYSER

TOURE (SLONOKOŠČENA OBALA)

DURANT

WAÏSS (DŽIBUTI)

FERREIRA, Elisa

ERITREJA

GABRIEL

DAGO (ETHIOPIJA)

GAHLER

USAMATE (FIDŽI)

GRIESBECK

GVINEJA

HANNAN

DHARAMKUMAR (GVAJANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

JACKSON (JAMAJKA)

LE PEN

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

KOLLIE (LIBERIJA)

MANDERS

MALI

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MOZAMBIK

MOREIRA

PALAU

NICHOLSON

TOZAKA (SOLOMONOVI OTOKI)

ROITHOVÁ

ST. VINCENT IN GRENADINE

SCHMIDT

DLAMINI (SVAZI)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

OULANYAH (UGANDA)

WIELAND

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| SALL (SENEGAL), sopredsednik | CARVALHO, sopredsednica |
| LENGKON (VANUATU), podpredsednik | LEGUTKO, podpredsednik |
| VAN DER WALT (NAMIBIA), podpredsednik | ALVES, podpredsednik |
| DE FONTES PEREIRA (ANGOLA) | BICEP |
| WORREL (BARBADOS) | BULLMANN |
| WA BASHARA (DEMOKRATIČNA REP. KONGO) | CASPARY |
| | ENGEL |
| KINGSFORD BAGBIN (GANA) | FORD |
| MESSU (EKVATORIALNA GVINEJA) | GOERENS |
| KEMBI-GITURA(KENIJA) | GUERRERO SALOM |
| SOFONIA (LESOTO) | JENSEN |
| VUWA-KAUNDA (MALAVI) | KUHN |
| MARSHALLOVI OTOKI | MARTIN |
| OULD GUELAYE (MAVRETANIJA) | MATO ADROVER |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | MAYER |
| AHMED (NIGERIJA) | McMILLAN-SCOTT |
| POLISI (RUANDA) | MICHEL |
| SAINT KITTS IN NEVIS | MITCHELL |
| LONG (SVETA LUCIJA) | MIZZI |
| SAO TOMÉ IN PRINCIPE | OMARJEE |
| POOL (SEJŠELI) | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | ŠŤASTNÝ |
| AMIN ABDEL MAGID (SUDAN) | STURDY |
| PANKA (SURINAM) | TIROLIEN |
| HAVEA TAIONE (TONGA) | WEBER |
| KHAN (TRINIDAD IN TOBAGO) | ZANICCHI |
| TUVALU | |

Člani AKP

Poslanci EP

SALL (SENEGAL), sopredsednik

CARVALHO, sopredsednica

LENGKON (VANUATU), podpredsednik

LEGUTKO, podpredsednik

VAN DER WALT (NAMIBIA), podpredsednik

ALVES, podpredsednik

DE FONTES PEREIRA (ANGOLA)

BICEP

WORREL (BARBADOS)

BULLMANN

WA BASHARA (DEMOKRATIČNA REP. KONGO)

CASPARY

ENGEL

KINGSFORD BAGBIN (GANA)

FORD

MESSU (EKVATORIALNA GVINEJA)

GOERENS

KEMBI-GITURA(KENIJA)

GUERRERO SALOM

SOFONIA (LESOTO)

JENSEN

VUWA-KAUNDA (MALAVI)

KUHN

MARSHALLOVI OTOKI

MARTIN

OULD GUELAYE (MAVRETANIJA)

MATO ADROVER

DEERPALSING (MAURITIUS)

MAYER

AHMED (NIGERIJA)

McMILLAN-SCOTT

POLISI (RUANDA)

MICHEL

SAINT KITTS IN NEVIS

MITCHELL

LONG (SVETA LUCIJA)

MIZZI

SAO TOMÉ IN PRINCIPE

OMARJEE

POOL (SEJŠELI)

SCHLYTER

SIERRA LEONE

ŠŤASTNÝ

AMIN ABDEL MAGID (SUDAN)

STURDY

PANKA (SURINAM)

TIROLIEN

HAVEA TAIONE (TONGA)

WEBER

KHAN (TRINIDAD IN TOBAGO)

ZANICCHI

TUVALU

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| NDUGAI (TANZANIJA), sopredsednik | RIVASI, sopredsednica |
| WEIDOU (ČAD), podpredsednik | BAUER, podpredsednica |
| GRENADA, podpredsednik | SCHNELLARDT, podpredsednik |
| BAHAMI | BEARDER |
| BELIZE | CHRISTENSEN |
| BOCVANA | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| KARERWA (BURUNDI) | DE MITA |
| OWONA KONO (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ZELENORTSKI OTOKI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DJAE (KOMORI) | FERREIRA, João |
| TURA (COOKOVI OTOKI) | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | JOLY |
| BALDEH (GAMBIJA) | KLASS |
| GVINEJA BISSAU | KURSKI |
| MADAGASKAR | LÖVIN |
| FEDERATIVNE DRŽAVE MIKRONEZIJE | NEUSER |
| NAURU | OUZKÝ |
| CHEGOU (NIGER) | RONZULLI |
| TAGELAGI (NIUE) | SCOTTÀ |
| KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA) | SENYSZYN |
| SOMALIJA | TOIA |
| JUŽNA AFRIKA | VAUGHAN |
| VZHODNI TIMOR | VLASÁK |
| HAMUDULU (ZAMBIJA) | ZIMMER |

Člani AKP

Poslanci EP

NDUGAI (TANZANIJA), sopredsednik

RIVASI, sopredsednica

WEIDOU (ČAD), podpredsednik

BAUER, podpredsednica

GRENADA, podpredsednik

SCHNELLARDT, podpredsednik

BAHAMI

BEARDER

BELIZE

CHRISTENSEN

BOCVANA

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

KARERWA (BURUNDI)

DE MITA

OWONA KONO (KAMERUN)

DE SARNEZ

ZELENORTSKI OTOKI

ESTARÀS FERRAGUT

DJAE (KOMORI)

FERREIRA, João

TURA (COOKOVI OTOKI)

HALL

DOMINIKA

HAUG

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

JOLY

BALDEH (GAMBIJA)

KLASS

GVINEJA BISSAU

KURSKI

MADAGASKAR

LÖVIN

FEDERATIVNE DRŽAVE MIKRONEZIJE

NEUSER

NAURU

OUZKÝ

CHEGOU (NIGER)

RONZULLI

TAGELAGI (NIUE)

SCOTTÀ

KOIM (PAPUA NOVA GVINEJA)

SENYSZYN

SOMALIJA

TOIA

JUŽNA AFRIKA

VAUGHAN

VZHODNI TIMOR

VLASÁK

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ZIMMER

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 25. DO 27. NOVEMBRA 2013 V ADIS ABEBI (ETIOPIJA)

| LABOSO, (Kenija), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik (3), (4)) |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola) | ALFONSI |
| WORRELL (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (2), (3) (namesto V. MOREIRE) |
| YEHOUETOME (Benin) | BEARDER |
| MOTLHALE (Bocvana) | BINEV (namesto F. E. SPERONIJA) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOULLAND (namesto L. DE MITE) |
| KAREWA (Burundi) | CALLANAN |
| OWONA KONO (Kamerun) (podpredsednik) | CARVALHO (2) |
| NGON-BABA (Srednjeafriška republika) | CHRISTENSEN |
| WEIDOU (Čad) | DE SARNEZ (2) |
| DJAE (Komori) | GABRIEL |
| LUTUNDULA APALA (Demokratična republika Kongo) | GOMES (for FERREIRA, E.) |
| NDOUANE (Republika Kongo) | GRIESBECK (2) |
| TURA (Cookovi otoki) | GUERRERO SALOM |
| TOURE (Slonokoščena obala) | GUTIERREZ-CORTINES (namesto G. MATA) |
| WAISS (Džibuti) (podpredsednik) | HALL |
| JIMÉNEZ (Dominikanska republika) (podpredsednik) | KACZMAREK |
| USAMATE (Fidži) | KLASS (podpredsednica) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | KORHOLA |
| BALDEH (Gambija) | LEINEN (namesto P. TOIE) |
| BAGBIN (Gana) | LOPEZ AGUILAR |
| SEERAJ (Gvajana) | MARTINEZ MARTINEZ (2) |
| RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskar) | MAYER |
| VUWA-KAUNDA (Malavi) | MITCHELL |
| OULD GUELAYE (Mavretanija) | MIZZI |
| SITHOLE (Mozambik) (podpredsednica) | MUNIZ DE URQUIZA (namesto F. CASTEXA) |
| VAN DER WALT (Namibija) | NEUSER |
| CHEGOU (Niger) (podpredsednik) | NICOLAI (namesto T. MANDERSA) |
| AHMED (Nigerija) | RINALDI (2), (3) (namesto E. JENSEN) |
| TAGELAGI) (Niue) | RIVASI |
| KOIM (Papua Nova Gvineja) | SCHMIDT |
| KANAI (Palau) | SCHNELLHARDT |
| LONG (Sveta Lucija) | STASTNY |
| PURCELL (Samoa) (podpredsednik) | TIROLIEN (3), (4) |
| SALL (Senegal) | VAUGHAN |
| POOL (Sejšeli) | VANHECKE (2) (namesto G. SCOTTE) |
| BUNDU (Sierra Leone) | VLASAK (2) |
| TOZAKA (Solomonovi otoki) | WIELAND |
| SWART (Južna Afrika) | WLOSOWICZ (3), (4) (namesto J. KURSKEGA) |
| PANKA (Surinam) | |
| DLAMINI (Svazi) | |
| NDUGAI (TANZANIJA) (podpredsednik) | |
| KLASSOU (Togo) | |
| TAIONE (Tonga) | |
| KHAN (Trinidad in Tobago) | |
| OULANYAH (Uganda) | |
| KALTALIO (Vanuatu) (1) | |
| HAMUDULU (Zambija) | |
| HLONGWANE (Zimbabve) | |

LABOSO, (Kenija), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik (3), (4))

DE FONTES PEREIRA (Angola)

ALFONSI

WORRELL (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (2), (3) (namesto V. MOREIRE)

YEHOUETOME (Benin)

BEARDER

MOTLHALE (Bocvana)

BINEV (namesto F. E. SPERONIJA)

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOULLAND (namesto L. DE MITE)

KAREWA (Burundi)

CALLANAN

OWONA KONO (Kamerun) (podpredsednik)

CARVALHO (2)

NGON-BABA (Srednjeafriška republika)

CHRISTENSEN

WEIDOU (Čad)

DE SARNEZ (2)

DJAE (Komori)

GABRIEL

LUTUNDULA APALA (Demokratična republika Kongo)

GOMES (for FERREIRA, E.)

NDOUANE (Republika Kongo)

GRIESBECK (2)

TURA (Cookovi otoki)

GUERRERO SALOM

TOURE (Slonokoščena obala)

GUTIERREZ-CORTINES (namesto G. MATA)

WAISS (Džibuti) (podpredsednik)

HALL

JIMÉNEZ (Dominikanska republika) (podpredsednik)

KACZMAREK

USAMATE (Fidži)

KLASS (podpredsednica)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

KORHOLA

BALDEH (Gambija)

LEINEN (namesto P. TOIE)

BAGBIN (Gana)

LOPEZ AGUILAR

SEERAJ (Gvajana)

MARTINEZ MARTINEZ (2)

RAKOTOMIANDRISOA (Madagaskar)

MAYER

VUWA-KAUNDA (Malavi)

MITCHELL

OULD GUELAYE (Mavretanija)

MIZZI

SITHOLE (Mozambik) (podpredsednica)

MUNIZ DE URQUIZA (namesto F. CASTEXA)

VAN DER WALT (Namibija)

NEUSER

CHEGOU (Niger) (podpredsednik)

NICOLAI (namesto T. MANDERSA)

AHMED (Nigerija)

RINALDI (2), (3) (namesto E. JENSEN)

TAGELAGI) (Niue)

RIVASI

KOIM (Papua Nova Gvineja)

SCHMIDT

KANAI (Palau)

SCHNELLHARDT

LONG (Sveta Lucija)

STASTNY

PURCELL (Samoa) (podpredsednik)

TIROLIEN (3), (4)

SALL (Senegal)

VAUGHAN

POOL (Sejšeli)

VANHECKE (2) (namesto G. SCOTTE)

BUNDU (Sierra Leone)

VLASAK (2)

TOZAKA (Solomonovi otoki)

WIELAND

SWART (Južna Afrika)

WLOSOWICZ (3), (4) (namesto J. KURSKEGA)

PANKA (Surinam)

DLAMINI (Svazi)

NDUGAI (TANZANIJA) (podpredsednik)

KLASSOU (Togo)

TAIONE (Tonga)

KHAN (Trinidad in Tobago)

OULANYAH (Uganda)

KALTALIO (Vanuatu) (1)

HAMUDULU (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

Navzoči so bili tudi:

ANGOLA

TEIXEIRA

GUNGA

CHINLINGUTILA

TCHIKANHA

da Silva. PEREIRA

AVELINO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOCVANA

MANGOLE

MOTSHOME

CHINGAPANE

LENGWADIBE

BURKINA FASO

DOAMBA

OUEDRAOGO ZARE

BAKIO

BURUNDI

MWIDOGO

KAREKEZI

NIYUBAHWE

KAMERUN

GBERI

AWUDU MBAYA

ESSOMBA ATANGANA

DAOUDA

FOKOU

NGOUNGOURE EPSE SAMBA

NDOUMBA NGONO

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

NOUGANGA

ČAD

ADJI

TEKILO

DINGAOMAIBE

NGARSOULEDE

AFFONO

GUELPINA

KONGO, Demokratična republika

MABAYA GIZI AMINE

BASIALA MAKA

wa BASHARA

KAT MUSHITU

OTSHUMAMPITA ALOKI

NGOY SALIBOKO

LONTANGE BONGIMA

EBUA LIHAU

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

MUKENDI

BOKO MUKE

LUKUKA

KONGO, Republika

IBOVI

KOURISSA

NGAMELLA

APATOUL

BOUNDA

SLONOKOŠČENA OBALA

F. TOURE

S. TOURE

KRA

KUBA

SHELTON

MARICHAL

DŽIBUTI

WAIS

GOUMANEH

ABDILLAHI

WARSAMA

SAID

HASSAN

BILIL

SAID

DAOUD

FARAH

EKVATORIALNA GVINEJA

NGUEMA MANANA

NOHAME ELA

CHEVOL ABOMALA

SANGO WILASI

ETIOPIJA

DABA

TOGA CHANAKA

TESSEMA

ESHETE

MELESE BELAY

TADESSE

DESTA

FIDŽI

VOCEA

GABON

DAMAS OZIMO

ONGOUORI NGOUBILI

RISSONGA

KOUMBA

GAMBIJA

SILLAH

KEBBEH

CAMARA

GANA

ASAMOAH

BROWN

SARKU

ALIFO

GUINEE

NOUNKE

GVAJANA

GOMES

KENIJA

WA KABANDO

ADEN

WERU

ONGUKA

MOGERE

NDINDIRI

MUNYUA

WAIGANJO

LESOTO

MAHASE-MOILOA

MAPHIKE

LIPHOLO

LEBOTSA

MOKOALELI

MADAGASKAR

NORBERT RICHARD

SETILAHY

MALAVI

KAUNDA

KAMLONGERA

CHISALA

CHINYAMA

MAKANDE

MAVRETANIJA

MINT HAMA

MOZAMBIK

MALENDZA

MANUEL

MATE

DAVA

NAMIBIJA

NAHOLO

NGHILEEDELE

MUCHILA

NIGER

OUSMANE

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

NIGERIJA

IVVEJUO

AHMED

AUDU

ABDULLAHI

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

ISIYAK

PAPUA NOVA GVINEJA

BALANGETUMA

MARO

SAMOA

LUTERU

SENEGAL

TALL

DIALLO

FALL

LO

SECK

SEJŠELI

VEL

SAMSON

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

SORIE

SUDAN

AMIR ABDELMAGID

NASR-ADEEN

ISMAIEL ALBAGIER

SURINAM

CASTELEN

TARNADI

NELSON

SVAZI

MASUKU

TANZANIJA

AZZAN ZUNGU

YAKUBU

NZOWA

TRINIDAD IN TOBAGO

JOSEPH

JOHNSTON

UGANDA

BIHANDE

AKOL

NABBANJA

KAWEESA

KAGORO

VANUATU

LENGKON

JOY

RURU

ZAMBIJA

KABWE

NGULUBE

MUBANGA

MAYONDI

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MPARIWA

MUCHADA

CHIPARE

CHIKURI

MASARA

SVET AKP

Fonotoe Luafesili Pierre Lauofo, samoanski namestnik ministrskega predsednika in ministra za zunanje zadeve in trgovino ter predsedujočega Svetu AKP

SVET EU

Rolandas Kriščiūnas, litovski namestnik ministra za zunanje zadeve in predstavnik predsednika Sveta Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA

PIEBALGS, komisar za razvoj

ESZD

COSTA PEREIRA, vodja oddelka Pan-Afrika

EESO

VERBOVEN

COMESA

NKANAGU

AU

MWENCHA

OIF

BARARUNYERETSE

SEKRETARIAT AKP

MUMUNI, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki je ne zastopa poslanec.

(2)  Prisotni 25. novembra 2013

(3)  Prisotni 26. novembra 2013

(4)  Prisotni 27. novembra 2013

---

PRILOGA III

AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV

Fidži

John Usamate,

fidžijski minister za delo, delovna razmerja in zaposlovanje ter vodja delegacije Fidžija

Madagaskar

Jean Ernest Rakotomiandrisoa,

član Nacionalnega kongresa za tranzicijo in vodja delegacije Madagaskarja

---

PRILOGA IV

SPREJETA BESEDILA

| — | Resolucija o spoštovanju pravne države ter vlogi nepristranskega in neodvisnega sodstva
  (AKP-EU/101.521/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o spoštovanju pravne države ter vlogi nepristranskega in neodvisnega sodstva

(AKP-EU/101.521/13/fin.)

| — | Resolucija o sodelovanju jug-jug in tristranskem sodelovanju: priložnosti in izzivi za države AKP
  (AKP-EU/101.516/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o sodelovanju jug-jug in tristranskem sodelovanju: priložnosti in izzivi za države AKP

(AKP-EU/101.516/13/fin.)

| — | Resolucija o socialnih in okoljskih vplivih pašništva na države AKP
  (AKP-EU/101.526/13/fin) |
| --- | --- |

—

Resolucija o socialnih in okoljskih vplivih pašništva na države AKP

(AKP-EU/101.526/13/fin)

| — | Resolucija o varnosti na območju afriških Velikih jezer
  (AKP-EU/101.541/13/fin.) |
| --- | --- |

—

Resolucija o varnosti na območju afriških Velikih jezer

(AKP-EU/101.541/13/fin.)

RESOLUCIJA (1)

o spoštovanju pravne države ter vlogi nepristranskega in neodvisnega sodstva

Skupna parlamentarna skupščina AKP–EU,

| — | na zasedanju v Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenih členov 2 ter 21(1) in 21(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti njenih členov 2 ter 21(1) in 21(2),

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovih členov 8(4), 9, 33(1) in 96, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovih členov 8(4), 9, 33(1) in 96,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, sprejete 30. januarja 2007, zlasti člena 2(2), 2(5), 2(6) in 2(9), člena 3(1), 3(2), 3(5), 3(7), 3(8) in 3(9) ter členov 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 in 33 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, sprejete 30. januarja 2007, zlasti člena 2(2), 2(5), 2(6) in 2(9), člena 3(1), 3(2), 3(5), 3(7), 3(8) in 3(9) ter členov 4, 10, 12, 15, 17, 27, 32 in 33 Listine,

| — | ob upoštevanju Listine CARICOM o civilni družbi z dne 19. februarja 1997, zlasti njenega člena XVII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine CARICOM o civilni družbi z dne 19. februarja 1997, zlasti njenega člena XVII,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Organizacije afriške enotnosti o demokraciji, političnem in gospodarskem upravljanju ter upravljanju podjetij z dne 8. julija 2002, zlasti njenih členov 7 in 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Organizacije afriške enotnosti o demokraciji, političnem in gospodarskem upravljanju ter upravljanju podjetij z dne 8. julija 2002, zlasti njenih členov 7 in 14,

| — | ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o preprečevanju korupcije in boju proti njej z dne 11. julija 2003, zlasti njenih členov 3 in 17 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o preprečevanju korupcije in boju proti njej z dne 11. julija 2003, zlasti njenih členov 3 in 17 (2),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 16. marca 2012 z naslovom „Delivering justice: programme of action to strengthen the rule of law at the national and international levels“ (Zagotavljanje pravice: Akcijski program za krepitev pravne države na nacionalni in mednarodni ravni); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 16. marca 2012 z naslovom „Delivering justice: programme of action to strengthen the rule of law at the national and international levels“ (Zagotavljanje pravice: Akcijski program za krepitev pravne države na nacionalni in mednarodni ravni);

| — | ob upoštevanju osnovnih načel ZN o neodvisnosti sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel ZN o neodvisnosti sodstva,

| — | ob upoštevanju Protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) A/SP1/12/01 o demokraciji in dobrem upravljanju, sprejetega 21. decembra 2001 v Dakarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) A/SP1/12/01 o demokraciji in dobrem upravljanju, sprejetega 21. decembra 2001 v Dakarju,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/101.521/A/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/101.521/A/fin.),

| A. | ker je spoštovanje načel pravne države in ravnovesja moči (med izvršno, zakonodajno in sodno vejo oblasti) nujen predpogoj za izvajanje in delovanje stabilne demokracije, kar je skupen cilj, ki predstavlja srčiko sodelovanja med EU in AKP, in bistven element dobrega upravljanja ter predpogoj za spodbujanje poštene države in trajnostnega političnega, gospodarskega in družbenega razvoja, ki omogoča lažje delovanje parlamentarne demokracije; |
| --- | --- |

A.

ker je spoštovanje načel pravne države in ravnovesja moči (med izvršno, zakonodajno in sodno vejo oblasti) nujen predpogoj za izvajanje in delovanje stabilne demokracije, kar je skupen cilj, ki predstavlja srčiko sodelovanja med EU in AKP, in bistven element dobrega upravljanja ter predpogoj za spodbujanje poštene države in trajnostnega političnega, gospodarskega in družbenega razvoja, ki omogoča lažje delovanje parlamentarne demokracije;

| B. | ker je učinkovita, stabilna in jasna delitev oblasti temeljnega pomena za zagotavljanje resnično nepristranskega, neodvisnega in dostopnega sodstva; |
| --- | --- |

B.

ker je učinkovita, stabilna in jasna delitev oblasti temeljnega pomena za zagotavljanje resnično nepristranskega, neodvisnega in dostopnega sodstva;

| C. | ker bi morale vzpostavljene pravne strukture zagotavljati ravnovesje med tremi ustavno določenimi vejami oblasti, ki morajo biti neodvisne od posameznikov na določenih položajih; |
| --- | --- |

C.

ker bi morale vzpostavljene pravne strukture zagotavljati ravnovesje med tremi ustavno določenimi vejami oblasti, ki morajo biti neodvisne od posameznikov na določenih položajih;

| D. | ker bi svobodna in etična mreža medijev in civilne družbe, katere pravice bi se spoštovale in upoštevale pri sprejemanju političnih odločitev, lahko prispevala k zagotavljanju ustreznega ravnovesja ustavno določenih pristojnosti; |
| --- | --- |

D.

ker bi svobodna in etična mreža medijev in civilne družbe, katere pravice bi se spoštovale in upoštevale pri sprejemanju političnih odločitev, lahko prispevala k zagotavljanju ustreznega ravnovesja ustavno določenih pristojnosti;

| E. | ker imajo tako države EU kot tudi države AKP močan skupni interes za nadaljnji razvoj demokracije in vzpostavitev pravilno delujočega ustavnega sistema; |
| --- | --- |

E.

ker imajo tako države EU kot tudi države AKP močan skupni interes za nadaljnji razvoj demokracije in vzpostavitev pravilno delujočega ustavnega sistema;

| F. | ker je obstoj nepristranskega, neodvisnega in dostopnega sodstva v vseh državah bistven vidik načela pravne države za zagotavljanje spoštovanja zakonodaje s strani vseh državljanov, spodbujanje trajnostne gospodarske rasti in krepitev zaupanja ljudi v svoje vlade, ki prispeva k izboljšanju politične stabilnosti in varnosti; |
| --- | --- |

F.

ker je obstoj nepristranskega, neodvisnega in dostopnega sodstva v vseh državah bistven vidik načela pravne države za zagotavljanje spoštovanja zakonodaje s strani vseh državljanov, spodbujanje trajnostne gospodarske rasti in krepitev zaupanja ljudi v svoje vlade, ki prispeva k izboljšanju politične stabilnosti in varnosti;

| G. | ker korupcija v pravosodnem sektorju krši načelo nediskriminacije, pravico dostopa do sodnega varstva, poštenega sojenja in učinkovitega pravnega sredstva, ki so bistvenega pomena pri uveljavljanju vseh preostalih človekovih pravic, in resno ogroža neodvisnost, profesionalnost in nepristranskost sodstva in javne uprave, zbuja nezaupanje v javne institucije, spodkopava pravno državo in sproža nasilje; |
| --- | --- |

G.

ker korupcija v pravosodnem sektorju krši načelo nediskriminacije, pravico dostopa do sodnega varstva, poštenega sojenja in učinkovitega pravnega sredstva, ki so bistvenega pomena pri uveljavljanju vseh preostalih človekovih pravic, in resno ogroža neodvisnost, profesionalnost in nepristranskost sodstva in javne uprave, zbuja nezaupanje v javne institucije, spodkopava pravno državo in sproža nasilje;

| H. | ker je zadostno število dobro usposobljenih človeških virov, ki se zaposlujejo na podlagi objektivnih in poštenih meril, nujno za ustrezno delovanje sodstva in policije; |
| --- | --- |

H.

ker je zadostno število dobro usposobljenih človeških virov, ki se zaposlujejo na podlagi objektivnih in poštenih meril, nujno za ustrezno delovanje sodstva in policije;

| I. | ker je zaupanje državljanov v pravni sistem in legitimnost sodišč v njihovih državah odvisno od pravičnega, preglednega, poštenega in učinkovitega sodstva; |
| --- | --- |

I.

ker je zaupanje državljanov v pravni sistem in legitimnost sodišč v njihovih državah odvisno od pravičnega, preglednega, poštenega in učinkovitega sodstva;

| J. | ker pošteno vodenje javnih zadev in upravljanje z javnimi sredstvi predstavljata srž dobrega upravljanja in vladavine prava in se obravnavata kot dejavnik, ki zmanjšuje pojave korupcije; ker morajo politični voditelji prevzeti politično odgovornost in za zasebno prisvajanje javnih sredstev odgovarjati pred sodišči; ker zelo razširjena korupcija, nepreglednost, nedostopnost informacij in premajhna udeležba pri odločanju državljanom preprečujejo, da bi vlade in politične predstavnike poklicali na odgovornost in tako zagotovili, da se prihodki od izkoriščanja virov in trga porabijo za uveljavljanje njihovih človekovih pravic; ker morajo vlade storiti vse potrebno za boj proti korupciji v javnih in zasebnih podjetjih; |
| --- | --- |

J.

ker pošteno vodenje javnih zadev in upravljanje z javnimi sredstvi predstavljata srž dobrega upravljanja in vladavine prava in se obravnavata kot dejavnik, ki zmanjšuje pojave korupcije; ker morajo politični voditelji prevzeti politično odgovornost in za zasebno prisvajanje javnih sredstev odgovarjati pred sodišči; ker zelo razširjena korupcija, nepreglednost, nedostopnost informacij in premajhna udeležba pri odločanju državljanom preprečujejo, da bi vlade in politične predstavnike poklicali na odgovornost in tako zagotovili, da se prihodki od izkoriščanja virov in trga porabijo za uveljavljanje njihovih človekovih pravic; ker morajo vlade storiti vse potrebno za boj proti korupciji v javnih in zasebnih podjetjih;

| K. | ker je dobro upravljanje, ki predstavlja ključno načelo sodelovanja med državami EU in AKP, opredeljeno kot proces dolgoročnih sprememb na podlagi splošnih ciljev in načel ter skupnih prizadevanj, po katerih se morajo ravnati osebe na glavnih državnih funkcijah v vladi in na katerih morajo temeljiti odnosi med javnimi institucijami in državljani (3); |
| --- | --- |

K.

ker je dobro upravljanje, ki predstavlja ključno načelo sodelovanja med državami EU in AKP, opredeljeno kot proces dolgoročnih sprememb na podlagi splošnih ciljev in načel ter skupnih prizadevanj, po katerih se morajo ravnati osebe na glavnih državnih funkcijah v vladi in na katerih morajo temeljiti odnosi med javnimi institucijami in državljani (3);

| L. | ker sta zgodnje izobraževanje, zlasti državljanska vzgoja, in splošna ozaveščenost prebivalstva o kulturi miru, človekovih pravicah, demokraciji, načelu pravne države in državljanskih svoboščinah ključna za spodbujanje občutka pripadnosti in zavezanosti vseh državljanov družbi ter za omogočanje uveljavljanja spoštovanja načela pravne države; |
| --- | --- |

L.

ker sta zgodnje izobraževanje, zlasti državljanska vzgoja, in splošna ozaveščenost prebivalstva o kulturi miru, človekovih pravicah, demokraciji, načelu pravne države in državljanskih svoboščinah ključna za spodbujanje občutka pripadnosti in zavezanosti vseh državljanov družbi ter za omogočanje uveljavljanja spoštovanja načela pravne države;

| M. | ker se morajo enaka načela uporabljati v vseh primerih in ne smejo biti podvržena posebnim nacionalnim ali regionalnim „standardom“, čeprav se lahko načini njihovega uveljavljanja v posameznih državah razlikujejo; |
| --- | --- |

M.

ker se morajo enaka načela uporabljati v vseh primerih in ne smejo biti podvržena posebnim nacionalnim ali regionalnim „standardom“, čeprav se lahko načini njihovega uveljavljanja v posameznih državah razlikujejo;

| 1. | opozarja, da vsi demokratični sistemi temeljijo na ustavi in z njo povezanim sodnim sistemom, in v zvezi s tem izpostavlja pomembnost načela neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da vsi demokratični sistemi temeljijo na ustavi in z njo povezanim sodnim sistemom, in v zvezi s tem izpostavlja pomembnost načela neodvisnosti sodstva;

| 2. | vztraja pri dejanskem sprejetju in izvajanju zadevnih členov o pravni državi, delitvi oblasti in neodvisnosti sodstva, ki jih vsebujejo pogodbe, listine, sporazumi in deklaracije mednarodnih organizacij, kot so Združeni narodi, Afriška unija in Evropska unija, in regionalnih organizacij; |
| --- | --- |

2.

vztraja pri dejanskem sprejetju in izvajanju zadevnih členov o pravni državi, delitvi oblasti in neodvisnosti sodstva, ki jih vsebujejo pogodbe, listine, sporazumi in deklaracije mednarodnih organizacij, kot so Združeni narodi, Afriška unija in Evropska unija, in regionalnih organizacij;

| 3. | poziva mednarodne in regionalne organizacije, naj uveljavijo svoj vpliv in nacionalnim parlamentom pomagajo pri izvajanju njihovih nadzornih nalog v odnosu do izvršne veje oblasti; v tem okviru spodbuja izmenjavo dobrih praks med parlamenti držav AKP in parlamenti držav članic EU; |
| --- | --- |

3.

poziva mednarodne in regionalne organizacije, naj uveljavijo svoj vpliv in nacionalnim parlamentom pomagajo pri izvajanju njihovih nadzornih nalog v odnosu do izvršne veje oblasti; v tem okviru spodbuja izmenjavo dobrih praks med parlamenti držav AKP in parlamenti držav članic EU;

| 4. | pozdravlja izvajanje pobud za regionalno upravljanje, kot je afriški mehanizem za medsebojni pregled (African Peer Review Mechanism – APRM), in poziva k oblikovanju podobnih instrumentov na področju pravosodja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja izvajanje pobud za regionalno upravljanje, kot je afriški mehanizem za medsebojni pregled (African Peer Review Mechanism – APRM), in poziva k oblikovanju podobnih instrumentov na področju pravosodja;

| 5. | priporoča, da se v ustavah ali temeljnih ustavnih listinah jasno opredelijo pravila za delitev oblasti in določi ustrezen institucionalni okvir; v zvezi s tem izraža zadržke zaradi ustavno vprašljive prakse, ki jo je mogoče opaziti, v okviru katere bi lahko večina, ki ima potrebno sklepčnost za spremembo ustave, omejila pravice manjšine iz nacionalnega prava, ki so bile vzpostavljene zavoljo političnega nadzora; poudarja, da bi se ustave smele spreminjati le v izjemnih primerih in da bi morale biti te spremembe namenjene izpolnjevanju institucionalnih, ne pa političnih potreb; zato spodbuja vzpostavitev sistemov za institucionalizacijo političnega nadzora, v katerih bo vsakršen predlog spremembe ustave podvržen ustavnemu nadzoru neodvisnega sodišča; |
| --- | --- |

5.

priporoča, da se v ustavah ali temeljnih ustavnih listinah jasno opredelijo pravila za delitev oblasti in določi ustrezen institucionalni okvir; v zvezi s tem izraža zadržke zaradi ustavno vprašljive prakse, ki jo je mogoče opaziti, v okviru katere bi lahko večina, ki ima potrebno sklepčnost za spremembo ustave, omejila pravice manjšine iz nacionalnega prava, ki so bile vzpostavljene zavoljo političnega nadzora; poudarja, da bi se ustave smele spreminjati le v izjemnih primerih in da bi morale biti te spremembe namenjene izpolnjevanju institucionalnih, ne pa političnih potreb; zato spodbuja vzpostavitev sistemov za institucionalizacijo političnega nadzora, v katerih bo vsakršen predlog spremembe ustave podvržen ustavnemu nadzoru neodvisnega sodišča;

| 6. | vztraja, da je vzpostavitev dejanskih pravic manjšinskih skupin v parlamentu skupaj z izvajanjem strogih pravil glede financiranja političnih strank, ki zagotavljajo visoko raven preglednosti, nujna za izvajanje demokratičnega nadzora, ravnovesje moči in trajnostno demokracijo; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da je vzpostavitev dejanskih pravic manjšinskih skupin v parlamentu skupaj z izvajanjem strogih pravil glede financiranja političnih strank, ki zagotavljajo visoko raven preglednosti, nujna za izvajanje demokratičnega nadzora, ravnovesje moči in trajnostno demokracijo;

| 7. | ponovno poudarja, da ima civilna družba pozitivno in dejavno vlogo v odnosih med vejami državne oblasti, političnimi strankami in državljani ter pri preprečevanju državnih udarov ali kršitev načela pravne države; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, da ima civilna družba pozitivno in dejavno vlogo v odnosih med vejami državne oblasti, političnimi strankami in državljani ter pri preprečevanju državnih udarov ali kršitev načela pravne države;

| 8. | poudarja pomen svobodnih in neodvisnih pluralističnih medijev, ki lahko prispevajo k demokratičnemu nadzoru in vzpostavljanju ravnovesja med vejami državne oblasti, ter zaščite njihovih pravic v okviru zakonodaje o svobodi obveščanja; poziva, naj se konča preganjanje novinarjev in naj se jim omogoči neodvisno delo, brez strahu pred nasiljem in obtožbami, ter naj se nemudoma izpustijo na prostost vsi novinarji in pisci spletnih dnevnikov, ki so zaradi svojega dela po krivici v zaporu; poziva k spremembi zakonodaje o boju proti terorizmu in ekstremizmu ter zakonov o nacionalni varnosti, državni izdaji in prevratu, ki se lahko uporabljajo za kazenski pregon in zapiranje novinarjev; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen svobodnih in neodvisnih pluralističnih medijev, ki lahko prispevajo k demokratičnemu nadzoru in vzpostavljanju ravnovesja med vejami državne oblasti, ter zaščite njihovih pravic v okviru zakonodaje o svobodi obveščanja; poziva, naj se konča preganjanje novinarjev in naj se jim omogoči neodvisno delo, brez strahu pred nasiljem in obtožbami, ter naj se nemudoma izpustijo na prostost vsi novinarji in pisci spletnih dnevnikov, ki so zaradi svojega dela po krivici v zaporu; poziva k spremembi zakonodaje o boju proti terorizmu in ekstremizmu ter zakonov o nacionalni varnosti, državni izdaji in prevratu, ki se lahko uporabljajo za kazenski pregon in zapiranje novinarjev;

| 9. | močno priporoča krepitev državnih struktur in institucij, zlasti tistih, povezanih s sodstvom; poziva državne oblasti, naj v ta namen dodelijo potrebne vire; izraža mnenje, da kazni in obsodb, ki jih izrečejo sodišča, ni mogoče izvršiti brez verodostojnega kazenskega sistema, ki mu je treba nameniti potrebna finančna sredstva in ki mora spoštovati človekove pravice; |
| --- | --- |

9.

močno priporoča krepitev državnih struktur in institucij, zlasti tistih, povezanih s sodstvom; poziva državne oblasti, naj v ta namen dodelijo potrebne vire; izraža mnenje, da kazni in obsodb, ki jih izrečejo sodišča, ni mogoče izvršiti brez verodostojnega kazenskega sistema, ki mu je treba nameniti potrebna finančna sredstva in ki mora spoštovati človekove pravice;

| 10. | meni, da bi morala EU v skladu z načeli Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za mednarodno ukrepanje v nestabilnih državah in negotovih razmerah več pozornosti nameniti razmeram v „propadlih državah“; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala EU v skladu z načeli Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za mednarodno ukrepanje v nestabilnih državah in negotovih razmerah več pozornosti nameniti razmeram v „propadlih državah“;

| 11. | poziva k jasnemu in preglednemu sprejemanju zakonodaje na področju gospodarstva, kar bi skupaj z neodvisnim sodstvom povečalo zaupanje vlagateljev in tako pomembno prispevalo k trajnostnemu gospodarskemu razvoju; v zvezi s tem poziva, naj se posebna pozornost nameni predpisom, ki urejajo lastninske pravice, in izpostavlja pomen uveljavljanja pravice do sodelovanja in pravice dostopa do informacij ter mehanizmov javne odgovornosti, kot so odprti podatki, ki predstavljajo temeljna načela demokracije; |
| --- | --- |

11.

poziva k jasnemu in preglednemu sprejemanju zakonodaje na področju gospodarstva, kar bi skupaj z neodvisnim sodstvom povečalo zaupanje vlagateljev in tako pomembno prispevalo k trajnostnemu gospodarskemu razvoju; v zvezi s tem poziva, naj se posebna pozornost nameni predpisom, ki urejajo lastninske pravice, in izpostavlja pomen uveljavljanja pravice do sodelovanja in pravice dostopa do informacij ter mehanizmov javne odgovornosti, kot so odprti podatki, ki predstavljajo temeljna načela demokracije;

| 12. | poudarja potrebo po krepitvi notranjih sposobnosti akterjev, odgovornih za delovanje pravosodnega sistema (ustavno sodišče, neodvisne nacionalne volilne komisije, sodniki, tožilci, oddelki za kriminalistične preiskave), kar je mogoče doseči z usposabljanjem in preusposabljanjem, in potrebo po institucionalizaciji mehanizmov za notranji nadzor njihove integritete; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po krepitvi notranjih sposobnosti akterjev, odgovornih za delovanje pravosodnega sistema (ustavno sodišče, neodvisne nacionalne volilne komisije, sodniki, tožilci, oddelki za kriminalistične preiskave), kar je mogoče doseči z usposabljanjem in preusposabljanjem, in potrebo po institucionalizaciji mehanizmov za notranji nadzor njihove integritete;

| 13. | priporoča vzpostavitev disciplinskega sodišča za uradnike v pravosodnem sistemu, da bi zagotovili neodvisnost sodnikov v zvezi z morebitnim poklicnimi napredovanji in imenovanji; |
| --- | --- |

13.

priporoča vzpostavitev disciplinskega sodišča za uradnike v pravosodnem sistemu, da bi zagotovili neodvisnost sodnikov v zvezi z morebitnim poklicnimi napredovanji in imenovanji;

| 14. | poudarja potrebo po reševanju vsakdanjih težav, kot so revščina, pomanjkanje dostopnih zdravstvenih storitev in korupcija, ki med prebivalstvom krepijo vtis, da demokracija ni izboljšala njihovega življenjskih razmer; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po reševanju vsakdanjih težav, kot so revščina, pomanjkanje dostopnih zdravstvenih storitev in korupcija, ki med prebivalstvom krepijo vtis, da demokracija ni izboljšala njihovega življenjskih razmer;

| 15. | meni, da je močan pravosodni sistem, ki ima dovolj virov, najpomembnejša zaščita pred razširjeno korupcijo; v zvezi s tem meni, da bi uradniki v sodstvu in policiji morali prejemati ustrezno plačilo in biti zaščiteni pred vsakršnimi pritiski, ki bi lahko ogrozili njihovo integriteto ali jim onemogočili opravljanje nalog; |
| --- | --- |

15.

meni, da je močan pravosodni sistem, ki ima dovolj virov, najpomembnejša zaščita pred razširjeno korupcijo; v zvezi s tem meni, da bi uradniki v sodstvu in policiji morali prejemati ustrezno plačilo in biti zaščiteni pred vsakršnimi pritiski, ki bi lahko ogrozili njihovo integriteto ali jim onemogočili opravljanje nalog;

| 16. | izpostavlja pomen visokokakovostnega usposabljanja sodnikov in policistov, ki temelji na vrednotah in humanistični etiki ter na načelih demokracije, dobrega upravljanja in pravne države; |
| --- | --- |

16.

izpostavlja pomen visokokakovostnega usposabljanja sodnikov in policistov, ki temelji na vrednotah in humanistični etiki ter na načelih demokracije, dobrega upravljanja in pravne države;

| 17. | zagovarja vzpostavitev parlamentarnih institucij in mehanizmov, ki bodo sprožili spremembo miselnosti v družbi in tako zagotovili učinkovito zaščito pred korupcijo in klientelizmom; pozdravlja izjavo iz Džakarte o načelih za protikorupcijske agencije iz novembra 2012; poudarja potrebo po obravnavi pomanjkanja učinkovitosti pri odpravi korupcije, proti kateri se borijo protikorupcijske agencije, vzpostavljene v številnih državah, ki večinoma izvira iz njihovih institucionalnih ureditev, pomanjkanja funkcionalne neodvisnosti od izvršne veje oblasti, pomanjkanja politične podpore, njihovega pridobivanja finančnih sredstev, njihovih pravil za izbiro in imenovanje uradnikov in njihovih izvršilnih pooblastil; poziva k izoblikovanju mednarodnih standardov za neodvisnost in učinkovitost protikorupcijskih organov, ki bodo oblikovani na medvladni ravni, sprejela jih bo generalna skupščina ZN in bodo po širokem področju uporabe enakovredni pariškim načelom za nacionalne institucije za človekove pravice; poudarja, da bi bilo treba ta načela uporabiti kot primerjalna merila za odgovornost pri ocenah uspešnosti s strokovnimi medsebojnimi pregledi; |
| --- | --- |

17.

zagovarja vzpostavitev parlamentarnih institucij in mehanizmov, ki bodo sprožili spremembo miselnosti v družbi in tako zagotovili učinkovito zaščito pred korupcijo in klientelizmom; pozdravlja izjavo iz Džakarte o načelih za protikorupcijske agencije iz novembra 2012; poudarja potrebo po obravnavi pomanjkanja učinkovitosti pri odpravi korupcije, proti kateri se borijo protikorupcijske agencije, vzpostavljene v številnih državah, ki večinoma izvira iz njihovih institucionalnih ureditev, pomanjkanja funkcionalne neodvisnosti od izvršne veje oblasti, pomanjkanja politične podpore, njihovega pridobivanja finančnih sredstev, njihovih pravil za izbiro in imenovanje uradnikov in njihovih izvršilnih pooblastil; poziva k izoblikovanju mednarodnih standardov za neodvisnost in učinkovitost protikorupcijskih organov, ki bodo oblikovani na medvladni ravni, sprejela jih bo generalna skupščina ZN in bodo po širokem področju uporabe enakovredni pariškim načelom za nacionalne institucije za človekove pravice; poudarja, da bi bilo treba ta načela uporabiti kot primerjalna merila za odgovornost pri ocenah uspešnosti s strokovnimi medsebojnimi pregledi;

| 18. | podpira ustanovitev mednarodne protikorupcijske komisije z mednarodno pogodbo ali s protokolom h Konvenciji Združenih narodov proti korupciji, ki bi vzpostavila mednarodni organ kriminalistov z enakimi pristojnostmi za preiskovanje in kazenski pregon korupcije na ozemlju držav podpisnic, kot jih imajo državni organi za kazenski in sodni pregon, in s pooblastilom, da vložijo obtožnico proti posameznikom na državnih kazenskih sodiščih; |
| --- | --- |

18.

podpira ustanovitev mednarodne protikorupcijske komisije z mednarodno pogodbo ali s protokolom h Konvenciji Združenih narodov proti korupciji, ki bi vzpostavila mednarodni organ kriminalistov z enakimi pristojnostmi za preiskovanje in kazenski pregon korupcije na ozemlju držav podpisnic, kot jih imajo državni organi za kazenski in sodni pregon, in s pooblastilom, da vložijo obtožnico proti posameznikom na državnih kazenskih sodiščih;

| 19. | poudarja, da je treba načela in prakse dobrega upravljanja v pravosodju uveljavljati na lokalni ravni, zlasti s pomočjo oblikovanja visokokakovostne pravosodne infrastrukture, ki bo delovala na celotnem ozemlju; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba načela in prakse dobrega upravljanja v pravosodju uveljavljati na lokalni ravni, zlasti s pomočjo oblikovanja visokokakovostne pravosodne infrastrukture, ki bo delovala na celotnem ozemlju;

| 20. | spodbuja oblikovanje pobud za reformo pravosodnih sistemov in meni, da bi morale zadevne delegacije Evropske unije, njihovi številni partnerji in civilna družba v celoti sodelovati pri izvajanju tovrstnih reform; |
| --- | --- |

20.

spodbuja oblikovanje pobud za reformo pravosodnih sistemov in meni, da bi morale zadevne delegacije Evropske unije, njihovi številni partnerji in civilna družba v celoti sodelovati pri izvajanju tovrstnih reform;

| 21. | priporoča vključitev državljanske vzgoje v nacionalne programe izobraževanja že od mladih let, da bi spodbudili kulturo odgovornosti, ozaveščenost o človekovih pravicah, demokraciji in pravni državi, zlasti zavoljo boja proti razširjeni korupciji; |
| --- | --- |

21.

priporoča vključitev državljanske vzgoje v nacionalne programe izobraževanja že od mladih let, da bi spodbudili kulturo odgovornosti, ozaveščenost o človekovih pravicah, demokraciji in pravni državi, zlasti zavoljo boja proti razširjeni korupciji;

| 22. | priporoča vključevanje lokalnih elementov v organizacijo pravosodja in v splošno demokratično strukturo držav, da bi med državljani zagotovili večji občutek poistovetenja, obenem pa ohranili popolno spoštovanje demokratičnih pravil in načel; v zvezi s tem poudarja pomen dialoga na lokalni ravni in opravljanja policijskih nalog v skupnosti, da bi preprečili kazniva dejanja in med državljani spodbudili spoštovanje in zaščito pravne države in pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

22.

priporoča vključevanje lokalnih elementov v organizacijo pravosodja in v splošno demokratično strukturo držav, da bi med državljani zagotovili večji občutek poistovetenja, obenem pa ohranili popolno spoštovanje demokratičnih pravil in načel; v zvezi s tem poudarja pomen dialoga na lokalni ravni in opravljanja policijskih nalog v skupnosti, da bi preprečili kazniva dejanja in med državljani spodbudili spoštovanje in zaščito pravne države in pravosodnega sistema;

| 23. | poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Mednarodno kazensko sodišče (ICC) na področju sprejemanja učinkovitih ukrepov v boju proti nekaznovanju; v zvezi s tem ugotavlja, da Mednarodno kazensko sodišče ne more nadomestiti učinkovitih nacionalnih sistemov kazenskih sodišč; spodbuja oblikovanje institucionalne ureditve za redni dialog med Mednarodnim kazenskim sodiščem in vladami, zlasti s predsedniki držav in vlad Afriške unije, da bi izboljšali sedanje delovanje Sodišča, pri tem pa upoštevali pomisleke različnih pogodbenic Rimskega statuta; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Mednarodno kazensko sodišče (ICC) na področju sprejemanja učinkovitih ukrepov v boju proti nekaznovanju; v zvezi s tem ugotavlja, da Mednarodno kazensko sodišče ne more nadomestiti učinkovitih nacionalnih sistemov kazenskih sodišč; spodbuja oblikovanje institucionalne ureditve za redni dialog med Mednarodnim kazenskim sodiščem in vladami, zlasti s predsedniki držav in vlad Afriške unije, da bi izboljšali sedanje delovanje Sodišča, pri tem pa upoštevali pomisleke različnih pogodbenic Rimskega statuta;

| 24. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, svetu AKP, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), Medvladni agenciji za razvoj (IGAD), Južnoafriški razvojni skupnosti (SADC) in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

24.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, svetu AKP, Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), Medvladni agenciji za razvoj (IGAD), Južnoafriški razvojni skupnosti (SADC) in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (4)

o sodelovanju jug-jug in tristranskem sodelovanju: priložnosti in izzivi za države AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP–EU,

| — | na zasedanju v Adis Abebi od 25. do 27. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Adis Abebi od 25. do 27. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (5) („sporazum iz Cotonouja“), kakor je bil prvič spremenjen v Luksemburgu dne 25. junija 2005 (6) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (5) („sporazum iz Cotonouja“), kakor je bil prvič spremenjen v Luksemburgu dne 25. junija 2005 (6) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (7),

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerem je navedeno, da je „Glavni cilj politike Unije na [...] področju [razvojnega sodelovanja] [...] zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerem je navedeno, da je „Glavni cilj politike Unije na [...] področju [razvojnega sodelovanja] [...] zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine. Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“,

| — | ob upoštevanju izjave, sprejete na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine v Budimpešti (maja 2011), o 4. forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Južna Koreja) leta 2011 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, sprejete na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine v Budimpešti (maja 2011), o 4. forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu (Južna Koreja) leta 2011 (8),

| — | ob upoštevanju izjave 7. vrha voditeljev držav in vlad v Malabu, zlasti njenega člena 18, ki poziva, naj se zavoljo odprave odvisnosti od pomoči posebna pozornost nameni sodelovanju jug-jug in tristranskemu sodelovanju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave 7. vrha voditeljev držav in vlad v Malabu, zlasti njenega člena 18, ki poziva, naj se zavoljo odprave odvisnosti od pomoči posebna pozornost nameni sodelovanju jug-jug in tristranskemu sodelovanju (9),

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, dogovorjenega dne 1. decembra 2011 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, dogovorjenega dne 1. decembra 2011 (10),

| — | ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 in agende za ukrepanje iz Akre z dne 4. septembra 2008 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči z dne 2. marca 2005 in agende za ukrepanje iz Akre z dne 4. septembra 2008 (11),

| — | ob upoštevanju sklepov 3166. zasedanja Sveta Evropske unije (za zunanje zadeve/razvoj) z dne 14. maja 2012 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3166. zasedanja Sveta Evropske unije (za zunanje zadeve/razvoj) z dne 14. maja 2012 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (12),

| — | ob upoštevanju dopisa generalnega sekretarja Združenih narodov o okviru operativnih smernic za podporo Združenih narodov sodelovanju jug-jug in tristranskemu sodelovanju (SSC/17/3) z dne 12. aprila 2012 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa generalnega sekretarja Združenih narodov o okviru operativnih smernic za podporo Združenih narodov sodelovanju jug-jug in tristranskemu sodelovanju (SSC/17/3) z dne 12. aprila 2012 (13),

| — | ob upoštevanju simpozija, ki so ga organizirale države AKP in Mednarodna organizacija za frankofonijo (OIF), z naslovom „Krepitev sodelovanja jug-jug: izzivi in priložnosti za skupino držav AKP“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju simpozija, ki so ga organizirale države AKP in Mednarodna organizacija za frankofonijo (OIF), z naslovom „Krepitev sodelovanja jug-jug: izzivi in priložnosti za skupino držav AKP“ (14),

| — | ob upoštevanju sklepnega dokumenta s sestanka o gradnikih sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja, ki je 5. in 6. marca 2012 potekal v Bruslju (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnega dokumenta s sestanka o gradnikih sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja, ki je 5. in 6. marca 2012 potekal v Bruslju (15),

| — | ob upoštevanju sklepov političnega dialoga o tristranskem sodelovanju, ki je 16. in 17. maja 2013 potekal v Lizboni, organizirali pa sta ga Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in portugalska vlada (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov političnega dialoga o tristranskem sodelovanju, ki je 16. in 17. maja 2013 potekal v Lizboni, organizirali pa sta ga Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in portugalska vlada (16),

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta iz Nairobija, ki je bil sprejet na konferenci Združenih narodov na visoki ravni o sodelovanju jug-jug (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta iz Nairobija, ki je bil sprejet na konferenci Združenih narodov na visoki ravni o sodelovanju jug-jug (17),

| — | ob upoštevanju poročila s skupnega zasedanja izvršilnih odborov Programa Združenih narodov za razvoj (UNDP)/Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA)/Urada Združenih narodov za projektne storitve (UNOPS), Mednarodnega sklada Združenih narodov za pomoč otrokom (UNICEF), Agencije Združenih narodov za ženske (UN-Women) in Svetovnega programa za hrano (WFP), ki je potekalo v New Yorku 4. februarja 2013, o spodbujanju sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila s skupnega zasedanja izvršilnih odborov Programa Združenih narodov za razvoj (UNDP)/Sklada Združenih narodov za prebivalstvo (UNFPA)/Urada Združenih narodov za projektne storitve (UNOPS), Mednarodnega sklada Združenih narodov za pomoč otrokom (UNICEF), Agencije Združenih narodov za ženske (UN-Women) in Svetovnega programa za hrano (WFP), ki je potekalo v New Yorku 4. februarja 2013, o spodbujanju sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja (18),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu za uredbo o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (19), ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu za uredbo o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (19), ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino o sodelovanju jug-jug in tristranskem sodelovanju: priložnosti in izzivi za države AKP (AP101.516/13/fin), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino o sodelovanju jug-jug in tristranskem sodelovanju: priložnosti in izzivi za države AKP (AP101.516/13/fin),

| A. | ker je prvo desetletje 21. stoletja zaznamovala hitra gospodarska rast v najpomembnejših državah v vzponu na južni polobli (Kitajska, Indija, Brazilija, Argentina, Indonezija, Južna Afrika itd.), ki se vedno pogosteje uveljavljajo kot pomembni razvojni akterji in ki so po ocenah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) leta 2010 ustvarile skoraj 50 % svetovnega BDP v primerjavi s 36 %, ki so ga ustvarile pred 10 leti; |
| --- | --- |

A.

ker je prvo desetletje 21. stoletja zaznamovala hitra gospodarska rast v najpomembnejših državah v vzponu na južni polobli (Kitajska, Indija, Brazilija, Argentina, Indonezija, Južna Afrika itd.), ki se vedno pogosteje uveljavljajo kot pomembni razvojni akterji in ki so po ocenah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) leta 2010 ustvarile skoraj 50 % svetovnega BDP v primerjavi s 36 %, ki so ga ustvarile pred 10 leti;

| B. | ker so države AKP v tem okviru in na podlagi izzivov, povezanih z razvojem, vse pogosteje zavzemale pristope, ki so vključevali partnerstvo jug-jug in niso zajemali zgolj finančnih tokov, ampak tudi izmenjavo izkušenj, prenos tehnologije, prednostni dostop do trga in trgovinske pristope, ki se med seboj precej bolj podpirajo; |
| --- | --- |

B.

ker so države AKP v tem okviru in na podlagi izzivov, povezanih z razvojem, vse pogosteje zavzemale pristope, ki so vključevali partnerstvo jug-jug in niso zajemali zgolj finančnih tokov, ampak tudi izmenjavo izkušenj, prenos tehnologije, prednostni dostop do trga in trgovinske pristope, ki se med seboj precej bolj podpirajo;

| C. | ker je prihodnost sodelovanja jug-jug odvisna od skupnih ukrepov, ki prispevajo k razvoju vseh sodelujočih držav in zagotavljajo odzive na skupne izzive; |
| --- | --- |

C.

ker je prihodnost sodelovanja jug-jug odvisna od skupnih ukrepov, ki prispevajo k razvoju vseh sodelujočih držav in zagotavljajo odzive na skupne izzive;

| D. | ker morajo biti sporazumi o gospodarskem partnerstvu, ki jih ratificirajo države AKP, nosilci razvoja partnerskih držav Evropske unije, zlasti s pomočjo diverzifikacije njihovih gospodarstev in z okrepitvijo sodelovanja med državami AKP; |
| --- | --- |

D.

ker morajo biti sporazumi o gospodarskem partnerstvu, ki jih ratificirajo države AKP, nosilci razvoja partnerskih držav Evropske unije, zlasti s pomočjo diverzifikacije njihovih gospodarstev in z okrepitvijo sodelovanja med državami AKP;

| E. | ker države AKP vedno pogosteje upoštevajo nove načine izpolnjevanja ciljev na področju izkoreninjenja revščine in doseganja trajnostnega razvoja v bolj regionalnem obsegu in s horizontalnimi partnerstvi; |
| --- | --- |

E.

ker države AKP vedno pogosteje upoštevajo nove načine izpolnjevanja ciljev na področju izkoreninjenja revščine in doseganja trajnostnega razvoja v bolj regionalnem obsegu in s horizontalnimi partnerstvi;

| F. | ker je tristransko sodelovanje proces, ki vključuje sodelovanje jug-jug s podporo posamezne države na severni polobli in se od navadnih programov tehničnega sodelovanja razlikuje po tem, da vsak akter na podlagi lastnih primerjalnih prednosti opredeli svoj prispevek in tako prevzame del odgovornosti za doseganje rezultatov na področju razvoja; |
| --- | --- |

F.

ker je tristransko sodelovanje proces, ki vključuje sodelovanje jug-jug s podporo posamezne države na severni polobli in se od navadnih programov tehničnega sodelovanja razlikuje po tem, da vsak akter na podlagi lastnih primerjalnih prednosti opredeli svoj prispevek in tako prevzame del odgovornosti za doseganje rezultatov na področju razvoja;

| G. | ker bi moralo sodelovanje jug-jug potekati bolj pregledno in povečati vključevanje lokalnih civilnih družb; |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo sodelovanje jug-jug potekati bolj pregledno in povečati vključevanje lokalnih civilnih družb;

| H. | ker je kljub znatnemu napredku pri doseganju ciljev, določenih v razvojnih ciljih tisočletja, ta napredek izjemno neenakomeren; |
| --- | --- |

H.

ker je kljub znatnemu napredku pri doseganju ciljev, določenih v razvojnih ciljih tisočletja, ta napredek izjemno neenakomeren;

| I. | ker se države na severni polobli upravičeno zanimajo za zagotavljanje uspešnosti sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

I.

ker se države na severni polobli upravičeno zanimajo za zagotavljanje uspešnosti sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja;

| J. | ker so neposredne tuje naložbe (NTN) med državami v razvoju leta 2010 predstavljale 16 % celotnega zneska takšnih naložb na svetu (približno 210 milijard USD v primerjavi z 187 USD leta 2008) in ker še vedno obstajajo neizkoriščene možnosti za večje čezmejno gospodarsko povezovanje jug-jug; |
| --- | --- |

J.

ker so neposredne tuje naložbe (NTN) med državami v razvoju leta 2010 predstavljale 16 % celotnega zneska takšnih naložb na svetu (približno 210 milijard USD v primerjavi z 187 USD leta 2008) in ker še vedno obstajajo neizkoriščene možnosti za večje čezmejno gospodarsko povezovanje jug-jug;

| K. | ker je razvojno sodelovanje jug-jug po podatkih poročila generalnega sekretarja Združenih narodov zabeležilo hitro rast, saj je leta 2008 doseglo 16,2 milijardi USD, kar predstavlja 63 % rast v primerjavi z letom 2006; |
| --- | --- |

K.

ker je razvojno sodelovanje jug-jug po podatkih poročila generalnega sekretarja Združenih narodov zabeležilo hitro rast, saj je leta 2008 doseglo 16,2 milijardi USD, kar predstavlja 63 % rast v primerjavi z letom 2006;

| 1. | meni, da tako sodelovanje jug-jug kot tudi tristransko sodelovanje, ki se po svoji naravi in obsegu sicer razlikujeta, ustvarjata nove forume in nove oblike sodelovanja ter državam v vzponu na južni polobli omogočata, da si z manj razvitimi državami, zlasti najmanj razvitimi državami, izmenjujejo izkušnje o svojih uspehih in znanje, pridobljeno na podlagi svojih neuspehov, ter jim zagotavljajo razvojno pomoč; |
| --- | --- |

1.

meni, da tako sodelovanje jug-jug kot tudi tristransko sodelovanje, ki se po svoji naravi in obsegu sicer razlikujeta, ustvarjata nove forume in nove oblike sodelovanja ter državam v vzponu na južni polobli omogočata, da si z manj razvitimi državami, zlasti najmanj razvitimi državami, izmenjujejo izkušnje o svojih uspehih in znanje, pridobljeno na podlagi svojih neuspehov, ter jim zagotavljajo razvojno pomoč;

| 2. | ugotavlja, da države v vzponu (Kitajska, Indija, Brazilija, Turčija, Maroko in države Perzijskega zaliva) zelo veliko vlagajo v države AKP in da jih je treba spodbuditi, naj svojo vlogo uporabijo za obravnavo najpomembnejših mednarodnih vprašanj, ki zajemajo vse od oživitve gospodarstva do zanesljive preskrbe s hrano, človekovih pravic in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da države v vzponu (Kitajska, Indija, Brazilija, Turčija, Maroko in države Perzijskega zaliva) zelo veliko vlagajo v države AKP in da jih je treba spodbuditi, naj svojo vlogo uporabijo za obravnavo najpomembnejših mednarodnih vprašanj, ki zajemajo vse od oživitve gospodarstva do zanesljive preskrbe s hrano, človekovih pravic in podnebnih sprememb;

| 3. | priznava, da imajo države AKP zaradi geografske bližine in vedno večjega regionalnega dopolnjevanja posebno tehnično znanje, ki je lastno njihovim ozemljem, čeprav trgovinska neravnovesja še vedno obstajajo, kot to velja za Kitajsko in Afriko; |
| --- | --- |

3.

priznava, da imajo države AKP zaradi geografske bližine in vedno večjega regionalnega dopolnjevanja posebno tehnično znanje, ki je lastno njihovim ozemljem, čeprav trgovinska neravnovesja še vedno obstajajo, kot to velja za Kitajsko in Afriko;

| 4. | obžaluje strukturo trgovinske izmenjave med državami AKP in državami v vzponu, ki se s kvalitativnega vidika ni spremenila, saj so države AKP še naprej vir blaga in surovin, ki se uporabljajo za spodbujanje industrijske rasti v drugih državah; poziva te države, naj izkažejo svojo sposobnost za spodbujanje novih oblik razvojnih mehanizmov in uporabe sredstev, da bodo gospodarski odnosi z državami v vzponu podpirali strukturno diverzifikacijo gospodarstva; |
| --- | --- |

4.

obžaluje strukturo trgovinske izmenjave med državami AKP in državami v vzponu, ki se s kvalitativnega vidika ni spremenila, saj so države AKP še naprej vir blaga in surovin, ki se uporabljajo za spodbujanje industrijske rasti v drugih državah; poziva te države, naj izkažejo svojo sposobnost za spodbujanje novih oblik razvojnih mehanizmov in uporabe sredstev, da bodo gospodarski odnosi z državami v vzponu podpirali strukturno diverzifikacijo gospodarstva;

| 5. | poziva sedanje trgovinske partnerje, naj z usposabljanjem in vlaganjem v industrije, ki prispevajo k povečanju dodane vrednosti proizvodov držav AKP in drugih držav na jugu, da bi povečali znanje in spretnosti ter izkoristili najvišjo vrednost svojih virov za doseganje trajnostne rasti v prihodnje; |
| --- | --- |

5.

poziva sedanje trgovinske partnerje, naj z usposabljanjem in vlaganjem v industrije, ki prispevajo k povečanju dodane vrednosti proizvodov držav AKP in drugih držav na jugu, da bi povečali znanje in spretnosti ter izkoristili najvišjo vrednost svojih virov za doseganje trajnostne rasti v prihodnje;

| 6. | zato poziva Evropsko unijo, naj podpre razvojno sodelovanje jug-jug, ki je v skladu z načeli skupnega interesa in enakosti, pri tem pa upošteva neravnovesja, ki v partnerstvih obstajajo med obema stranema; meni, da je treba preprečiti golo prodajo surovin in da je treba podpirati pravično trgovino z viri, zlasti pa intenziven prenos izobraževanja, znanja in tehnologije; |
| --- | --- |

6.

zato poziva Evropsko unijo, naj podpre razvojno sodelovanje jug-jug, ki je v skladu z načeli skupnega interesa in enakosti, pri tem pa upošteva neravnovesja, ki v partnerstvih obstajajo med obema stranema; meni, da je treba preprečiti golo prodajo surovin in da je treba podpirati pravično trgovino z viri, zlasti pa intenziven prenos izobraževanja, znanja in tehnologije;

| 7. | meni, da projekti tristranskega sodelovanja Evropski uniji nudijo dodatno možnost za spodbujanje trajnostnih partnerstev z državami AKP; |
| --- | --- |

7.

meni, da projekti tristranskega sodelovanja Evropski uniji nudijo dodatno možnost za spodbujanje trajnostnih partnerstev z državami AKP;

| 8. | spodbuja razvoj inovativnega financiranja, kot je možnost uvedbe davka na CO2, ki temelji na načelu „onesnaževalec plača“, saj so razvite države in države v vzponu zaradi svoje hitre industrializacije pogosto glavni, čeprav ne edini, vir emisij CO2; v zvezi s tem izreka pohvalo državam članicam Evropske unije za njihova prizadevanja za postopno opuščanje fosilnih goriv, kar je v skladu z mednarodnimi zavezami Unije za boj proti podnebnim spremembam, in spodbuja udeležence tristranskega sodelovanja, naj se v okviru trajnostne mešanice energijskih virov osredotočijo na spodbujanje rabe obnovljivih virov energije in okolju prijaznih tehnologij; |
| --- | --- |

8.

spodbuja razvoj inovativnega financiranja, kot je možnost uvedbe davka na CO2, ki temelji na načelu „onesnaževalec plača“, saj so razvite države in države v vzponu zaradi svoje hitre industrializacije pogosto glavni, čeprav ne edini, vir emisij CO2; v zvezi s tem izreka pohvalo državam članicam Evropske unije za njihova prizadevanja za postopno opuščanje fosilnih goriv, kar je v skladu z mednarodnimi zavezami Unije za boj proti podnebnim spremembam, in spodbuja udeležence tristranskega sodelovanja, naj se v okviru trajnostne mešanice energijskih virov osredotočijo na spodbujanje rabe obnovljivih virov energije in okolju prijaznih tehnologij;

| 9. | poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj povečata svoje financiranje pobud tristranskega sodelovanja, zlasti med državami, ki si delijo skupne meje; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj povečata svoje financiranje pobud tristranskega sodelovanja, zlasti med državami, ki si delijo skupne meje;

| 10. | spodbuja vse zainteresirane strani, naj spodbujajo dolgoročno krepitev zmogljivosti držav AKP z izvajanjem tristranskega sodelovanja, ki izkorišča primerjalne prednosti in dopolnjevanje med različnimi akterji razvoja in tako združuje države v njihovih prizadevanjih za doseganje skupnih ciljev na področju izkoreninjenja revščine po svetu in spodbujanja trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

spodbuja vse zainteresirane strani, naj spodbujajo dolgoročno krepitev zmogljivosti držav AKP z izvajanjem tristranskega sodelovanja, ki izkorišča primerjalne prednosti in dopolnjevanje med različnimi akterji razvoja in tako združuje države v njihovih prizadevanjih za doseganje skupnih ciljev na področju izkoreninjenja revščine po svetu in spodbujanja trajnostnega razvoja;

| 11. | meni, da bi se morala sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje osredotočiti tudi na boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, da bi tako omogočila trajnostni gospodarski razvoj, ki bo temeljil na pravni državi; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi se morala sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje osredotočiti tudi na boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, da bi tako omogočila trajnostni gospodarski razvoj, ki bo temeljil na pravni državi;

| 12. | meni, da bi morala sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje prispevati k trajnostni in ekonomsko učinkoviti rabi naravnih virov in surovin; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje prispevati k trajnostni in ekonomsko učinkoviti rabi naravnih virov in surovin;

| 13. | opozarja, da lahko sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje prineseta oprijemljive koristi za državljane le, če bo njun razvoj dopolnjeval dejavna javna, zasebna in skupna vlaganja v gospodarske javne službe, kot so, a ne izključno, promet, energetika, zlasti oskrba z električno energijo in dostop do električne energije, in infrastruktura IKT, in če ju bo spremljal nabor javnih politik za spodbujanje rasti, vključno z ustreznim fiskalnim sistemom in ustrezno stopnjo decentralizacije za krepitev regij in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da lahko sodelovanje jug-jug in tristransko sodelovanje prineseta oprijemljive koristi za državljane le, če bo njun razvoj dopolnjeval dejavna javna, zasebna in skupna vlaganja v gospodarske javne službe, kot so, a ne izključno, promet, energetika, zlasti oskrba z električno energijo in dostop do električne energije, in infrastruktura IKT, in če ju bo spremljal nabor javnih politik za spodbujanje rasti, vključno z ustreznim fiskalnim sistemom in ustrezno stopnjo decentralizacije za krepitev regij in lokalnih skupnosti;

| 14. | priznava, da je financiranje, ki ga je mogoče pridobiti v okviru sodelovanja jug-jug, zaradi slabega izkoriščanja notranjih virov in vedno manjšega obsega razvojne pomoči življenjskega pomena za številne države AKP, ki imajo izjemno velike potrebe po financiranju; kljub temu obžaluje, da je za takšno financiranje značilna močna osredotočenost na panoge, kot sta pridobivanje naravnih in rudninskih virov; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je financiranje, ki ga je mogoče pridobiti v okviru sodelovanja jug-jug, zaradi slabega izkoriščanja notranjih virov in vedno manjšega obsega razvojne pomoči življenjskega pomena za številne države AKP, ki imajo izjemno velike potrebe po financiranju; kljub temu obžaluje, da je za takšno financiranje značilna močna osredotočenost na panoge, kot sta pridobivanje naravnih in rudninskih virov;

| 15. | meni, da bi se morali razvojna pomoč in projekti sodelovanja v večji meri osredotočiti na spodbujanje boljše rabe notranjih virov v državah AKP; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi se morali razvojna pomoč in projekti sodelovanja v večji meri osredotočiti na spodbujanje boljše rabe notranjih virov v državah AKP;

| 16. | spodbuja razširitev sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja na področja, ki bi spodbudila trajnostni razvoj, kot je dobro upravljanje; |
| --- | --- |

16.

spodbuja razširitev sodelovanja jug-jug in tristranskega sodelovanja na področja, ki bi spodbudila trajnostni razvoj, kot je dobro upravljanje;

| 17. | vztraja, da je treba okrepiti sposobnost držav AKP za pripravo in izvajanje zakonodaje za medsebojno dopolnjujoči se razvoj, ki bo zagotovila spoštovanje človekovih pravic, dobro upravljanje, socialno pravičnost, poštenost, demokracijo ter spoštovanje in varstvo okolja; |
| --- | --- |

17.

vztraja, da je treba okrepiti sposobnost držav AKP za pripravo in izvajanje zakonodaje za medsebojno dopolnjujoči se razvoj, ki bo zagotovila spoštovanje človekovih pravic, dobro upravljanje, socialno pravičnost, poštenost, demokracijo ter spoštovanje in varstvo okolja;

| 18. | meni, da morajo države AKP imeti sposobnost za soočanje z okoljskimi izzivi, kot so podnebne spremembe, energetika, degradacija okolja in izguba biotske raznovrstnosti, zlasti z uporabo finančnih sredstev za izkoriščanje naravnih virov, kar mora potekati na trajnosten način; |
| --- | --- |

18.

meni, da morajo države AKP imeti sposobnost za soočanje z okoljskimi izzivi, kot so podnebne spremembe, energetika, degradacija okolja in izguba biotske raznovrstnosti, zlasti z uporabo finančnih sredstev za izkoriščanje naravnih virov, kar mora potekati na trajnosten način;

| 19. | meni, da bi globalno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje lahko nudilo forum za partnerje, ki jih vodijo enaka načela in katerih zaveze so pravilno opredeljene, v okviru katerega bi dosegli oprijemljive rezultate na področju razvoja s preučevanjem primerjalnih prednosti in dopolnjevanja ter z izboljšanjem preglednosti v zvezi z izdatki, prejemniki in odgovornostjo lokalnih in regionalnih akterjev, ki sodelujejo v zadevnih procesih; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi globalno partnerstvo za učinkovito razvojno sodelovanje lahko nudilo forum za partnerje, ki jih vodijo enaka načela in katerih zaveze so pravilno opredeljene, v okviru katerega bi dosegli oprijemljive rezultate na področju razvoja s preučevanjem primerjalnih prednosti in dopolnjevanja ter z izboljšanjem preglednosti v zvezi z izdatki, prejemniki in odgovornostjo lokalnih in regionalnih akterjev, ki sodelujejo v zadevnih procesih;

| 20. | poudarja, da tradicionalni donatorji ostajajo glavni ponudniki pomoči državam AKP in trgovinskim partnerjem, pri čemer so Evropska unija in njene države članice ponovno potrdile svojo zavezanost, da bodo leta 2015 in v obdobju po njem 0,7 % svojega bruto nacionalnega dohodka prispevale za pospeševanje napredka pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja leta; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da tradicionalni donatorji ostajajo glavni ponudniki pomoči državam AKP in trgovinskim partnerjem, pri čemer so Evropska unija in njene države članice ponovno potrdile svojo zavezanost, da bodo leta 2015 in v obdobju po njem 0,7 % svojega bruto nacionalnega dohodka prispevale za pospeševanje napredka pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja leta;

| 21. | spodbuja partnerstva, naj se oblikujejo na posebnih področjih in za izvajanje posebnih ukrepov, da bi imela večji vpliv na sprejemanje odločitev na mednarodni ravni; poziva zainteresirane strani, naj preučijo trajnostno naravo tovrstnih novih oblik sodelovanja, pri tem pa upoštevajo osrednja vprašanja, povezana s prenosom znanja in tehnologije ter varstvom okolja onkraj svojih meja; |
| --- | --- |

21.

spodbuja partnerstva, naj se oblikujejo na posebnih področjih in za izvajanje posebnih ukrepov, da bi imela večji vpliv na sprejemanje odločitev na mednarodni ravni; poziva zainteresirane strani, naj preučijo trajnostno naravo tovrstnih novih oblik sodelovanja, pri tem pa upoštevajo osrednja vprašanja, povezana s prenosom znanja in tehnologije ter varstvom okolja onkraj svojih meja;

| 22. | meni, da nove oblike teritorialnega povezovanja zahtevajo prenos razvojnih projektov na lokalne in regionalne akterje; |
| --- | --- |

22.

meni, da nove oblike teritorialnega povezovanja zahtevajo prenos razvojnih projektov na lokalne in regionalne akterje;

| 23. | vztraja, da je treba raziskavam in inovacijam podeliti pomembno vlogo in se v ta namen v okviru mednarodnih odnosov pogajati o ureditvi, ki bo ugodna za raziskave za razvoj; |
| --- | --- |

23.

vztraja, da je treba raziskavam in inovacijam podeliti pomembno vlogo in se v ta namen v okviru mednarodnih odnosov pogajati o ureditvi, ki bo ugodna za raziskave za razvoj;

| 24. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

24.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (20)

o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP–EU,

| — | na zasedanju v Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Adis Abebi (Etiopija) od 25. do 27. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju dokumenta Afriške unije o okviru politike pašništva v Afriki: varstvo, zaščita in izboljšanje življenja, preživetja in pravic pašniških skupnosti, ki ga je konferenca afriških ministrov za kmetijstvo sprejela oktobra 2010 in je bil januarja 2011 potrjen na 18. zasedanju izvršilnega sveta v Adis Abebi (dokument EX.CL/631 XVIII), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Afriške unije o okviru politike pašništva v Afriki: varstvo, zaščita in izboljšanje življenja, preživetja in pravic pašniških skupnosti, ki ga je konferenca afriških ministrov za kmetijstvo sprejela oktobra 2010 in je bil januarja 2011 potrjen na 18. zasedanju izvršilnega sveta v Adis Abebi (dokument EX.CL/631 XVIII),

| — | ob upoštevanju izjave iz N’Djamene z dne 29. maja 2013 o prispevku pašne živinoreje k varnosti in razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz N’Djamene z dne 29. maja 2013 o prispevku pašne živinoreje k varnosti in razvoju,

| — | ob upoštevanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki, ki jih je leta 2009 podprla skupna konferenca ministrov za kmetijstvo, zemljišča in živinorejo Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki, ki jih je leta 2009 podprla skupna konferenca ministrov za kmetijstvo, zemljišča in živinorejo Afriške unije,

| — | ob upoštevanju sklepa voditeljev držav Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z oznako A/DEC.5/10/98, ki ureja sezonsko selitev živali med državami skupnosti ECOWAS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa voditeljev držav Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) z oznako A/DEC.5/10/98, ki ureja sezonsko selitev živali med državami skupnosti ECOWAS,

| — | ob upoštevanju kmetijske politike skupnosti ECOWAS, sprejete 19. januarja 2005 v Abuji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kmetijske politike skupnosti ECOWAS, sprejete 19. januarja 2005 v Abuji,

| — | ob upoštevanju kmetijske politike Zahodnoafriške ekonomske in monetarne unije (WAEMU), ki je bila z dodatnim predpisom št. 03/2001 sprejeta 10. decembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kmetijske politike Zahodnoafriške ekonomske in monetarne unije (WAEMU), ki je bila z dodatnim predpisom št. 03/2001 sprejeta 10. decembra 2001,

| — | ob upoštevanju osnutka okvira politike Skupnega trga vzhodne in južne Afrike (COMESA) za zanesljivo preskrbo s hrano na območjih pašništva iz decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka okvira politike Skupnega trga vzhodne in južne Afrike (COMESA) za zanesljivo preskrbo s hrano na območjih pašništva iz decembra 2009,

| — | ob upoštevanju okvira regionalne politike za zdravje živali in trgovino, ki ga je Medvladni organ za razvoj (IGAD) sprejel decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira regionalne politike za zdravje živali in trgovino, ki ga je Medvladni organ za razvoj (IGAD) sprejel decembra 2009,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU („sporazum iz Cotonouja“), zlasti njegovega člena 32(1) o okolju in naravnih virih, člena 32A o podnebnih spremembah, člena 31 o vprašanjih enakosti med spoloma in člena 23 o razvoju gospodarskih panog, ki zajemajo strategije za razvoj podeželja in kmetijsko proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU („sporazum iz Cotonouja“), zlasti njegovega člena 32(1) o okolju in naravnih virih, člena 32A o podnebnih spremembah, člena 31 o vprašanjih enakosti med spoloma in člena 23 o razvoju gospodarskih panog, ki zajemajo strategije za razvoj podeželja in kmetijsko proizvodnjo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz marca 2013 z naslovom „Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“ (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz marca 2013 z naslovom „Krepitev prehrane mater in otrok v zunanji pomoči: okvir politike EU“ (COM(2013)0141),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Pristop EU k odpornosti: izkušnje iz kriz zaradi pomanjkanja hrane“ (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Pristop EU k odpornosti: izkušnje iz kriz zaradi pomanjkanja hrane“ (COM(2012)0586),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano“ (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano“ (COM(2010)0127),

| — | ob upoštevanju pobud AGIR in SHARE za odpravo kriz zaradi pomanjkanja hrane, ki ju vodi Evropska unija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud AGIR in SHARE za odpravo kriz zaradi pomanjkanja hrane, ki ju vodi Evropska unija,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „World Livestock 2011. Livestock in food security“ (Svetovna živinoreja 2011. Živinoreja in zanesljiva preskrba s hrano) (Rim, 2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „World Livestock 2011. Livestock in food security“ (Svetovna živinoreja 2011. Živinoreja in zanesljiva preskrba s hrano) (Rim, 2012),

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je Generalna skupščina sprejela leta 2007 (A/RES/66/142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki jo je Generalna skupščina sprejela leta 2007 (A/RES/66/142),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. novembra 2002 o domorodnih ljudstvih (13466/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. novembra 2002 o domorodnih ljudstvih (13466/02),

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih Združeni narodi potrdili leta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih Združeni narodi potrdili leta 2000,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.526/13/fin),

| A. | ker v Afriki živi približno 268 milijonov nomadskih živinorejcev in ker pašništvo v nekaterih regijah predstavlja glavni vir preživetja; ker pašniške površine zajemajo skoraj 40 % ozemlja afriške celine in ker pašništvo predstavlja glavno dejavnost v nekaterih regijah, na primer v Nigru, ki ima po ocenah za približno 2 000 milijard frankov Afriške finančne skupnosti (FCFA) kapitala na področju živinoreje, prihodki te panoge pa znašajo 21 % vseh izvoznih virov te države; |
| --- | --- |

A.

ker v Afriki živi približno 268 milijonov nomadskih živinorejcev in ker pašništvo v nekaterih regijah predstavlja glavni vir preživetja; ker pašniške površine zajemajo skoraj 40 % ozemlja afriške celine in ker pašništvo predstavlja glavno dejavnost v nekaterih regijah, na primer v Nigru, ki ima po ocenah za približno 2 000 milijard frankov Afriške finančne skupnosti (FCFA) kapitala na področju živinoreje, prihodki te panoge pa znašajo 21 % vseh izvoznih virov te države;

| B. | ker imajo nomadski živinorejci veliko ustaljenega znanja o domorodnih praksah in uporabljajo tako socialne mreže kot tudi nove informacijske in komunikacijske tehnologije (NIKT) za iskanje najbolj hranljivih pašnikov na sušnih in polsušnih območjih ter za strateško selitev svoje živine na ta območja, s čimer kar najbolje izkoriščajo neobdelana zemljišča, ki niso primerna za druge namene; |
| --- | --- |

B.

ker imajo nomadski živinorejci veliko ustaljenega znanja o domorodnih praksah in uporabljajo tako socialne mreže kot tudi nove informacijske in komunikacijske tehnologije (NIKT) za iskanje najbolj hranljivih pašnikov na sušnih in polsušnih območjih ter za strateško selitev svoje živine na ta območja, s čimer kar najbolje izkoriščajo neobdelana zemljišča, ki niso primerna za druge namene;

| C. | ker statistični podatki o prispevku pašništva k nacionalnim gospodarstvom niso znani, čeprav ima pašništvo pomembno vlogo pri zagotavljanju živine in ustvarjanju mreže z njo povezanih storitev; |
| --- | --- |

C.

ker statistični podatki o prispevku pašništva k nacionalnim gospodarstvom niso znani, čeprav ima pašništvo pomembno vlogo pri zagotavljanju živine in ustvarjanju mreže z njo povezanih storitev;

| D. | ker je pašništvo na sušnih in polsušnih območjih z vidika proizvodnje mesa in kalorične vrednosti na hektar produktivnejše od živinoreje, ki ne predvideva selitve živine, in ker pašništvo tako prispeva k oskrbi skupnosti s hrano in k izboljšanju zanesljive preskrbe s hrano in prehranjevanja ter k odpornosti pred pomanjkanjem hrane; |
| --- | --- |

D.

ker je pašništvo na sušnih in polsušnih območjih z vidika proizvodnje mesa in kalorične vrednosti na hektar produktivnejše od živinoreje, ki ne predvideva selitve živine, in ker pašništvo tako prispeva k oskrbi skupnosti s hrano in k izboljšanju zanesljive preskrbe s hrano in prehranjevanja ter k odpornosti pred pomanjkanjem hrane;

| E. | ker bi nomadsko pašništvo na sušnih in polsušnih območjih skupaj z možnostmi, ki jih pašniki nudijo za skladiščenje ogljika, lahko imelo pozitivne vplive na okolje; ker paša čred, ki se ne selijo, po drugi strani prispeva k prekomerni popasenosti in izgubi biotske raznovrstnosti, saj se rastline ne morejo v zadostni meri obnoviti; |
| --- | --- |

E.

ker bi nomadsko pašništvo na sušnih in polsušnih območjih skupaj z možnostmi, ki jih pašniki nudijo za skladiščenje ogljika, lahko imelo pozitivne vplive na okolje; ker paša čred, ki se ne selijo, po drugi strani prispeva k prekomerni popasenosti in izgubi biotske raznovrstnosti, saj se rastline ne morejo v zadostni meri obnoviti;

| F. | ker podnebne spremembe povečujejo dovzetnost nomadskih živinorejcev za negotovo preskrbo s hrano in revščino, kljub temu da se lahko mobilni nomadski živinorejci lažje prilagajajo podnebnim spremembam kot živinorejci, ki svoje živine ne selijo; |
| --- | --- |

F.

ker podnebne spremembe povečujejo dovzetnost nomadskih živinorejcev za negotovo preskrbo s hrano in revščino, kljub temu da se lahko mobilni nomadski živinorejci lažje prilagajajo podnebnim spremembam kot živinorejci, ki svoje živine ne selijo;

| G. | ker rast prebivalstva v Afriki povečuje potrebe po kmetijskih zemljiščih in urbanizacijo, kar lahko omeji mobilnost živali, in ker sta preudarno upravljanje in vzpostavitev oznak in načrtov za rabo zemljišč zato še posebej pomembna za ohranjanje mobilnosti živali; |
| --- | --- |

G.

ker rast prebivalstva v Afriki povečuje potrebe po kmetijskih zemljiščih in urbanizacijo, kar lahko omeji mobilnost živali, in ker sta preudarno upravljanje in vzpostavitev oznak in načrtov za rabo zemljišč zato še posebej pomembna za ohranjanje mobilnosti živali;

| H. | ker bi obravnavanje upravljanja čezmejne mobilnosti na regionalni ravni lahko zagotovilo rešitve za spore med skupnostmi, ki so povezani z dostopom do vode in zemljišč; |
| --- | --- |

H.

ker bi obravnavanje upravljanja čezmejne mobilnosti na regionalni ravni lahko zagotovilo rešitve za spore med skupnostmi, ki so povezani z dostopom do vode in zemljišč;

| I. | ker imajo nomadski živinorejci, ki potujejo preko oddaljenih območij, lahko pozitivno vlogo z vidika varnosti; |
| --- | --- |

I.

ker imajo nomadski živinorejci, ki potujejo preko oddaljenih območij, lahko pozitivno vlogo z vidika varnosti;

| J. | ker bi nekateri nomadski živinorejci z diverzifikacijo svojih dejavnosti lahko povečali svoj dohodek; |
| --- | --- |

J.

ker bi nekateri nomadski živinorejci z diverzifikacijo svojih dejavnosti lahko povečali svoj dohodek;

| K. | ker se nomadski živinorejci lahko srečujejo s težavami pri dostopu do ustreznih in kakovostnih storitev zdravstvenega varstva, izobraževanja, vode in veterinarske oskrbe svojih živali in ker lahko težave pri vključevanju podatkov o živinorejcih v popise privedejo do njihove politične marginalizacije; |
| --- | --- |

K.

ker se nomadski živinorejci lahko srečujejo s težavami pri dostopu do ustreznih in kakovostnih storitev zdravstvenega varstva, izobraževanja, vode in veterinarske oskrbe svojih živali in ker lahko težave pri vključevanju podatkov o živinorejcih v popise privedejo do njihove politične marginalizacije;

| L. | ker si Afriška unija v svojem okviru politike pašništva prizadeva za zaščito možnosti, ki jih imajo nomadski živinorejci za preživetje, zagotavljanje pomoči za soočanje z izzivi, s katerimi se srečujejo, varstvo njihovih pravic in krepitev njihovega prispevka k gospodarstvu; |
| --- | --- |

L.

ker si Afriška unija v svojem okviru politike pašništva prizadeva za zaščito možnosti, ki jih imajo nomadski živinorejci za preživetje, zagotavljanje pomoči za soočanje z izzivi, s katerimi se srečujejo, varstvo njihovih pravic in krepitev njihovega prispevka k gospodarstvu;

| 1. | poziva države AKP in lokalne oblasti, naj svoje nacionalne, lokalne in regionalne politike uskladijo z okvirom Afriške unije in nomadske živinorejce vključijo v oblikovanje strategij, ki naj bi se uporabljale; |
| --- | --- |

1.

poziva države AKP in lokalne oblasti, naj svoje nacionalne, lokalne in regionalne politike uskladijo z okvirom Afriške unije in nomadske živinorejce vključijo v oblikovanje strategij, ki naj bi se uporabljale;

| 2. | poziva Evropsko unijo, naj pašništvo prizna kot dragocen proizvodni sistem in naj države AKP podpira pri izvajanju okvira politike pašništva; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko unijo, naj pašništvo prizna kot dragocen proizvodni sistem in naj države AKP podpira pri izvajanju okvira politike pašništva;

| 3. | izpostavlja potrebo po sprejetju ustreznih ukrepov na področju zdravja živali in higiene za preprečevanje širjenja bolezni živali, ohranjanje pašništva in zaščito javnega zdravja; opozarja na pomen nomadskih živinorejcev, ki imajo znanje o preprečevanju in zdravljenju bolezni živali; |
| --- | --- |

3.

izpostavlja potrebo po sprejetju ustreznih ukrepov na področju zdravja živali in higiene za preprečevanje širjenja bolezni živali, ohranjanje pašništva in zaščito javnega zdravja; opozarja na pomen nomadskih živinorejcev, ki imajo znanje o preprečevanju in zdravljenju bolezni živali;

| 4. | poziva države AKP, naj oblikujejo in izvajajo lokalne, nacionalne, dvostranske in regionalne pobude, zakone in kodekse na področju pašništva, sezonske selitve živali in rabe zemljišč; poziva države AKP, naj prav tako oblikujejo inovativne koncepte zagotavljanja storitev na področjih, kot sta izobraževanje in javno zdravje, da bi bile mobilne skupine prebivalstva deležne boljše oskrbe; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP, naj oblikujejo in izvajajo lokalne, nacionalne, dvostranske in regionalne pobude, zakone in kodekse na področju pašništva, sezonske selitve živali in rabe zemljišč; poziva države AKP, naj prav tako oblikujejo inovativne koncepte zagotavljanja storitev na področjih, kot sta izobraževanje in javno zdravje, da bi bile mobilne skupine prebivalstva deležne boljše oskrbe;

| 5. | poziva javne in zasebne akterje, naj zagotovijo, da meje in razmejitve ne bodo negativno vplivale na varnost mobilnosti nomadskih živinorejcev in varen dostop do virov ter da bodo nomadski živinorejci svojo živino lahko še vedno pasli tudi na zemljiščih, ki so prešla v last zasebnikov; |
| --- | --- |

5.

poziva javne in zasebne akterje, naj zagotovijo, da meje in razmejitve ne bodo negativno vplivale na varnost mobilnosti nomadskih živinorejcev in varen dostop do virov ter da bodo nomadski živinorejci svojo živino lahko še vedno pasli tudi na zemljiščih, ki so prešla v last zasebnikov;

| 6. | priporoča, naj države AKP zagotavljajo podporo in svetovanje nomadskim živinorejkam glede krepitve njihove vloge v gospodarstvu; |
| --- | --- |

6.

priporoča, naj države AKP zagotavljajo podporo in svetovanje nomadskim živinorejkam glede krepitve njihove vloge v gospodarstvu;

| 7. | poziva države AKP, naj okrepijo svoje strukture upravljanja, da bi tako zagotovile boljšo zastopanost nomadskih živinorejcev, tudi s krepitvijo vloge tradicionalnih institucij in organizacij civilne družbe, s čimer bi zagotovile uporabo ustreznih sredstev za doseganje naslednjih ciljev:






  (a) | varen dostop do pašnikov s travno vegetacijo in varovalnih pasov, namenjenih zaščiti pred sušo v sušnih obdobjih; |
| --- | --- | --- |

7.

poziva države AKP, naj okrepijo svoje strukture upravljanja, da bi tako zagotovile boljšo zastopanost nomadskih živinorejcev, tudi s krepitvijo vloge tradicionalnih institucij in organizacij civilne družbe, s čimer bi zagotovile uporabo ustreznih sredstev za doseganje naslednjih ciljev:

(a)

varen dostop do pašnikov s travno vegetacijo in varovalnih pasov, namenjenih zaščiti pred sušo v sušnih obdobjih;

| (b) | ohranjanje tradicionalnega znanja in genskih virov ter sočasno pridobivanje novega znanja na področju zdravja živali, okolja in zaščite virov; |
| --- | --- |

(b)

ohranjanje tradicionalnega znanja in genskih virov ter sočasno pridobivanje novega znanja na področju zdravja živali, okolja in zaščite virov;

| (c) | dostop do ustreznega in kakovostnega izobraževanja, zdravstvenega varstva, veterinarske oskrbe in vode na način, ki je prilagojen pašništvu; |
| --- | --- |

(c)

dostop do ustreznega in kakovostnega izobraževanja, zdravstvenega varstva, veterinarske oskrbe in vode na način, ki je prilagojen pašništvu;

| (d) | zagotavljanje in uporaba tehnologij, higienskih storitev, sistemov za obvladovanje tveganja suše, tržnih informacij in finančnih storitev; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje in uporaba tehnologij, higienskih storitev, sistemov za obvladovanje tveganja suše, tržnih informacij in finančnih storitev;

| (e) | razširitev in izboljšanje infrastrukture za predelavo in pripravo proizvodov za trg ter poti trženja; |
| --- | --- |

(e)

razširitev in izboljšanje infrastrukture za predelavo in pripravo proizvodov za trg ter poti trženja;

| 8. | poziva države AKP, naj posebno pozornost namenijo izobraževanju deklet v pašniških skupnostih in vzpostavijo možnosti za njihov dostop do izobraževanja; |
| --- | --- |

8.

poziva države AKP, naj posebno pozornost namenijo izobraževanju deklet v pašniških skupnostih in vzpostavijo možnosti za njihov dostop do izobraževanja;

| 9. | poziva države AKP in Evropsko unijo, naj nomadske živinorejce vključijo v sprejemanje odločitev in jim z uporabo običajnih načinov, kjer je to primerno in možno, zagotovijo podporo pri reševanju sporov ter izboljšajo njihov dostop do pravnih storitev; |
| --- | --- |

9.

poziva države AKP in Evropsko unijo, naj nomadske živinorejce vključijo v sprejemanje odločitev in jim z uporabo običajnih načinov, kjer je to primerno in možno, zagotovijo podporo pri reševanju sporov ter izboljšajo njihov dostop do pravnih storitev;

| 10. | poziva države AKP, naj podpirajo nomadske živinorejce, ki opustijo svojo dejavnost, in jim svetujejo; |
| --- | --- |

10.

poziva države AKP, naj podpirajo nomadske živinorejce, ki opustijo svojo dejavnost, in jim svetujejo;

| 11. | priporoča, naj države AKP zberejo dodatne podatke o nomadskih živinorejcih, da bi lahko bolje ocenile njihov prispevek k gospodarstvu, in opravijo družbeno-ekonomske študije, na podlagi katerih bodo lahko bolje opredelile dovzetnost nomadskih živinorejcev za, na primer, podnebne spremembe, spore, spremembe rabe zemljišč ali negotovo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

11.

priporoča, naj države AKP zberejo dodatne podatke o nomadskih živinorejcih, da bi lahko bolje ocenile njihov prispevek k gospodarstvu, in opravijo družbeno-ekonomske študije, na podlagi katerih bodo lahko bolje opredelile dovzetnost nomadskih živinorejcev za, na primer, podnebne spremembe, spore, spremembe rabe zemljišč ali negotovo preskrbo s hrano;

| 12. | poziva Evropsko unijo in države AKP, naj v boju proti podnebnim spremembam storijo vse, kar je v njihovi moči, glede na to da te škodljivo vplivajo na prebivalstvo, ki se ukvarja s pašništvom; v zvezi s tem ne izpostavlja le pomena ustrezne podpore pri prilagajanju podnebnim spremembam in izboljšanju odpornosti nomadskih živinorejcev v državah AKP, ampak tudi vlogo prizadevanj za ambiciozne načrte za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov tako v Evropski uniji kot tudi v državah AKP; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko unijo in države AKP, naj v boju proti podnebnim spremembam storijo vse, kar je v njihovi moči, glede na to da te škodljivo vplivajo na prebivalstvo, ki se ukvarja s pašništvom; v zvezi s tem ne izpostavlja le pomena ustrezne podpore pri prilagajanju podnebnim spremembam in izboljšanju odpornosti nomadskih živinorejcev v državah AKP, ampak tudi vlogo prizadevanj za ambiciozne načrte za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov tako v Evropski uniji kot tudi v državah AKP;

| 13. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

13.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta ministrskemu svetu AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom ter regionalnim organizacijam držav AKP.

RESOLUCIJA (21)

o varnosti na območju afriških Velikih jezer

Skupna parlamentarna skupščina AKP–EU,

| — | na zasedanju v Adis Abebi od 25. do 27. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Adis Abebi od 25. do 27. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu 2000/483/ES med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000 in spremenjenega leta 2005 in 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu 2000/483/ES med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000 in spremenjenega leta 2005 in 2010,

| — | ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2098 (2013) o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2098 (2013) o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju resolucije o nestabilnih in negotovih razmerah na območju Velikih jezer, zlasti na vzhodu Demokratične republike Kongo, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju, ki je potekalo od 27. do 29. novembra 2012 v Paramaribu v Surinamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o nestabilnih in negotovih razmerah na območju Velikih jezer, zlasti na vzhodu Demokratične republike Kongo, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju, ki je potekalo od 27. do 29. novembra 2012 v Paramaribu v Surinamu,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 14. novembra 2013 o razmerah v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Varnostnega sveta Združenih narodov z dne 14. novembra 2013 o razmerah v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju Pakta za varnost, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer, ki so ga decembra 2006 v Nairobiju (Kenija) sprejeli predsedniki držav in vlad držav Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pakta za varnost, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer, ki so ga decembra 2006 v Nairobiju (Kenija) sprejeli predsedniki držav in vlad držav Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR);

| — | ob upoštevanju okvira za mir, varnost in sodelovanje v Demokratični republiki Kongo in regiji, ki ga je 24. februarja 2013 v Adis Abebi (Etiopija) podpisalo enajst predsednikov držav in vlad držav članic Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR) in Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za mir, varnost in sodelovanje v Demokratični republiki Kongo in regiji, ki ga je 24. februarja 2013 v Adis Abebi (Etiopija) podpisalo enajst predsednikov držav in vlad držav članic Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR) in Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC),

| — | ob upoštevanju izjave predsednikov držav in vlad držav članic konference ICGLR, ki so se 5. septembra 2013 sestali v Kampali (Uganda), o varnostnih razmerah v pokrajini Severni Kivu v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednikov držav in vlad držav članic konference ICGLR, ki so se 5. septembra 2013 sestali v Kampali (Uganda), o varnostnih razmerah v pokrajini Severni Kivu v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila skupnega vrha držav Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR), ki je 4. novembra 2013 potekal v Pretorii, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila skupnega vrha držav Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) in Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR), ki je 4. novembra 2013 potekal v Pretorii,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta Afriške unije (AU) za mir in varnost, ki ga je sprejel na svojem 406. zasedanju 14. novembra 2013, o razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta Afriške unije (AU) za mir in varnost, ki ga je sprejel na svojem 406. zasedanju 14. novembra 2013, o razmerah na vzhodu Demokratične republike Kongo,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav posebnih odposlancev in predstavnikov Evropske unije, Združenih narodov, Afriške unije in Združenih držav Amerike z dne 9. septembra 2013 ter 4., 6. in 11. novembra 2013 o območju Velikih jezer, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav posebnih odposlancev in predstavnikov Evropske unije, Združenih narodov, Afriške unije in Združenih držav Amerike z dne 9. septembra 2013 ter 4., 6. in 11. novembra 2013 o območju Velikih jezer,

| — | ob upoštevanju izjav Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, z dne 30. avgusta 2013 o razmerah v pokrajini Severni Kivu in z dne 7. junija 2012 ter 10. julija 2012 o razmerah v vzhodnem Kongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, z dne 30. avgusta 2013 o razmerah v pokrajini Severni Kivu in z dne 7. junija 2012 ter 10. julija 2012 o razmerah v vzhodnem Kongu,

| — | ob upoštevanju preteklih resolucij Evropskega parlamenta o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 17. decembra 2009, 13. decembra 2012 in 12. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preteklih resolucij Evropskega parlamenta o Demokratični republiki Kongo, zlasti tistih z dne 17. decembra 2009, 13. decembra 2012 in 12. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave Kristaline Georgieve, komisarke Evropske unije za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje, o slabšanju humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Kristaline Georgieve, komisarke Evropske unije za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje, o slabšanju humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju člena 3 ženevske konvencije iz leta 1949 in protokola II k tej konvenciji, ki prepovedujeta usmrtitve po hitrem postopku, posilstva, prisilno novačenje in druga grozodejstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 ženevske konvencije iz leta 1949 in protokola II k tej konvenciji, ki prepovedujeta usmrtitve po hitrem postopku, posilstva, prisilno novačenje in druga grozodejstva,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, ki prepoveduje zlasti vključevanje otrok v oborožene spopade, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, ki prepoveduje zlasti vključevanje otrok v oborožene spopade,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948 in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Demokratična republika Kongo ratificirala leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je Demokratična republika Kongo ratificirala leta 1982,

| A. | globoko zaskrbljena zaradi stalnega nasilja, množičnih kršitev človekovih pravic, različnih vrst kaznivih dejanj (samovoljnih aretacij, izsiljevanja, plenjenja, prisilnega dela, spolnega nasilja, prisilnega novačenja otrok, mučenja in usmrtitev) in negotovih razmer na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

A.

globoko zaskrbljena zaradi stalnega nasilja, množičnih kršitev človekovih pravic, različnih vrst kaznivih dejanj (samovoljnih aretacij, izsiljevanja, plenjenja, prisilnega dela, spolnega nasilja, prisilnega novačenja otrok, mučenja in usmrtitev) in negotovih razmer na območju Velikih jezer;

| B. | ker prisotnost in dejavnosti oboroženih skupin na območju Velikih jezer na splošno, zlasti pa v Demokratični republiki Kongo, predstavljajo enega izmed temeljnih vzrokov za nadaljnje pomanjkanje varnosti v tej regiji in nenehno ogrožajo mir, varnost, stabilnost, gospodarski in socialni razvoj ter sodelovanje med državami v tej regiji; |
| --- | --- |

B.

ker prisotnost in dejavnosti oboroženih skupin na območju Velikih jezer na splošno, zlasti pa v Demokratični republiki Kongo, predstavljajo enega izmed temeljnih vzrokov za nadaljnje pomanjkanje varnosti v tej regiji in nenehno ogrožajo mir, varnost, stabilnost, gospodarski in socialni razvoj ter sodelovanje med državami v tej regiji;

| C. | ker nenehno nezakonito izkoriščanje in plenjenje naravnih in rudninskih virov Demokratične republike Kongo, zlasti na vzhodu države, še vedno predstavlja enega od glavnih vzrokov za negotove razmere na območju Velikih jezer; ker povečevanje brezposelnosti in revščine, kriza zaradi negotove preskrbe s hrano in neustreznost osnovnih socialnih storitev prav tako prispevajo k ponovnim izbruhom nasilja in negotovim razmeram v tej regiji; |
| --- | --- |

C.

ker nenehno nezakonito izkoriščanje in plenjenje naravnih in rudninskih virov Demokratične republike Kongo, zlasti na vzhodu države, še vedno predstavlja enega od glavnih vzrokov za negotove razmere na območju Velikih jezer; ker povečevanje brezposelnosti in revščine, kriza zaradi negotove preskrbe s hrano in neustreznost osnovnih socialnih storitev prav tako prispevajo k ponovnim izbruhom nasilja in negotovim razmeram v tej regiji;

| D. | ker je bilo v preteklem letu zaradi oboroženih spopadov razseljenih več kot 100 000 oseb, kar zaostruje stalno humanitarno krizo v regiji, kjer je približno 2,6 milijona notranje razseljenih oseb in 6,4 milijona ljudi, ki potrebujejo pomoč v hrani in nujno pomoč, do česar je prišlo zlasti zaradi upora skupine M23 in kriminalne dejavnosti ostalih oboroženih skupin v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v preteklem letu zaradi oboroženih spopadov razseljenih več kot 100 000 oseb, kar zaostruje stalno humanitarno krizo v regiji, kjer je približno 2,6 milijona notranje razseljenih oseb in 6,4 milijona ljudi, ki potrebujejo pomoč v hrani in nujno pomoč, do česar je prišlo zlasti zaradi upora skupine M23 in kriminalne dejavnosti ostalih oboroženih skupin v vzhodnem delu Demokratične republike Kongo;

| E. | ker je vojaški napad, ki se je s podporo intervencijske brigade misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) in oboroženih sil Demokratične republike Kongo (FARDC) začel konec oktobra 2013, zatrl oboroženi upor skupine M23 in omogočil postopno ponovno prevzemanje uprave nad državnim ozemljem na območjih, ki so jih zasedli uporniki; |
| --- | --- |

E.

ker je vojaški napad, ki se je s podporo intervencijske brigade misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) in oboroženih sil Demokratične republike Kongo (FARDC) začel konec oktobra 2013, zatrl oboroženi upor skupine M23 in omogočil postopno ponovno prevzemanje uprave nad državnim ozemljem na območjih, ki so jih zasedli uporniki;

| F. | ob opozarjanju na izjavo voditeljev uporniške skupine M23 z dne 5. novembra 2013, v kateri so napovedali zaključek upora in svojo pripravljenost za uresničevanje ciljev tega gibanja izključno z uporabo političnih sredstev; |
| --- | --- |

F.

ob opozarjanju na izjavo voditeljev uporniške skupine M23 z dne 5. novembra 2013, v kateri so napovedali zaključek upora in svojo pripravljenost za uresničevanje ciljev tega gibanja izključno z uporabo političnih sredstev;

| G. | ker se kljub zmagi oboroženih sil Demokratične republike Kongo (FARDC) ter prizadevanjem in virom, ki jih je mednarodna skupnost namenila območju Velikih jezer, zlasti vzhodnem delu Demokratične republike Kongo, nasilje in hude kršitve človekovih pravic, vojni zločini in zločini proti človeštvu, za katere so odgovorne oborožene skupine, ter nezakonito izkoriščanje in plenjenje naravnih virov Demokratične republike Kongo še zdaleč ni zaključilo; ker je zato pomembno, da se prizadevanja za utrjevanje miru in stabilnosti v tej regiji nadaljujejo; |
| --- | --- |

G.

ker se kljub zmagi oboroženih sil Demokratične republike Kongo (FARDC) ter prizadevanjem in virom, ki jih je mednarodna skupnost namenila območju Velikih jezer, zlasti vzhodnem delu Demokratične republike Kongo, nasilje in hude kršitve človekovih pravic, vojni zločini in zločini proti človeštvu, za katere so odgovorne oborožene skupine, ter nezakonito izkoriščanje in plenjenje naravnih virov Demokratične republike Kongo še zdaleč ni zaključilo; ker je zato pomembno, da se prizadevanja za utrjevanje miru in stabilnosti v tej regiji nadaljujejo;

| H. | ob obžalovanju težav, ki so kljub že doseženemu napredku onemogočile hiter zaključek pogajanj med vlado Demokratične republike Kongo in uporniško skupino M23 v Kampali, do katerih je prišlo zaradi nesoglasja glede narave in naslova končne različice besedila za odobritev takšnih pogajanj; |
| --- | --- |

H.

ob obžalovanju težav, ki so kljub že doseženemu napredku onemogočile hiter zaključek pogajanj med vlado Demokratične republike Kongo in uporniško skupino M23 v Kampali, do katerih je prišlo zaradi nesoglasja glede narave in naslova končne različice besedila za odobritev takšnih pogajanj;

| I. | ker je treba dejavnosti ostalih negativnih sil, ki delujejo na vzhodu Demokratične republike Kongo, vključno z demokratičnimi silami za osvoboditev Ruande (FDLR), zavezništvom demokratičnih sil/nacionalne vojske za osvoboditev Ugande (ADF/NALU) in različnimi skupinami Mai-Mai, nemudoma in nepreklicno končati in na območju Velikih jezer hitro vzpostaviti mir in varnost; |
| --- | --- |

I.

ker je treba dejavnosti ostalih negativnih sil, ki delujejo na vzhodu Demokratične republike Kongo, vključno z demokratičnimi silami za osvoboditev Ruande (FDLR), zavezništvom demokratičnih sil/nacionalne vojske za osvoboditev Ugande (ADF/NALU) in različnimi skupinami Mai-Mai, nemudoma in nepreklicno končati in na območju Velikih jezer hitro vzpostaviti mir in varnost;

| J. | ker je obžalovanja vredno, da vse vpletene podpisnice niso spoštovale zavez iz prej omenjenega okvirnega sporazuma, ki je bil 24. februarja 2013 podpisan v Adis Abebi; |
| --- | --- |

J.

ker je obžalovanja vredno, da vse vpletene podpisnice niso spoštovale zavez iz prej omenjenega okvirnega sporazuma, ki je bil 24. februarja 2013 podpisan v Adis Abebi;

| K. | ker je predsednik Svetovne banke med skupnim obiskom območja Velikih jezer z generalnim sekretarjem Združenih narodov, ki je potekal maja 2013, napovedal, da bo Svetovna banka prispevala 1 milijardo USD za razvojne projekte v tej regiji, ki bodo dopolnili sedanja prizadevanja mednarodne skupnosti za dosego trajnega miru na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

K.

ker je predsednik Svetovne banke med skupnim obiskom območja Velikih jezer z generalnim sekretarjem Združenih narodov, ki je potekal maja 2013, napovedal, da bo Svetovna banka prispevala 1 milijardo USD za razvojne projekte v tej regiji, ki bodo dopolnili sedanja prizadevanja mednarodne skupnosti za dosego trajnega miru na območju Velikih jezer;

| 1. | ponovno najostreje obsoja primere nasilja, kazniva dejanja, kršitve človekovih pravic, primere posilstev in novačenja otrok vojakov in ponovno izraža podporo ljudstvom na območju Velikih jezer, ki so bila izpostavljena vojnim grozodejstvom; spodbuja države, naj pri reševanju notranjih sporov spodbujajo dialog, mediacijo in pogajanja kot sredstva za odpravo vzrokov za nesoglasja, ki so privedla do poskusov odstavitve demokratično izvoljenih vlad; |
| --- | --- |

1.

ponovno najostreje obsoja primere nasilja, kazniva dejanja, kršitve človekovih pravic, primere posilstev in novačenja otrok vojakov in ponovno izraža podporo ljudstvom na območju Velikih jezer, ki so bila izpostavljena vojnim grozodejstvom; spodbuja države, naj pri reševanju notranjih sporov spodbujajo dialog, mediacijo in pogajanja kot sredstva za odpravo vzrokov za nesoglasja, ki so privedla do poskusov odstavitve demokratično izvoljenih vlad;

| 2. | poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj v celoti izvaja svoja pooblastila na celotnem ozemlju države in izboljša splošno upravljanje države, tudi na področju človekovih pravic, ter opredeli in izvaja ustrezne ukrepe za zagotavljanje enakih pravic vseh segmentov kongovske družbe; |
| --- | --- |

2.

poziva vlado Demokratične republike Kongo, naj v celoti izvaja svoja pooblastila na celotnem ozemlju države in izboljša splošno upravljanje države, tudi na področju človekovih pravic, ter opredeli in izvaja ustrezne ukrepe za zagotavljanje enakih pravic vseh segmentov kongovske družbe;

| 3. | poziva parlamente na območju Velikih jezer, naj si zavoljo zagotavljanja trajnega miru skupaj s svojimi vladami in političnimi strankami prizadevajo za spodbujanje socialne pravičnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva parlamente na območju Velikih jezer, naj si zavoljo zagotavljanja trajnega miru skupaj s svojimi vladami in političnimi strankami prizadevajo za spodbujanje socialne pravičnosti;

| 4. | poziva parlamente in vlade, naj v demokratičnih procesih in pri upravljanju zagotovijo enakopravno sodelovanje vseh segmentov družbe, vključno z ženskami in mladimi, manjšinami in ranljivimi skupinami; |
| --- | --- |

4.

poziva parlamente in vlade, naj v demokratičnih procesih in pri upravljanju zagotovijo enakopravno sodelovanje vseh segmentov družbe, vključno z ženskami in mladimi, manjšinami in ranljivimi skupinami;

| 5. | poziva mednarodno skupnost, vključno z Afriško unijo, Evropsko unijo in Združenimi narodi, naj še naprej zagotavlja znatno, usklajeno in učinkovitejšo pomoč ljudem, ki so na območju Velikih jezer izpostavljeni slabim varnostnim razmeram, in naj ohrani svojo pripravljenost za odzivanje na humanitarne katastrofe v tej regiji; |
| --- | --- |

5.

poziva mednarodno skupnost, vključno z Afriško unijo, Evropsko unijo in Združenimi narodi, naj še naprej zagotavlja znatno, usklajeno in učinkovitejšo pomoč ljudem, ki so na območju Velikih jezer izpostavljeni slabim varnostnim razmeram, in naj ohrani svojo pripravljenost za odzivanje na humanitarne katastrofe v tej regiji;

| 6. | ponovno potrjuje svojo odločno zavezanost suverenosti, neodvisnosti, ozemeljski celovitosti in narodni enotnosti držav na območju Velikih jezer na splošno, zlasti pa Demokratične republike Kongo, in poudarja, da je ta načela treba spoštovati, da bi na območju Velikih jezer spodbujali mir, varnost in razvoj; |
| --- | --- |

6.

ponovno potrjuje svojo odločno zavezanost suverenosti, neodvisnosti, ozemeljski celovitosti in narodni enotnosti držav na območju Velikih jezer na splošno, zlasti pa Demokratične republike Kongo, in poudarja, da je ta načela treba spoštovati, da bi na območju Velikih jezer spodbujali mir, varnost in razvoj;

| 7. | ponovno opozarja na neodtujljivo in nepreklicno pravico ljudstev v regiji do celovitega izkoriščanja njihovih nacionalnih virov in razpolaganja z njimi na povsem suveren način in v skladu z lastno zakonodajo; |
| --- | --- |

7.

ponovno opozarja na neodtujljivo in nepreklicno pravico ljudstev v regiji do celovitega izkoriščanja njihovih nacionalnih virov in razpolaganja z njimi na povsem suveren način in v skladu z lastno zakonodajo;

| 8. | izraža podporo Okviru za mir, varnost in sodelovanje v Demokratični republiki Kongo in regiji, ki je bil podpisan v Adis Abebi, in poziva vse podpisnice, naj hitro in v dobri veri izpolnijo svoje obveznosti; zato poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj na podlagi člena 6 svoje Resolucije št. 2098 (2013) sprejme ustrezne ukrepe zoper vse podpisnice, ki ne bodo izpolnile svojih obveznosti, določenih v tem okviru; |
| --- | --- |

8.

izraža podporo Okviru za mir, varnost in sodelovanje v Demokratični republiki Kongo in regiji, ki je bil podpisan v Adis Abebi, in poziva vse podpisnice, naj hitro in v dobri veri izpolnijo svoje obveznosti; zato poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj na podlagi člena 6 svoje Resolucije št. 2098 (2013) sprejme ustrezne ukrepe zoper vse podpisnice, ki ne bodo izpolnile svojih obveznosti, določenih v tem okviru;

| 9. | pozdravlja podporo, ki jo je Evropska unija namenila okvirnemu sporazumu, in jo spodbuja, naj si skupaj z ostalimi mednarodnimi organizacijami kar najbolj prizadeva za spodbujanje miru in izboljšanje sodelovanja med Demokratično republiko Kongo, Ugando, Ruando, Burundijem in Tanzanijo; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja podporo, ki jo je Evropska unija namenila okvirnemu sporazumu, in jo spodbuja, naj si skupaj z ostalimi mednarodnimi organizacijami kar najbolj prizadeva za spodbujanje miru in izboljšanje sodelovanja med Demokratično republiko Kongo, Ugando, Ruando, Burundijem in Tanzanijo;

| 10. | izraža podporo vsem ukrepom za ponovno vzpostavitev miru in varnosti na območju Velikih jezer, ki so jih uvedli in izvajali Združeni narodi, Afriška unija, Evropska unija, Mednarodna konferenca območja Velikih jezer (ICGLR) in Južnoafriška razvojna skupnost (SADC), in te organizacije poziva, naj ohranijo svoja prizadevanja, zlasti pa vzpostavijo program za skladen razvoj te regije, da bi mladim in ostalemu prebivalstvu na območju Velikih jezer ponudili alternativo vojni, ki jim bo zagotovila boljšo prihodnost; |
| --- | --- |

10.

izraža podporo vsem ukrepom za ponovno vzpostavitev miru in varnosti na območju Velikih jezer, ki so jih uvedli in izvajali Združeni narodi, Afriška unija, Evropska unija, Mednarodna konferenca območja Velikih jezer (ICGLR) in Južnoafriška razvojna skupnost (SADC), in te organizacije poziva, naj ohranijo svoja prizadevanja, zlasti pa vzpostavijo program za skladen razvoj te regije, da bi mladim in ostalemu prebivalstvu na območju Velikih jezer ponudili alternativo vojni, ki jim bo zagotovila boljšo prihodnost;

| 11. | pozdravlja Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2098 (2013) o Demokratični republiki Kongo in nujno poziva voditelje na območju Velikih jezer in mednarodno skupnost v celoti, naj zagotovijo ustrezno in popolno izvajanje te resolucije; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 2098 (2013) o Demokratični republiki Kongo in nujno poziva voditelje na območju Velikih jezer in mednarodno skupnost v celoti, naj zagotovijo ustrezno in popolno izvajanje te resolucije;

| 12. | pozdravlja napotitev sil intervencijske brigade, ki je bila znotraj misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) ustanovljena na podlagi te resolucije, v pokrajino Severni Kivu; pozdravlja dejavno sodelovanje te brigade pri zatiranju upora skupine M23 in jo poziva, naj še naprej zagotavlja podporo silam kongovske vlade za razpustitev vseh ostalih oboroženih skupin na ozemlju Demokratične republike Kongo in odpravo njihovih kriminalnih dejavnosti na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja napotitev sil intervencijske brigade, ki je bila znotraj misije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUSCO) ustanovljena na podlagi te resolucije, v pokrajino Severni Kivu; pozdravlja dejavno sodelovanje te brigade pri zatiranju upora skupine M23 in jo poziva, naj še naprej zagotavlja podporo silam kongovske vlade za razpustitev vseh ostalih oboroženih skupin na ozemlju Demokratične republike Kongo in odpravo njihovih kriminalnih dejavnosti na območju Velikih jezer;

| 13. | poziva mednarodno skupnost, zlasti donatorje pomoči, naj podprejo prizadevanja oblasti v Demokratični republiki Kongo, ki so se začela po vojaški zmagi nad skupino M23, za izvajanje institucionalnih, političnih, gospodarskih in družbenih strukturnih reform, zlasti na področju obrambe, varnosti in pravosodja, namenjenih krepitvi demokracije, pravne države in dobrega upravljanja na vseh ravneh javne uprave; |
| --- | --- |

13.

poziva mednarodno skupnost, zlasti donatorje pomoči, naj podprejo prizadevanja oblasti v Demokratični republiki Kongo, ki so se začela po vojaški zmagi nad skupino M23, za izvajanje institucionalnih, političnih, gospodarskih in družbenih strukturnih reform, zlasti na področju obrambe, varnosti in pravosodja, namenjenih krepitvi demokracije, pravne države in dobrega upravljanja na vseh ravneh javne uprave;

| 14. | poziva Demokratično republiko Kongo in njene sosede k tesnejšemu in učinkovitejšemu regionalnemu sodelovanju, da bi skupaj obravnavale posledice ponavljajočih se spopadov v tej regiji in poleg soočanja z varnostnimi in političnimi vprašanji spodbujale tudi gospodarski razvoj na območju Velikih jezer; poziva mednarodno skupnost, zlasti Mednarodno konferenco območja Velikih jezer (ICGLR), Afriško unijo, Evropsko unijo, Združene narode in Združene države Amerike, naj podprejo takšno sodelovanje; |
| --- | --- |

14.

poziva Demokratično republiko Kongo in njene sosede k tesnejšemu in učinkovitejšemu regionalnemu sodelovanju, da bi skupaj obravnavale posledice ponavljajočih se spopadov v tej regiji in poleg soočanja z varnostnimi in političnimi vprašanji spodbujale tudi gospodarski razvoj na območju Velikih jezer; poziva mednarodno skupnost, zlasti Mednarodno konferenco območja Velikih jezer (ICGLR), Afriško unijo, Evropsko unijo, Združene narode in Združene države Amerike, naj podprejo takšno sodelovanje;

| 15. | s tega vidika izpostavlja potrebo po oživitvi Gospodarske skupnosti držav Velikih jezer (CEPGL) in po zagotavljanju potrebnih sredstev tej skupnosti za spodbujanje miru, povezovanja, gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, da bi ljudem v tej regiji omogočili boljše življenje; |
| --- | --- |

15.

s tega vidika izpostavlja potrebo po oživitvi Gospodarske skupnosti držav Velikih jezer (CEPGL) in po zagotavljanju potrebnih sredstev tej skupnosti za spodbujanje miru, povezovanja, gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, da bi ljudem v tej regiji omogočili boljše življenje;

| 16. | pozdravlja napredek, dosežen na pogajanjih v Kampali, ki so potekala pod pokroviteljstvom Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR), ter poziva mediatorja in vse udeležene strani, naj ta pogajanja hitro zaključijo, da bi razrešili nujna vprašanja, kot je izročitev nekdanjih upornikov skupine M23, ki so se zatekli v sosednje države, in oseb, ki so zagrešile vojne zločine, zločine proti človeštvu in hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja napredek, dosežen na pogajanjih v Kampali, ki so potekala pod pokroviteljstvom Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR), ter poziva mediatorja in vse udeležene strani, naj ta pogajanja hitro zaključijo, da bi razrešili nujna vprašanja, kot je izročitev nekdanjih upornikov skupine M23, ki so se zatekli v sosednje države, in oseb, ki so zagrešile vojne zločine, zločine proti človeštvu in hude kršitve človekovih pravic;

| 17. | poziva k demobilizaciji, razorožitvi, rehabilitaciji in ponovnemu vključevanju (DDRR) nekdanjih upornikov, ki morajo potekati strogo v skladu s temeljnimi mednarodnimi standardi na tem področju in s posebnimi zahtevami glede narave dela vojakov, kot to izhaja iz resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o nevarnostih, ki jih državni udari predstavljajo za demokracijo in politično stabilnost v državah AKP, in vlogi mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

17.

poziva k demobilizaciji, razorožitvi, rehabilitaciji in ponovnemu vključevanju (DDRR) nekdanjih upornikov, ki morajo potekati strogo v skladu s temeljnimi mednarodnimi standardi na tem področju in s posebnimi zahtevami glede narave dela vojakov, kot to izhaja iz resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o nevarnostih, ki jih državni udari predstavljajo za demokracijo in politično stabilnost v državah AKP, in vlogi mednarodne skupnosti;

| 18. | je seznanjena z nacionalnimi posvetovanji v Demokratični republiki Kongo med večino, ki podpira predsednika, politično opozicijo in civilno družbo, ki jih je sklical predsednik Joseph Kabila, in poziva oblasti Demokratične republike Kongo, naj ravnajo v skladu s sklepi in priporočili teh posvetovanj, da bi spodbudile narodno spravo in enkrat za vselej odpravile temeljne vzroke ponavljajočih se političnih kriz v tej državi; |
| --- | --- |

18.

je seznanjena z nacionalnimi posvetovanji v Demokratični republiki Kongo med večino, ki podpira predsednika, politično opozicijo in civilno družbo, ki jih je sklical predsednik Joseph Kabila, in poziva oblasti Demokratične republike Kongo, naj ravnajo v skladu s sklepi in priporočili teh posvetovanj, da bi spodbudile narodno spravo in enkrat za vselej odpravile temeljne vzroke ponavljajočih se političnih kriz v tej državi;

| 19. | poudarja, da je treba s pomočjo Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Mednarodnega rdečega križa nemudoma odkriti nekdanje upornike in kongovske begunce v Ruandi in Ugandi, da se bodo lahko prostovoljno vrnili v svoje matične države in da se bodo tisti, ki bodo tako želeli, lahko vključili v program za demobilizacijo, razorožitev, rehabilitacijo in ponovno vključevanje (DDRR); |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba s pomočjo Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce in Mednarodnega rdečega križa nemudoma odkriti nekdanje upornike in kongovske begunce v Ruandi in Ugandi, da se bodo lahko prostovoljno vrnili v svoje matične države in da se bodo tisti, ki bodo tako želeli, lahko vključili v program za demobilizacijo, razorožitev, rehabilitacijo in ponovno vključevanje (DDRR);

| 20. | poudarja, da je odprava nekaznovanja eden izmed predpogojev za ponovno vzpostavitev miru in varnosti na območju Velikih jezer in ponovno poziva pravosodne organe držav članic Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR) in Mednarodno kazensko sodišče (ICC), naj kazensko preganjajo in kaznujejo osebe, odgovorne za kršitve človekovih pravic, zločine proti človeštvu, vojne zločine, posilstva in novačenje otrok vojakov na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je odprava nekaznovanja eden izmed predpogojev za ponovno vzpostavitev miru in varnosti na območju Velikih jezer in ponovno poziva pravosodne organe držav članic Mednarodne konference območja Velikih jezer (ICGLR) in Mednarodno kazensko sodišče (ICC), naj kazensko preganjajo in kaznujejo osebe, odgovorne za kršitve človekovih pravic, zločine proti človeštvu, vojne zločine, posilstva in novačenje otrok vojakov na območju Velikih jezer;

| 21. | vztraja, da morajo vsi člani oboroženih skupin, ki se potikajo po območju Velikih jezer in tega še niso storili, nemudoma odložiti orožje in se zavezati, da se bodo v svojih državah vrnili v običajno civilno življenje; |
| --- | --- |

21.

vztraja, da morajo vsi člani oboroženih skupin, ki se potikajo po območju Velikih jezer in tega še niso storili, nemudoma odložiti orožje in se zavezati, da se bodo v svojih državah vrnili v običajno civilno življenje;

| 22. | poziva vse države na območju Velikih jezer, ki so sprejele civilne ali vojaške begunce iz drugih držav, naj dosledno spoštujejo določbe Ženevske konvencije iz leta 1951, ki se nanaša na status begunca, in konvencije Organizacije afriške enotnosti iz leta 1967, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, zlasti glede prepovedi političnega in vojaškega udejstvovanja teh oseb v dejavnostih zoper njihove matične države; |
| --- | --- |

22.

poziva vse države na območju Velikih jezer, ki so sprejele civilne ali vojaške begunce iz drugih držav, naj dosledno spoštujejo določbe Ženevske konvencije iz leta 1951, ki se nanaša na status begunca, in konvencije Organizacije afriške enotnosti iz leta 1967, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, zlasti glede prepovedi političnega in vojaškega udejstvovanja teh oseb v dejavnostih zoper njihove matične države;

| 23. | poziva Svetovno banko, naj izpolni obljubo, ki jo je 22. maja 2013 v Kinšasi podal njen predsednik, da bo na območju Velikih jezer vložila 1 milijardo USD v razvojne projekte, in priporoča, naj se to financiranje prvenstveno nameni področjem, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi; |
| --- | --- |

23.

poziva Svetovno banko, naj izpolni obljubo, ki jo je 22. maja 2013 v Kinšasi podal njen predsednik, da bo na območju Velikih jezer vložila 1 milijardo USD v razvojne projekte, in priporoča, naj se to financiranje prvenstveno nameni področjem, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi;

| 24. | poziva Afriško unijo, Mednarodno konferenco območja Velikih jezer (ICGLR) in njene države članice, Združene narode in Evropsko unijo, naj sprejmejo odločne in učinkovite ukrepe za boj proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov Demokratične republike Kongo in drugih držav na območju Velikih jezer in trgovini z njimi, predvsem pa podjetjem, vpletenim v tovrstne prakse, naložijo kazni v skladu z načeli preglednosti, sprejetimi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

24.

poziva Afriško unijo, Mednarodno konferenco območja Velikih jezer (ICGLR) in njene države članice, Združene narode in Evropsko unijo, naj sprejmejo odločne in učinkovite ukrepe za boj proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov Demokratične republike Kongo in drugih držav na območju Velikih jezer in trgovini z njimi, predvsem pa podjetjem, vpletenim v tovrstne prakse, naložijo kazni v skladu z načeli preglednosti, sprejetimi na mednarodni ravni;

| 25. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Afriški uniji, Svetu ministrov AKP-EU, Svetu in Komisiji Evropske unije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebnemu odposlancu generalnega sekretarja Združenih narodov za območje Velikih jezer, državam članicam Mednarodne konference območja Velikih jezer ter predsednikom, voditeljem držav in vlad in parlamentom zadevnih držav. |
| --- | --- |

25.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Afriški uniji, Svetu ministrov AKP-EU, Svetu in Komisiji Evropske unije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebnemu odposlancu generalnega sekretarja Združenih narodov za območje Velikih jezer, državam članicam Mednarodne konference območja Velikih jezer ter predsednikom, voditeljem držav in vlad in parlamentom zadevnih držav.

Poslovnik skupne parlamentarne skupščine

Člen 1

Skupna parlamentarna skupščina

1.   Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: Skupščina) je ustanovljena na podlagi člena 17 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi.

2.   Skupščina je dvodomna in sestavljena iz enakega števila predstavnikov EU in držav AKP. Člani Skupščine so poslanci Evropskega parlamenta na eni strani in poslanci parlamentov na drugi oziroma, če to ni mogoče, v izjemnih primerih, kot denimo zaradi višje sile, o čemer je treba vnaprej pisno obvestiti predsedstvo Skupščine iz člena 2 (v nadaljnjem besedilu: predsedstvo), predstavniki, ki jih imenujejo parlamenti vsake od držav AKP. Če parlament v zadevni državi ne obstaja in po predhodni odobritvi Skupščine, lahko iz te države AKP sodeluje predstavnik, ki pa nima pravice glasovanja.

3.   Člani Skupščine, ki so predstavniki AKP, imajo pisna pooblastila vlad njihovih držav, za predstavnike Evropskega parlamenta pa pooblastila določi njegov predsednik.

Člen 2

Predsedstvo

1.   Oba domova Skupščine svoje člane v predsedstvo izvolita na podlagi svojih postopkov.

2.   Predsedstvo sestavljajo dva sopredsednika z enakim statusom in 24 podpredsednikov. Polovico članov predsedstva imenujejo predstavniki držav AKP, drugo polovico pa predstavniki Evropskega parlamenta, v skladu s postopkom, ki ga sprejme vsak od obeh domov.

3.   Predsedstvo pripravlja delovne naloge Skupščine, spremlja njeno delovanje in izvajanje njenih resolucij ter vzpostavi vse potrebne stike s Svetom ministrov AKP-EU in z Odborom veleposlanikov AKP-EU.

4.   Predsedstvo je pristojno za usklajevanje dela Skupščine. Predsedstvo lahko nekaj svojih članov imenuje za podpredsednike, zadolžene za posebne zadeve v skladu z načelom paritete med poslanci parlamentov držav AKP in poslanci Evropskega parlamenta.

5.   Na poziv sopredsednikov se predsedstvo sestane najmanj štirikrat na leto, pri čemer se dvakrat sestane v dneh pred zasedanjem Skupščine.

6.   Predsedstvo Skupščini predlaga dnevni red razprav. Odgovorno je, da se, kolikor je možno, polovica točk dnevnega reda nanaša na zadeve skupnega pomena.

Predlaga lahko omejitev časa za govor.

7.   Predsedstvo je pristojno za vprašanja glede sestave in določitve odgovornosti stalnih odborov iz člena 25 (v nadaljnjem besedilu: stalni odbori).

8.   Predsedstvo je pristojno za odobritev priprave poročil in predlogov resolucij stalnim odborom.

9.   Predsedstvo lahko tudi posreduje zadeve v obravnavo stalnim odborom, ki lahko kasneje zaprosijo za odobritev priprave poročila o specifični temi.

10.   Predsedstvo je odgovorno za spremljanje izvajanja resolucij in sklepov, ki jih je sprejela Skupščina. V primeru resolucij, ki jih vloži kateri od stalnih odborov, predsedstvo lahko predsednika ali poročevalca zadevnega stalnega odbora zadolži kot odgovorno osebo za spremljanje zadeve.

11.   Predsedstvo je odgovorno za razprave o posameznih primerih, povezanih s človekovimi pravicami, ki potekajo brez navzočnosti javnosti.

12.   Seje predsedstva niso odprte za javnost.

Člen 3

Prisotnost drugih institucij

1.   Svet ministrov AKP-EU v skladu s členom 15 Sporazuma o partnerstvu Skupščini predstavi letno poročilo o izvajanju sporazuma. Predstavitvi sledi razprava.

2.   Na povabilo predsedstva se lahko zasedanj Skupščine udeležijo Svet ministrov AKP, Odbor veleposlanikov AKP pa tudi Svet Evropske unije, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu „visoki predstavnik“) in Evropska komisija.

3.   2a. Svet ministrov AKP, pa tudi Svet Evropske unije, visoki predstavnik in Evropska komisija se lahko na povabilo predsedstva udeležijo njegovih sej o zadevah, ki spadajo v njihova področja pristojnosti.

Člen 4

Opazovalci in drugi gosti

1.   Naslednje države lahko kot stalne opazovalke na zasedanja Skupščine pošljejo svojega predstavnika:

| (a) | države, ki so v postopku ratifikacije Sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

(a)

države, ki so v postopku ratifikacije Sporazuma o partnerstvu;

| (b) | države članice skupine AKP. |
| --- | --- |

(b)

države članice skupine AKP.

Stalne opazovalke lahko na zasedanjih Skupščine sodelujejo v razpravi.

2.   Na povabilo sopredsednikov in s soglasjem predsedstva se lahko druge organizacije in organi kot opazovalci udeležijo zasedanj Skupščine, sej stalnih odborov in regijskih parlamentarnih srečanj.

Ob soglasju Skupščine ali predsedstva zadevnega odbora lahko od primera do primera sodelujejo v razpravi.

3.   Niti stalni niti drugi opazovalci nimajo glasovalne pravice.

4.   Udeležbo drugih gostov s posvetovalnim statusom, kot so predstavniki civilne družbe, na zasedanjih skupščine, sejah stalnih odborov in regionalnih srečanjih Skupščine odobri predsedstvo od primera do primera.

Člen 5

Zasedanja Skupščine

1.   Skupščina na poziv sopredsednikov zaseda dvakrat letno, pri čemer zasedanja trajajo tri dni; sestaja se izmenično v eni od držav AKP in v eni od držav članici Evropske unije, po možnosti v tisti, ki krožno predseduje Svetu Evropske Unije.

2.   Pri določitvi kraja srečanja se izmenjujejo regije iz skupine držav AKP in držav članic Evropske unije.

3.   Na zahtevo predsedstva ali Sveta ministrov AKP lahko sopredsednika skličeta izredno zasedanje Skupščine.

Člen 6

Regijska zasedanja Skupščine

1.   V skladu s členom 17(3) Sporazuma o partnerstvu se Skupščina sestaja na regijskih zasedanjih. O sklicu teh zasedanj se odloča na osnovi zahteve predsedstva ali zadevnih regij.

2.   V tem poslovniku izraz „regija“ pomeni enote, ki jih opredelijo nacionalni parlamenti držav AKP. Vsako takšno opredelitev posamezne enote se predloži v končno potrditev Skupščini.

3.   Na zasedanjih sodelujejo po en poslanec iz vsake od držav AKP zadevne regije in enakovredno število evropskih poslancev.

4.   Skupščina ima največ tri regijska zasedanja letno, pri čemer vsako traja največ tri dni. Če jih ima več kot dve, eno izmed njih poteka ob robu zasedanja v državi AKP. Na teh zasedanjih sprejme sklepe v obliki sporočila. Ta poslovnik smiselno velja za regijska zasedanja.

5.   Skupščina se na svojih regijskih zasedanjih osredotoči na regionalne in aktualne teme, zlasti na regionalne in nacionalne strateške načrte za zadevno regijo. Na prihodnjem zasedanju Skupščine se predstavi poročilo o posameznem regijskem zasedanju.

6.   Pred vsakim regijskim zasedanjem se pripravi poročilo o posamezni regiji AKP in se v okviru tega zasedanja o njem razpravlja.

Člen 7

Dnevni red

1.   Predsedstvo sestavi osnutek dnevnega reda zasedanja. Sopredsednika osnutek predložita Skupščini v sprejetje. Obravnavane zadeve so povezane z razvojnim sodelovanjem med Evropsko unijo in državami AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu.

Na osnutku dnevnega reda vsakega zasedanja so naslednji sklopi tem:

| (i) | poročila stalnih odborov, in sicer največ tri poročila na zasedanje. Dolžina predlogov resolucij, ki so sestavni del poročil, je opredeljena v Prilogi II k temu poslovniku; |
| --- | --- |

(i)

poročila stalnih odborov, in sicer največ tri poročila na zasedanje. Dolžina predlogov resolucij, ki so sestavni del poročil, je opredeljena v Prilogi II k temu poslovniku;

| (ii) | nujna vprašanja, ki jih predlagajo stalni odbori ali predsedstvo. Nujna vprašanja se na dnevni red uvrstijo le izjemoma, na enem zasedanju pa se nikoli ne obravnava več kot dve takšni temi. Druge teme se posredujejo pristojnemu stalnemu odboru; |
| --- | --- |

(ii)

nujna vprašanja, ki jih predlagajo stalni odbori ali predsedstvo. Nujna vprašanja se na dnevni red uvrstijo le izjemoma, na enem zasedanju pa se nikoli ne obravnava več kot dve takšni temi. Druge teme se posredujejo pristojnemu stalnemu odboru;

| (iii) | glavna tema za razpravo na visoki ravni. |
| --- | --- |

(iii)

glavna tema za razpravo na visoki ravni.

2.   Predloge resolucij o nujnih vprašanjih lahko vložijo predstavnik držav AKP, politične skupine ali deset članov. Nanašati se morajo na nujne zadeve, ki so uvrščene na osnutek dnevnega reda zasedanja, in ne smejo biti daljši od dolžine, opredeljene v Prilogi II. Vloženi morajo biti najpozneje štiri tedne pred začetkom zasedanja, na katerem naj bi se o njih razpravljalo in glasovalo.

3.   Sopredsednika lahko osnutek dnevnega reda v nujnih primerih posodobita med sejami predsedstva pisno in/ali s postopkom tihe privolitve.

4.   Predlogi resolucij o nujnih vprašanjih se predložijo predsedstvu. Predsedstvo preveri, ali so bili vsi predlogi resolucij, ki ustrezajo pogojem iz odstavka 2, vpisani na dnevni red ter prevedeni v angleščino in francoščino. Predlogi predsedstva so predloženi v potrditev Skupščini.

5.   Predsedstvo predloge resolucij o njunih vprašanjih posreduje v vednost pristojnemu odboru.

Člen 8

Sklepčnost

1.   Skupščina je sklepčna, kadar je prisotnih tretjina predstavnikov tako AKP držav kot Evropskega parlamenta.

2.   Glasovanje je veljavno ne glede na število glasujočih, razen če predsedujoči na zahtevo, ki jo pred začetkom glasovanja vloži najmanj deset članov, v trenutku glasovanja ugotovi, da Skupščina ni sklepčna. Če Skupščina ni sklepčna, se glasovanje uvrsti na dnevni red naslednje seje.

Člen 9

Predsedovanje zasedanjem

1.   Sopredsednika se skupno odločita, kdo izmed njiju bo predsedoval posameznemu zasedanju Skupščine.

2.   Predsedujoči odpre, prekine in zaključi zasedanje Skupščine. Predsedujoči poskrbi za spoštovanje Poslovnika, vzdržuje red, daje besedo razpravljavcem, zaključuje razprave, daje zadeve na glasovanje in razglaša izide glasovanja.

3.   V razpravi lahko predsedujoči zasedanja govori le z namenom, da razpravo povzame ali člane opomni na red. Če želi sam sodelovati v razpravi, zapusti predsedniško mesto.

4.   Oba sopredsednika lahko pri predsedovanju Skupščini nadomesti eden izmed podpredsednikov.

Člen 10

Sedežni red

Člani so razporejeni po abecednem vrstnem redu. Za predstavnike Evropskega parlamenta je ta določen glede na njihove priimke, za predstavnike AKP pa glede na državo, pri čemer se vrstni red na vsakem zasedanju začne z naslednjo zaporedno črko v abecedi.

Člen 11

Uradni jeziki

1.   Uradni jeziki Skupščine so: angleščina, bolgarščina, češčina, danščina, estonščina, finščina, francoščina, grščina,
  hrvaščina
  , italijanščina, litovščina, litvanščina, madžarščina, malteščina, nemščina, nizozemščina, poljščina, portugalščina, romunščina, slovaščina, slovenščina, španščina in švedščina.

Na vseh zasedanjih, ki potekajo v običajnih krajih dela Evropskega parlamenta, se zagotovi tolmačenje v vseh delovnih jezikih navzočih poslancev Evropskega parlamenta. Na vseh zasedanjih, ki ne potekajo v običajnih krajih dela Evropskega parlamenta, se storitve tolmačenja zagotovijo v skladu z zadevnimi notranjimi pravili Evropskega parlamenta, kot jih predvidevajo Pravila o zasedanjih AKP-EU Skupne parlamentarne skupščine in njenih teles, določena v sklepu predsedstva Evropskega parlamenta z 10. februarja 2003. Med vsakim zasedanjem se zagotovijo prevajalske storitve v angleškem in francoskem jeziku.

2.   Akti, ki jih sprejme Skupščina, so objavljeni v uradnih jezikih. Pripravljalni in delovni dokumenti so objavljeni vsaj v angleščini in francoščini.

Člen 12

Javni značaj postopkov

Če ni odločeno drugače, so zasedanja Skupščine odprta za javnost.

Člen 13

Zapisnik

1.   Zapisnik vsake seje vsebuje sklepe Skupščine in imena govornikov in se razdeli na naslednji seji.

2.   Evropski parlament objavi zapisnik v Uradnem listu Evropske unije, sekretariat držav AKP pa v obliki, za katere presodi, da je primerna. Zapisnik zadnje seje zasedanja se predloži v potrditev na začetku naslednjega zasedanja in Evropski parlament morebitne popravke objavi v prihodnji objavi Uradnega lista Evropske unije, sekretariat držav AKP pa v kateri koli obliki, za katero meni, da je ustrezna.

Člen 14

Izjave in sporočila za javnost sopredsednikov

1.   Sopredsednika lahko, ko je možno, po posvetu s člani predsedstva pisno in/ali na podlagi tihe privolitve, objavita skupne nujne izjave o katerem koli vprašanju, ki je povezano s partnerstvom AKP-EU. Take izjave temeljijo na katerih koli obstoječih resolucijah in izjavah. Sopredsednika o objavljenih izjavah najprej obvestita predsedstvo, da bi o njih potekala razprava, in zatem čim prej vse člane Skupščine.

2.   Sporočila za javnost so napisana v angleščini in francoščini ter niso uradni dokumenti.

Člen 15

Pravica do besede

1.   Član Skupščine lahko dobi besedo le, če ga k temu pozove predsedujoči. Predstavniki držav, omenjeni v resolucijah ali med razpravami, se imajo pravico odzvati v okviru časovne omejitve za govor, ki jim je postavljena.

2.   Čas za govor na razpravah v Skupščini se enakovredno razdeli med predstavnike Evropskega parlamenta in predstavnike držav AKP. Na predlog predsedujočega se lahko Skupščina odloči, da čas za govor omeji. Člani lahko kot dopolnitev k svojim izjavam vložijo pisne prispevke, ki ne smejo preseči 2 000 znakov. Pisni prispevki se shranijo v izvirnem jeziku.

3.   Čas za govor predstavnikov Evropskega parlamenta se razdeli v skladu z d'Hondtovo metodo.

4.   Člani Sveta ministrov AKP-EU ali njihovi imenovani predstavniki ter predstavniki organov in institucij iz v člena 3(2), lahko na lastno zahtevo sodelujejo v razpravi.

5.   Generalni sekretar Evropskega parlamenta in generalni sekretar sekretariata držav AKP lahko dobita besedo na sejah predsedstva in zasedanjih skupščine, če ju za to ustrezno pooblastita njuni matični instituciji in če ju k temu povabi sopredsednik, ki predseduje tem sejam in zasedanjem.

6.   Poleg primerov, ki jih predvideva odstavek 6, sme govornika prekiniti le predsedujoči in sicer le takrat, kadar preseže svoj čas za govor.

7.   Če se govornik oddalji od teme, ga predsedujoči opomni na red. Če govornik vztraja, mu lahko predsedujoči vzame besedo za tako dolgo, kolikor se mu zdi primerno.

Člen 16

Pravica do glasovanja in načini glasovanja

1.   Vsak član, ki ima pravico do glasovanja, ima en neprenosljiv glas.

2.   Skupščina običajno glasuje z dvigovanjem rok. Če je izid glasovanja z dvigovanjem rok nejasen, se Skupščino pozove h glasovanju z barvnimi karticami ali elektronskim sistemom.

3.   Če najmanj 10 članov za to poda pisno zahtevo do 10.00 na dan glasovanja, Skupščina glasuje tajno.

4.   Za sprejetje sklepa je potrebno zbrati večino oddanih glasov Skupščine. Na zahtevo o ločenem glasovanju, ki jo do 10.00 na dan glasovanja poda najmanj pet članov, se glasovanje izvede tako, da poslanci parlamentov držav AKP in poslanci Evropskega parlamenta glasujejo izmenično in ločeno. V tem primeru je sklep sprejet, kadar prejme hkrati večino glasov poslancev iz držav AKP in večino glasov poslancev Evropskega parlamenta, ki sodelujejo pri glasovanju.

5.   V primeru enakega števila glasov za in proti predlog ni sprejet. Lahko se prestavi na dnevni red naslednjega zasedanja Skupščine.

6.   Če je do 10.00 na dan glasovanja najmanj pet članov podalo tovrstno zahtevo, Skupščina glasuje ločeno o različnih delih besedila odstavka ali predloga sprememb.

7.   Vse zahteve iz odstavkov 3, 4 in 6 lahko njihov avtor umakne kadar koli pred glasovanjem.

Člen 17

Obrazložitev glasu

Vsak član lahko poda največ minuto in pol dolgo ustno ali največ 200 besed dolgo pisno obrazložitev končnega glasovanja. Pisne obrazložitve se shranijo v izvirnem jeziku.

Člen 18

Resolucije Skupščine

1.   Skupščina v skladu s členom 7 glasuje o predlogih resolucij, vključenih v poročila stalnih odborov.

2.   Skupščina v skladu s členom 7 glasuje tudi o predlogih resolucij o nujnih vprašanjih.

3.   Predsedujoči po potrebi pozove avtorje resolucij o podobnih nujnih vprašanjih, naj oblikujejo sporazumni predlog resolucije. Po razpravi se glasuje o vsaki sporazumni resoluciji kot tudi o njenih spremembah. S sprejetjem sporazumne resolucije postanejo vsi ostali predlogi resolucij o isti temi brezpredmetni.

4.   Resolucije, ki jih sprejme Skupščina, so posredovane Evropski komisiji, Svetu ministrov AKP-EU in vsem ostalim zainteresiranim organom. Evropska komisija in Svet ministrov AKP-EU na naslednjem zasedanju Skupščine poročajo o ukrepih na osnovi sprejetih resolucij.

Člen 19

Spremembe

1.   Predloge sprememb lahko vložijo predstavnik držav AKP, ki ima pravico do glasovanja, politične skupine ali deset članov. Predlogi izhajajo iz besedila, ki ga želijo spremeniti, in so vloženi pisno. Predsednik na osnovi teh meril odloča o njihovi dopustnosti.

2.   Rok za vložitev predlogov sprememb je razglašen na začetku zasedanja.

3.   Predlogi sprememb imajo pri glasovanju prednost pred besedilom, na katerega se nanašajo.

4.   Če se dva predloga sprememb nanašata na isti del besedila, se na prvo mesto za glasovanje postavi tistega, ki najbolj odstopa od izvirnega besedila. Upoštevajo se lahko le tisti ustni predlogi sprememb, s katerimi se popravlja dejanske ali jezikovne napake. O sprejetju ostalih ustnih predlogov sprememb odloča Skupščina. Ustni predlog spremembe se ne upošteva, če mu nasprotuje deset članov.

Člen 20

Vprašanja za pisni odgovor

1.   Člani Skupščine lahko Svetu ministrov AKP-EU ali Evropski komisiji zastavljajo vprašanja za pisni odgovor.

2.   Vprašanja v pisni obliki se naslovijo na predsedstvo, ki odloči o njihovi dopustnosti in jih v primeru dopustnosti, kakor primerno, posreduje Svetu ministrov AKP-EU ali Evropski komisiji. Svet ministrov AKP-EU oziroma Evropsko komisijo se pozove, naj v dveh mesecih po posredovanju vprašanja podata pisni odgovor.

3.   Vprašanja, na katera je bil podan odgovor, se skupaj z njim objavijo v Uradnem listu Evropske unije, države AKP pa jih objavijo v obliki, za katero menijo, da je ustrezna.

4.   Vprašanja, na katera v predvidenem roku ni bil prejet odgovor, se objavijo na enak način, skupaj z opombo, da do objave nanje ni bilo odgovorjeno.

Člen 21

Čas za vprašanja

1.   Čas za vprašanja Svetu ministrov AKP-EU in Evropski komisiji je na dnevnem redu vsakega zasedanja. Predsedstvo ga na dnevnem redu razporedi tako, da je možna prisotnost predstavnikov obeh institucij na najvišji ravni.

2.   Svetu ministrov AKP-EU ali Evropski komisiji lahko vprašanja zastavljajo vsi člani Skupščine. Če se pod vprašanje podpiše več članov, se pozove samo enega izmed njih, naj ga zastavi.

3.   Vprašanja se naslovijo na predsedstvo v rokih, ki jih le-to določi v ta namen.

4.   V nujnih primerih in ob soglasju institucije, na katero je vprašanje naslovljeno, lahko sopredsednika ali predsedstvo na dnevni red uvrstita tudi vprašanje, za vložitev katerega se je rok, ki ga je določilo predsedstvo, iztekel.

5.   Sopredsednika Skupščine odločita o sprejemljivosti vprašanj, in sicer na podlagi področja uporabe in pogojev Sporazuma o partnerstvu. Vprašanja, ki se nanašajo na teme, že uvrščene na dnevni red razprav z zadevno institucijo, niso dopustna. Dopustna vprašanja se posredujejo Svetu ministrov AKP-EU ali Evropski komisiji. Sopredsednika določita vrstni red, po katerem se obravnavajo vprašanja. Vlagatelj vprašanja je takoj obveščen o njuni odločitvi.

6.   Vprašanja ne smejo biti daljša od 100 besed. Napisana morajo biti v obliki vprašanja in ne trditve.

7.   Skupščina na vsakem zasedanju nameni določen čas za vprašanja Svetu ministrov AKP-EU in Evropski komisiji. Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa ostanejo nedogovorjena, avtor prejme pisni odgovor, razen če jih ne umakne.

8.   Na vprašanje se odgovarja samo, če je njegov avtor prisoten ali če pred pričetkom časa za vprašanja sopredsednikoma pisno sporoči ime svojega namestnika.

9.   Če nista prisotna niti avtor niti njegov namestnik, se na vprašanje odgovori pisno.

10.   Svet ministrov AKP-EU ali Evropska komisija predhodno pisno odgovori na vprašanja. Po podanem odgovoru lahko avtor prvotnega vprašanja postavi eno kratko dodatno vprašanje, če je prisoten; njegov namestnik lahko to stori, če je avtor prvotnega vprašanja pred začetkom časa za vprašanja sopredsednikoma pisno sporočil njegovo ime. Predsedujoči lahko zavrne vprašanja o temah, ki se ne nanašajo na prvotno vprašanje. Če je časa dovolj, se lahko Svetu ministrov AKP-EU ali Evropski komisiji zastavijo nadaljnja vprašanja po sistemu proste prijave k besedi.

11.   Odgovoru Sveta ministrov AKP-EU ali Evropske komisije lahko sledi razprava, če to zahteva najmanj 10 članov Skupščine. Trajanje razprave določi predsedujoči.

Člen 22

Poročilo Sveta ministrov AKP-EU o izvajanju Sporazuma o partnerstvu

Poročilo Sveta ministrov AKP-EU o izvajanju Sporazuma o partnerstvu, v katerem so med drugim obravnavani tudi ukrepi za uresničevanje sklepov resolucij in priporočil, ki jih sprejme Skupščina, se natisne v uradnih jezikih in razdeli za namen letne razprave na zasedanju Skupščine.

Člen 23

Nadzor nad izvajanjem Sporazuma o partnerstvu

Ne glede na regionalna poročila iz člena 6 lahko na predlog predsedstva Skupščina imenuje po enega soporočevalca AKP in enega EU soporočevalca za pripravo poročila o določeni regiji ali o kateri koli drugi zadevi, povezani z izvajanjem Sporazuma o partnerstvu.

Člen 24

Zahteve Sveta ministrov AKP-EU za mnenje

1.   Če se Skupščino zaprosi za mnenje o sklepu ali predlogu sklepa, resoluciji, priporočilu ali mnenju Sveta ministrov AKP-EU, se zaprosilo predloži predsedstvu, ki zadevo, skupaj s svojim priporočilom, posreduje Skupščini.

2.   Kadar Svet ministrov AKP-EU razglasi nujni primer, lahko predsedstvo sprejme dokončni sklep.

Člen 25

Stalni parlamentarni odbori

1.   Skupščina v okviru izvajanja Sporazuma o partnerstvu ustanovi tri stalne odbore (22), pristojne za naslednja področja:

| — | vzpodbujanje demokratičnega procesa s pomočjo dialoga in posvetovanja, |
| --- | --- |

—

vzpodbujanje demokratičnega procesa s pomočjo dialoga in posvetovanja,

| — | gospodarske, finančne in trgovinske zadeve ter izvajanje Evropskega razvojnega sklada, |
| --- | --- |

—

gospodarske, finančne in trgovinske zadeve ter izvajanje Evropskega razvojnega sklada,

| — | socialna in okoljska vprašanja. |
| --- | --- |

—

socialna in okoljska vprašanja.

2.   Glede na splošna določila v zvezi z delovanjem Skupščine so stalni odbori sestavljeni iz članov Skupščine v skladu s členom 1. Njihovo delovanje vselej temelji na sodelovanju obeh strani.

3.   Skupščina na predlog predsedstva sprejme poslovnik stalnih odborov.

Člen 26

Začasni odbori za spremljanje

1.   Predsedstvo lahko na predlog Skupščine ustanovi določeno število začasnih odborov za spremljanje določene teme, povezane s Sporazumom o partnerstvu, ali zadevami, ki jih ta zajema. Istočasno ne smeta delovati več kot dva takšna odbora. Odbori za spremljanje morajo svoje delo končati v roku enega leta.

2.   Predsedstvo določi njihove pristojnosti, sestavo in mandat.

Člen 27

Delavnice

1.   Z namenom krepitve razumevanja med narodi Evropske unije in držav članic AKP kot tudi osveščanja javnosti glede vprašanj, povezanih z razvojem, Skupščina redno pripravlja delavnice, tako v Evropski uniji kot v državah AKP.

2.   Za organizacijo delavnic je pristojno predsedstvo. Nanje je mogoče povabiti posameznike, ki bi Skupščini znali predstaviti politični, gospodarski, socialni in kulturni položaj trenutno aktualnih vprašanj.

3.   Dan pred začetkom vsakega zasedanja Skupščine se izvedejo do tri delavnice. Vsak poročevalec na zasedanju predstavi kratko poročilo, ki mu po možnosti sledi razprava.

Člen 28

Misije in delegacije

1.   Predsedstvo lahko v okviru razpoložljivih proračunskih sredstev v države AKP, države članice EU ali mednarodne organizacije napoti misije za ugotavljanje dejstev. Predsedstvo ali Skupščina lahko prav tako sklene, da se na podlagi povabila zadevne države napoti skupne delegacije za opazovanje predsedniških ali parlamentarnih volitev – pod pogojem, da je zagotovljena ustrezna varnost in da je to v primeru napotitve poslancev Evropskega parlamenta v skladu z notranjimi pravili Evropskega parlamenta. V okviru tesnega sodelovanja iz člena 29 lahko predsedstvo prav tako napoti delegacije na seje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in socialnih partnerjev, tudi na tiste, ki ne potekajo v Bruslju.

Poročilo se predloži predsedstvu in razdeli na prihodnjem zasedanju Skupščine. Na naslednji seji predsedstva se temeljito poroča o ukrepih na podlagi priporočil iz poročila.

2.   Sopredsednika ali njuni podpredsedniki se lahko udeležujejo srečanj na visoki ravni ali srečanj mednarodnih parlamentarnih teles, če so povabljeni k sodelovanju po svoji uradni dolžnosti, posamično ali skupaj, v imenu Skupščine. Takšne misije morajo zastopati Skupščino kot celoto, njihove dejavnosti pa morajo odražati skupne interese AKP-EU.

Člen 29

Posvetovanje s civilno družbo

Skupščina bdi nad tem, da države AKP in EU vzdržujejo redne stike in se redno posvetujejo s predstavniki gospodarskih in socialnih partnerjev držav AKP-EU in z drugimi predstavniki civilne družbe, da bi se tako seznanile z njihovimi mnenji o doseganju ciljev, zastavljenih v Sporazumu o partnerstvu. Ti predstavniki civilne družbe se lahko udeležijo regijskih srečanj in sej stalnih odborov ter sodelujejo na delavnicah. Predsedstvo na osnovi preučitve vsakega primera posebej opredeli pogoje pošiljanja vabil.

Člen 30

Častni predsednik

Skupščina lahko na predlog predsedstva in v izjemnih primerih enemu izmed svojih nekdanjih sopredsednikov dodeli naziv častnega predsednika. Na ta način skupščina izkaže spoštovanje za izjemno delo tega posameznika v času njegovega mandata pri Skupščini.

Člen 31

Sekretariat

Generalni sekretar Evropskega parlamenta in generalni sekretar sekretariata držav AKP sprejmeta potrebne uredbe za pomoč Skupščini in zagotovitev nemotenega poteka dela. Imenujeta lahko višjega uradnika iz svojega sekretariata, da ju zastopa kot generalni sosekretar skupščine. Odgovarjata predsedstvu.

Člen 32

Finančna uredba

Skupščina na predlog predsedstva sprejme svoj finančni pravilnik.

Člen 33

Razlaga Poslovnika

Predsedujoči, ali na njegovo zahtevo predsedstvo, odloča o vprašanjih glede razlage Poslovnika.

Člen 34

Vprašanje pravilnosti postopka

1.   Vsak član Skupščine lahko zastavi vprašanje o pravilnosti postopka ali vloži postopkovni predlog in ima pred tem pravico do besede. Čas za govor o vprašanju pravilnosti postopka ali postopkovnem predlogu je omejen na največ dve minuti.

2.   Če nek drug član želi nasprotovati podanemu predlogu, mu lahko predsedujoči dodeli besedo za največ dve minuti.

3.   Glede te točke se drugim govornikom ne dodeli besede.

4.   Predsedujoči razglasi svojo odločitev o vprašanju pravilnosti postopka ali postopkovnem predlogu. Pred tem se lahko posvetuje s predsedstvom.

Člen 35

Revizija Poslovnika

1.   O vseh spremembah Poslovnika odloča Skupščina na predlog predsedstva, po posvetovanju z Odborom za politične zadeve.

2.   Predlagane spremembe so sprejete le, če prejmejo večino glasov v vsaki od obeh skupin v Skupščini.

3.   Če ob glasovanju ni določeno drugače, spremembe Poslovnika in njegovih prilog začnejo veljati prvi dan zasedanja po njihovem sprejetju.

PRILOGA I

Pristojnosti, odgovornosti, sestava in postopki stalnih odborov

Člen 1

Obstajajo trije stalni parlamentarni odbori z naslednjimi pristojnostmi in odgovornostmi:

| I. | ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

  Odbor je pristojen za:






  1. | politični dialog (člen 8 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU), razvoj in institucionalna vprašanja; |
| --- | --- | --- |

I.

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

Odbor je pristojen za:

1.

politični dialog (člen 8 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU), razvoj in institucionalna vprašanja;

| 2. | spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic, demokracijo ter učinkovito javno upravo (člen 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

2.

spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic, demokracijo ter učinkovito javno upravo (člen 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 3. | politiko vzpostavljanja miru, preprečevanje in reševanje konfliktov (člen 11 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

3.

politiko vzpostavljanja miru, preprečevanje in reševanje konfliktov (člen 11 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 4. | vprašanja glede preseljevanja (člen 13 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

4.

vprašanja glede preseljevanja (člen 13 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 5. | odnose Skupščine z ustreznimi mednarodnimi organizacijami. |
| --- | --- |

5.

odnose Skupščine z ustreznimi mednarodnimi organizacijami.

Ta odbor usklajuje delovanje misij za ugotavljanje dejstev, vključno z misijami, napotenimi na opazovanje volitev v skladu s členom 28 Poslovnika Skupščine.

| II. | ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

  Odbor je pristojen za:






  1. | gospodarski razvoj in trgovinsko sodelovanje ter za krepitev zmožnosti za razvoj in partnerstvo; |
| --- | --- | --- |

II.

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

Odbor je pristojen za:

1.

gospodarski razvoj in trgovinsko sodelovanje ter za krepitev zmožnosti za razvoj in partnerstvo;

| 2. | makroekonomske in strukturne reforme, razvoj gospodarskega sektorja in turizem (členi 22 do 24 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

2.

makroekonomske in strukturne reforme, razvoj gospodarskega sektorja in turizem (členi 22 do 24 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 3. | nove trgovinske sporazume AKP-EU, dostop do trga in postopno integracijo držav AKP v svetovno gospodarstvo (členi 34 do 37 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

3.

nove trgovinske sporazume AKP-EU, dostop do trga in postopno integracijo držav AKP v svetovno gospodarstvo (členi 34 do 37 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 4. | trgovino in delovne standarde (člen 50 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

4.

trgovino in delovne standarde (člen 50 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 5. | razvoj podeželja, ribištvo in varno hrano (člena 53 in 54 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

5.

razvoj podeželja, ribištvo in varno hrano (člena 53 in 54 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 6. | vsa vprašanja, povezana s sodelovanjem pri financiranju razvoja, vključno s spremljanjem delovanja Evropskega razvojnega sklada. |
| --- | --- |

6.

vsa vprašanja, povezana s sodelovanjem pri financiranju razvoja, vključno s spremljanjem delovanja Evropskega razvojnega sklada.

| III. | ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

  Odbor je pristojen za:






  1. | družbeni in človeški razvoj; |
| --- | --- | --- |

III.

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

Odbor je pristojen za:

1.

družbeni in človeški razvoj;

| 2. | socialno infrastrukturo in skrbstvo, vključno z vprašanji zdravja in izobraževanja (člen 25 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

2.

socialno infrastrukturo in skrbstvo, vključno z vprašanji zdravja in izobraževanja (člen 25 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 3. | vprašanja, povezana z mladino in kulturo (člena 26 in 27 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

3.

vprašanja, povezana z mladino in kulturo (člena 26 in 27 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 4. | vprašanja, povezana z razlikami med spoloma (člen 31 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU); |
| --- | --- |

4.

vprašanja, povezana z razlikami med spoloma (člen 31 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU);

| 5. | okolje in naravne vire (člen 32 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU). |
| --- | --- |

5.

okolje in naravne vire (člen 32 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU).

Člen 2

1.   Vsak član Skupščine ima pravico biti član enega od stalnih odborov.

2.   Odbore sestavlja 52 članov. V odborih je enako število poslancev Evropskega parlamenta na eni strani in parlamentov, ki predstavljajo države AKP, na drugi strani. Če se število držav AKP poveča, se sorazmerno poveča tudi število članov stalnih odborov.

3.   Ob povabilu določenega odbora člani, ki sicer niso njegovi člani, lahko sodelujejo na njegovih sejah in sicer kot svetovalci ali če predmet razprave zadeva njihove države ali regije.

4.   Sodelovanje predstavnikov, ki niso poslanci nobenega od parlamentov, ni dovoljeno, razen kadar predmet razprave zadeva njihove države, a tudi takrat nimajo glasovalne pravice.

5.   Če odbor ne odloči drugače, so vse seje odprte za javnost.

Člen 3

1.   Sestava odborov v največji možni meri odseva sestavo Skupščine.

2.   Odbori izmed svojih članov izvolijo predsedstvo odbora z enoletnim mandatom.

3.   Predsedstvo odbora sestavljata dva sopredsedujoča (predstavnik Evropskega parlamenta in predstavnik držav AKP) in štirje sopodpredsedujoči (dva predstavnika držav AKP in dva predstavnika Evropskega parlamenta).

4.   Odboru skupno predsedujeta poslanec Evropskega parlamenta in parlamentarni poslanec države AKP.

5.   Odbor lahko imenuje poročevalce za preučitev posameznih zadev s področja njegove pristojnosti in za pripravo poročil, ki se po odobritvi predsedstva predložijo Skupščini v skladu s členom 2 Poslovnika.

Predlogom resolucij, predloženih v poročilih, je lahko priložena utemeljitev, katere dolžina ne presega štiri strani.

6.   Stalni odbori lahko preučijo druge točke dnevnega reda brez oblikovanja poročila in predsedstvu pisno posredujejo mnenje o obravnavanih zadevah.

7.   Odbori prav tako prispevajo k dialogu med nevladnimi subjekti v skladu s členom 17(3) Sporazuma o partnerstvu, predvsem v obliki zaslišanj.

8.   Odbori o svojem delu poročajo Skupščini.

Člen 4

1.   Odbori se sestajajo na sklic sopredsedujočih, največkrat štirikrat letno, od česar dvakrat v času zasedanja Skupščine.

2.   Vsak član lahko vloži predloge sprememb v obravnavo pristojnemu odboru. Kar zadeva postopek za seje odborov, smiselno veljajo člen 3 (prisotnost drugih institucij), člen 4 (opazovalci), člen 9 (predsedovanje zasedanjem), člen 16 (pravica do glasovanja in način glasovanja) in člen 29 (posvetovanja s civilno družbo).

PRILOGA II

Dolžina besedil

Za besedila, oddana v prevod in reprodukcijo, veljajo naslednje največje dolžine:

| — | Obrazložitvene izjave, pripravljalni delovni dokumenti in poročila misij za ugotavljanje dejstev: šest strani. |
| --- | --- |

—

Obrazložitvene izjave, pripravljalni delovni dokumenti in poročila misij za ugotavljanje dejstev: šest strani.

| — | Predlogi resolucij, ki so sestavni del poročil, in nujne zadeve: 4 strani, vključno z uvodnimi izjavami, a brez sklicevanj. |
| --- | --- |

—

Predlogi resolucij, ki so sestavni del poročil, in nujne zadeve: 4 strani, vključno z uvodnimi izjavami, a brez sklicevanj.

Stran pomeni besedilo, ki vsebuje 1 500 znakov (brez presledkov).

Ta priloga se lahko spremeni z navadnim sklepom predsedstva.

PRILOGA III

Seje političnih skupin

Politične skupine Evropskega parlamenta ter poslanci Evropskega parlamenta in parlamentov držav članic AKP se lahko v skladu s svojo politično pripadnostjo sestajajo ob robu zasedanj Skupščine, vendar ne med temi zasedanji. Za te seje se zagotovi tolmačenje.

PRILOGA IV

Pravila Evropskega parlamenta o tolmačenju in prevajanju (člen 11 veljavnega Poslovnika)

Tolmačenje in prevajanje (23)

| (a) | Za vse seje v običajnih krajih dela Evropskega parlamenta:






  (i) | se zagotovi tolmačenje v vse delovne jezike dejansko navzočih poslancev Evropskega parlamenta, članov Skupne parlamentarne skupščine; |
| --- | --- | --- |

(a)

Za vse seje v običajnih krajih dela Evropskega parlamenta:

(i)

se zagotovi tolmačenje v vse delovne jezike dejansko navzočih poslancev Evropskega parlamenta, članov Skupne parlamentarne skupščine;

| (ii) | dejanska navzočnost iz prejšnjega odstavka pomeni udeležbo posameznih članov na vseh sejah zasedanja ter na sejah predsedstva in stalnih odborov; |
| --- | --- |

(ii)

dejanska navzočnost iz prejšnjega odstavka pomeni udeležbo posameznih članov na vseh sejah zasedanja ter na sejah predsedstva in stalnih odborov;

| (iii) | se med vsako sejo zagotavljajo prevodi v angleščino in francoščino. |
| --- | --- |

(iii)

se med vsako sejo zagotavljajo prevodi v angleščino in francoščino.

| (b) | Za vse seje zunaj običajnih krajev dela Evropskega parlamenta:






  (i) | velja splošno pravilo, da se za zasedanje Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU zagotovi tolmačenje v angleščino, francoščino, nemščino, španščino, italijanščino in portugalščino; tolmačenje v druge jezike je izjemoma možno za posamezne seje (na primer v jezik predsedstva Sveta).
  Če se dva tedna pred napovedano sejo ugotovi, da bodo navzoči manj kot trije člani z enim od teh jezikov, tolmačenja vanje ne bo.
  Navzočnost se potrdi:






  — | za srečanja zunaj Evropske unije z rezervacijo letalske vozovnice pri potovalni agenciji, ki jo določi Evropski parlament, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Za vse seje zunaj običajnih krajev dela Evropskega parlamenta:

(i)

velja splošno pravilo, da se za zasedanje Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU zagotovi tolmačenje v angleščino, francoščino, nemščino, španščino, italijanščino in portugalščino; tolmačenje v druge jezike je izjemoma možno za posamezne seje (na primer v jezik predsedstva Sveta).

Če se dva tedna pred napovedano sejo ugotovi, da bodo navzoči manj kot trije člani z enim od teh jezikov, tolmačenja vanje ne bo.

Navzočnost se potrdi:

—

za srečanja zunaj Evropske unije z rezervacijo letalske vozovnice pri potovalni agenciji, ki jo določi Evropski parlament,

| — | za srečanja v Evropski uniji na podlagi seznamov, ki jih evropskemu so-sekretariatu posredujejo politične skupine, skupaj z rezervacijo vozovnice in/ali hotelske namestitve; |
| --- | --- |

—

za srečanja v Evropski uniji na podlagi seznamov, ki jih evropskemu so-sekretariatu posredujejo politične skupine, skupaj z rezervacijo vozovnice in/ali hotelske namestitve;

| (ii) | po začetku seje ali sestanka se tolmači v vse predvidene jezike, tudi če so navzoči manj kot trije člani s tem jezikom; |
| --- | --- |

(ii)

po začetku seje ali sestanka se tolmači v vse predvidene jezike, tudi če so navzoči manj kot trije člani s tem jezikom;

| (iii) | če po pravilu iz odstavka (i) jezik države gostiteljice ni uvrščen v jezikovni profil tolmačenja na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine, se lahko aktivno ali pasivno tolmačenje v ta jezik zagotovi dodatno, če je jezik eden od jezikov Skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

če po pravilu iz odstavka (i) jezik države gostiteljice ni uvrščen v jezikovni profil tolmačenja na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine, se lahko aktivno ali pasivno tolmačenje v ta jezik zagotovi dodatno, če je jezik eden od jezikov Skupnosti;

| (iv) | se med vsako sejo zagotavljajo prevodi v angleščino in francoščino. |
| --- | --- |

(iv)

se med vsako sejo zagotavljajo prevodi v angleščino in francoščino.

---

(1)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 27. novembra 2013 v Adis Abebi (Etiopija).

1

(2)  http://en.wikipedia.org/wiki/African_Union_Convention_on_Preventing_and_Combating_Corruption-cite_note-1#cite_note-1

2

(3)  COM(2006)0421.

3

(4)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 27. novembra 2013 v Adis Abebi (Etiopija).

4

(5)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

5

(6)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

6

(7)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

7

(8)  UL C 327, 10.11.2011, str. 11.

8

(9)  http://www.acp.int/content/outcome-documents-7th-summit-acp-heads-state-and-government-and-96th-acp-council-ministers

9

(10)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

10

(11)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

12

(13)  http://ssc.undp.org/content/dam/ssc/documents/HLC%20Reports/Framework%20of%20Operational%20Guidelines_all%20languages/SSC%2017_3E.pdf

13

(14)  Končno poročilo (2011), 4.5.2011.

14

(15)  Končna različica sklepnega dokumenta (2012), 20.3.2012.

15

(16)  http://www.oecd.org/dac/dac-global-relations/dialogue-triangular-cooperation.htm

16

(17)  A/RES/64/222 A-RES-64-222f.doc.

17

(18)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Executive%20Board/2013/English/B-11712E-2013-JBM-Leveraging%20South-South%20cooperation%20and%20triangular%20cooperation.pdf

18

(19)  COM(2011) 840, 7.12.2011.

19

(20)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 27. novembra 2013 v Adis Abebi (Etiopija).

20

(21)  Sprejeta na zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU 27. novembra 2013 v Adis Abebi (Etiopija).

21

(22)  Za podrobnejša pravila glej Prilogo I.

22

(23)  Glej tudi Kodeks o večjezičnosti, zlasti njegova člena 2(2) in 8(2).

23

---