# Den Europæiske Unions C 88/2014

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2014.088.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 88 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang27. marts 2014 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2014.088.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 88

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang27. marts 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2014/C 088/01 | Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2014/C 088/01

Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 088/02 | Euroens vekselkurs | 5 |
| 2014/C 088/03 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 6 |
| 2014/C 088/04 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 7 |
| 2014/C 088/05 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 8 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 088/02

Euroens vekselkurs

5

2014/C 088/03

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

6

2014/C 088/04

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

7

2014/C 088/05

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

8

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) |
| 2014/C 088/06 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 9 |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2014/C 088/07 | Domstolens Dom af 15. november 2013 i sag E-10/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning)) | 10 |
| 2014/C 088/08 | Domstolens Dom af 15. november 2013 i sag E-9/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge (En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil | 11 |
| 2014/C 088/09 | Domstolens Dom af 15. november 2013 i sag E-11/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling) | 12 |
| 2014/C 088/10 | Domstolens Dom af 27. november 2013 i sag E-6/13 — Metacom AG mod advokatfirmaet Zipper & Collegen (Advokaters fri udveksling af tjenesteydelser — direktiv 77/249/EØF — selvmøder — krav om anmeldelse efter national ret — følgerne af manglende anmeldelse) | 13 |
| 2014/C 088/11 | Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-15/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser) | 14 |
| 2014/C 088/12 | Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-16/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — Direktiv 2008/122/EF om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler) | 15 |
| 2014/C 088/13 | Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-17/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2009/44/EF — manglende gennemførelse) | 16 |
| 2014/C 088/14 | Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-18/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2001/81/EF — manglende gennemførelse) | 17 |
| 2014/C 088/15 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein og dateret den 29. oktober 2013 i sagen Casino Admiral AG mod Wolfgang Egger (Sag E-24/13) | 18 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 088/16 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.7153 — BNPP/LaSer) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 19 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 088/17 | Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 20 |
| 2014/C 088/18 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 25 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

2014/C 088/06

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

9

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2014/C 088/07

Domstolens Dom af 15. november 2013 i sag E-10/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning))

(En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning))

10

2014/C 088/08

Domstolens Dom af 15. november 2013 i sag E-9/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge (En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

(En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

11

2014/C 088/09

Domstolens Dom af 15. november 2013 i sag E-11/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling)

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling)

12

2014/C 088/10

Domstolens Dom af 27. november 2013 i sag E-6/13 — Metacom AG mod advokatfirmaet Zipper & Collegen (Advokaters fri udveksling af tjenesteydelser — direktiv 77/249/EØF — selvmøder — krav om anmeldelse efter national ret — følgerne af manglende anmeldelse)

(Advokaters fri udveksling af tjenesteydelser — direktiv 77/249/EØF — selvmøder — krav om anmeldelse efter national ret — følgerne af manglende anmeldelse)

13

2014/C 088/11

Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-15/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser)

mod

(En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser)

14

2014/C 088/12

Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-16/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — Direktiv 2008/122/EF om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler)

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — Direktiv 2008/122/EF om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler)

15

2014/C 088/13

Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-17/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2009/44/EF — manglende gennemførelse)

mod

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2009/44/EF — manglende gennemførelse)

16

2014/C 088/14

Domstolens Dom af 6. december 2013 i sag E-18/13 — EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island (En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2001/81/EF — manglende gennemførelse)

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2001/81/EF — manglende gennemførelse)

17

2014/C 088/15

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein og dateret den 29. oktober 2013 i sagen Casino Admiral AG mod Wolfgang Egger (Sag E-24/13)

18

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2014/C 088/16

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.7153 — BNPP/LaSer) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

19

ANDET

Europa-Kommissionen

2014/C 088/17

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

20

2014/C 088/18

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

25

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2014/C 088/19 | Berigtigelse til godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 50 af 21.2.2014) | 30 |

Berigtigelser

2014/C 088/19

Berigtigelse til godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (EUT C 50 af 21.2.2014)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 10. marts 2014

om en kvalitetsramme for praktikophold

2014/C 88/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, sammenholdt med artikel 153 og 166,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | De unge er blevet særlig hårdt ramt af krisen. Ungdomsarbejdsløsheden har i de senere år nået historiske højder i en række medlemsstater, og der er ikke tegn på nedgang i den nærmeste fremtid. De unges beskæftigelsesegnethed og produktivitet skal fremmes, hvis de skal ind på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

De unge er blevet særlig hårdt ramt af krisen. Ungdomsarbejdsløsheden har i de senere år nået historiske højder i en række medlemsstater, og der er ikke tegn på nedgang i den nærmeste fremtid. De unges beskæftigelsesegnethed og produktivitet skal fremmes, hvis de skal ind på arbejdsmarkedet.

| (2) | En glidende overgang fra uddannelse til beskæftigelse er afgørende for at styrke de unges chancer på arbejdsmarkedet. Det er nødvendigt at forbedre de unges uddannelse og lette deres overgang til beskæftigelse for at nå det overordnede mål i Europa 2020 om at sigte mod at nå en beskæftigelsesfrekvens på 75 % blandt kvinder og mænd i alderen 20-64 år senest i 2020. Retningslinje 8 om medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker opfordrer medlemsstaterne til at indføre ordninger, der hjælper unge mennesker og navnlig unge, der er arbejdsløse eller under uddannelse, med at finde deres første arbejde, få erhvervserfaring, eller videreuddannelse, herunder lærlingeuddannelser, og hurtigt gribe ind, når unge bliver arbejdsløse (1). |
| --- | --- |

(2)

En glidende overgang fra uddannelse til beskæftigelse er afgørende for at styrke de unges chancer på arbejdsmarkedet. Det er nødvendigt at forbedre de unges uddannelse og lette deres overgang til beskæftigelse for at nå det overordnede mål i Europa 2020 om at sigte mod at nå en beskæftigelsesfrekvens på 75 % blandt kvinder og mænd i alderen 20-64 år senest i 2020. Retningslinje 8 om medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker opfordrer medlemsstaterne til at indføre ordninger, der hjælper unge mennesker og navnlig unge, der er arbejdsløse eller under uddannelse, med at finde deres første arbejde, få erhvervserfaring, eller videreuddannelse, herunder lærlingeuddannelser, og hurtigt gribe ind, når unge bliver arbejdsløse (1).

| (3) | I de sidste to årtier er praktikophold blevet en vigtig indgang til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(3)

I de sidste to årtier er praktikophold blevet en vigtig indgang til arbejdsmarkedet.

| (4) | Der kan opstå socioøkonomiske omkostninger, hvis især gentagne praktikophold erstatter rigtige job, navnlig begynderjob, der normalt tilbydes til praktikanter. Desuden fører praktikophold af ringe kvalitet og navnlig praktikophold med ringe læringsindhold ikke til betydelige produktivitetsgevinster eller positive signalværdier. Der kan også opstå sociale omkostninger i forbindelse med ulønnede praktikophold, der kan begrænse karrieremulighederne for dårligt stillede unge. |
| --- | --- |

(4)

Der kan opstå socioøkonomiske omkostninger, hvis især gentagne praktikophold erstatter rigtige job, navnlig begynderjob, der normalt tilbydes til praktikanter. Desuden fører praktikophold af ringe kvalitet og navnlig praktikophold med ringe læringsindhold ikke til betydelige produktivitetsgevinster eller positive signalværdier. Der kan også opstå sociale omkostninger i forbindelse med ulønnede praktikophold, der kan begrænse karrieremulighederne for dårligt stillede unge.

| (5) | Der er dokumentation for, at kvaliteten af praktikophold og de beskæftigelsesmæssige resultater er knyttet sammen. Hvor godt et praktikophold er til at lette overgangen til beskæftigelse, afhænger af opholdets kvalitet i form af læringsindhold og arbejdsvilkår. Praktikophold af høj kvalitet medfører direkte produktivitetsgevinster, bedre arbejdsmarkedsmatchning og mobilitet, især ved at reducere omkostningerne til søgning og matchning både for virksomhederne og for praktikanterne. |
| --- | --- |

(5)

Der er dokumentation for, at kvaliteten af praktikophold og de beskæftigelsesmæssige resultater er knyttet sammen. Hvor godt et praktikophold er til at lette overgangen til beskæftigelse, afhænger af opholdets kvalitet i form af læringsindhold og arbejdsvilkår. Praktikophold af høj kvalitet medfører direkte produktivitetsgevinster, bedre arbejdsmarkedsmatchning og mobilitet, især ved at reducere omkostningerne til søgning og matchning både for virksomhederne og for praktikanterne.

| (6) | I Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (2) opfordres medlemsstaterne til at sikre, at alle unge i alderen op til 25 år modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. |
| --- | --- |

(6)

I Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (2) opfordres medlemsstaterne til at sikre, at alle unge i alderen op til 25 år modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem.

| (7) | Forskellige undersøgelser har vist, at en betydelig andel af praktikophold, navnlig ophold, hvor ingen uddannelsesinstitution er direkte ansvarlig for læringsindholdet og arbejdsvilkårene, er berørt af kvalitetsproblemer. |
| --- | --- |

(7)

Forskellige undersøgelser har vist, at en betydelig andel af praktikophold, navnlig ophold, hvor ingen uddannelsesinstitution er direkte ansvarlig for læringsindholdet og arbejdsvilkårene, er berørt af kvalitetsproblemer.

| (8) | Erfaringen viser, at et betydeligt antal praktikanter blot bliver bedt om at udføre rutineopgaver. Et praktikophold af høj kvalitet skal også tilbyde et seriøst og relevant læringsindhold. Det vil bl.a. sige identificering af de specifikke kompetencer, der skal erhverves, tilsyn og mentorordninger for praktikanten samt overvågning af praktikantens fremskridt. |
| --- | --- |

(8)

Erfaringen viser, at et betydeligt antal praktikanter blot bliver bedt om at udføre rutineopgaver. Et praktikophold af høj kvalitet skal også tilbyde et seriøst og relevant læringsindhold. Det vil bl.a. sige identificering af de specifikke kompetencer, der skal erhverves, tilsyn og mentorordninger for praktikanten samt overvågning af praktikantens fremskridt.

| (9) | Der er også konstateret problemer hvad angår arbejdsvilkår, f.eks. lange arbejdstider, manglende social sikring, tilstedeværelse af sundheds- og sikkerhedsrisici eller erhvervsbetingede risici, ringe eller ingen løn og/eller godtgørelse, manglende klarhed om de gældende retlige ordninger og unødvendig forlængelse af opholdets varighed. |
| --- | --- |

(9)

Der er også konstateret problemer hvad angår arbejdsvilkår, f.eks. lange arbejdstider, manglende social sikring, tilstedeværelse af sundheds- og sikkerhedsrisici eller erhvervsbetingede risici, ringe eller ingen løn og/eller godtgørelse, manglende klarhed om de gældende retlige ordninger og unødvendig forlængelse af opholdets varighed.

| (10) | I visse medlemsstater og sektorer findes der i øjeblikket ingen regler for praktikophold, og i de tilfælde, hvor der findes regler, er de meget forskellige og indeholder forskellige kvalitetselementer eller forskellig gennemførelsespraksis. I mangel af lovgivningsmæssige rammer eller instrumenter, eller fordi der er en manglende åbenhed om arbejdsvilkår under praktikophold og deres læringsindhold, kan mange praktikudbydere anvende praktikanter som billig eller endog ulønnet arbejdskraft. |
| --- | --- |

(10)

I visse medlemsstater og sektorer findes der i øjeblikket ingen regler for praktikophold, og i de tilfælde, hvor der findes regler, er de meget forskellige og indeholder forskellige kvalitetselementer eller forskellig gennemførelsespraksis. I mangel af lovgivningsmæssige rammer eller instrumenter, eller fordi der er en manglende åbenhed om arbejdsvilkår under praktikophold og deres læringsindhold, kan mange praktikudbydere anvende praktikanter som billig eller endog ulønnet arbejdskraft.

| (11) | En kvalitetsramme for praktikophold vil bidrage til en forbedring af arbejdsvilkårene og læringsindholdet under praktikophold. Det vigtigste element i kvalitetsrammen for praktikophold er en skriftlig praktikaftale, der omfatter læringsmål, tilfredsstillende arbejdsvilkår, rettigheder og forpligtelser og en rimelig varighed af praktikophold. |
| --- | --- |

(11)

En kvalitetsramme for praktikophold vil bidrage til en forbedring af arbejdsvilkårene og læringsindholdet under praktikophold. Det vigtigste element i kvalitetsrammen for praktikophold er en skriftlig praktikaftale, der omfatter læringsmål, tilfredsstillende arbejdsvilkår, rettigheder og forpligtelser og en rimelig varighed af praktikophold.

| (12) | Manglende oplysninger er en af årsagerne til, at der findes praktikophold af ringe kvalitet, og er et langt mere udbredt problem for praktikophold end for regulære job. Krav til øget gennemsigtighed i tilbud og annoncer om praktikophold vil bidrage til at forbedre arbejdsvilkårene og fremme grænseoverskridende mobilitet. |
| --- | --- |

(12)

Manglende oplysninger er en af årsagerne til, at der findes praktikophold af ringe kvalitet, og er et langt mere udbredt problem for praktikophold end for regulære job. Krav til øget gennemsigtighed i tilbud og annoncer om praktikophold vil bidrage til at forbedre arbejdsvilkårene og fremme grænseoverskridende mobilitet.

| (13) | Arbejdsmarkedets parter spiller en central rolle i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af uddannelsespolitikker og -programmer. Et samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter, udbydere af livslange erhvervsvejledningstjenester og de relevante myndigheder kan tage sigte på at give praktikanter målrettede oplysninger om karrieremuligheder og kvalifikationsbehov på arbejdsmarkedet og om praktikanters rettigheder og ansvarsområder. Hertil kommer, at arbejdsmarkedets parter kan spille en rolle ved at lette gennemførelsen af kvalitetsrammen for praktikophold, navnlig ved at udarbejde og formidle en enkel og kortfattet model for praktikaftaler, især til brug for mikrovirksomheder og skræddersyet til deres specifikke behov. I handlingsrammen for ungdomsbeskæftigelsen fra juli 2013 noterede de europæiske arbejdsmarkedsparter sig Kommissionens hensigt om at fremsætte et forslag til Rådets henstilling på dette område og meddelte, at de ville støtte medlemsstaternes tiltag for at fremme kvaliteten i praktikophold. |
| --- | --- |

(13)

Arbejdsmarkedets parter spiller en central rolle i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af uddannelsespolitikker og -programmer. Et samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter, udbydere af livslange erhvervsvejledningstjenester og de relevante myndigheder kan tage sigte på at give praktikanter målrettede oplysninger om karrieremuligheder og kvalifikationsbehov på arbejdsmarkedet og om praktikanters rettigheder og ansvarsområder. Hertil kommer, at arbejdsmarkedets parter kan spille en rolle ved at lette gennemførelsen af kvalitetsrammen for praktikophold, navnlig ved at udarbejde og formidle en enkel og kortfattet model for praktikaftaler, især til brug for mikrovirksomheder og skræddersyet til deres specifikke behov. I handlingsrammen for ungdomsbeskæftigelsen fra juli 2013 noterede de europæiske arbejdsmarkedsparter sig Kommissionens hensigt om at fremsætte et forslag til Rådets henstilling på dette område og meddelte, at de ville støtte medlemsstaternes tiltag for at fremme kvaliteten i praktikophold.

| (14) | En af udfordringerne er at øge den grænseoverskridende mobilitet blandt praktikanter i Unionen for at bidrage til at skabe et reelt europæisk arbejdsmarked. De eksisterende forskelle i bestemmelserne udgør en hindring for udviklingen af grænseoverskridende mobilitet blandt praktikanter. I visse tilfælde har det endda vist sig, at flere af de modtagende medlemsstater er berørt af administrative og juridiske hindringer for grænseoverskridende mobilitet for praktikanter. I den forbindelse er oplysninger om praktikanters ret til grænseoverskridende mobilitet, navnlig rettighederne i direktiv 2004/38/EF (3), vigtige. Ved at udforme principper og retningslinjer, der kan anvendes som reference, vil kvalitetsrammen for praktikophold også lette adgangen til tværnationale praktikophold. |
| --- | --- |

(14)

En af udfordringerne er at øge den grænseoverskridende mobilitet blandt praktikanter i Unionen for at bidrage til at skabe et reelt europæisk arbejdsmarked. De eksisterende forskelle i bestemmelserne udgør en hindring for udviklingen af grænseoverskridende mobilitet blandt praktikanter. I visse tilfælde har det endda vist sig, at flere af de modtagende medlemsstater er berørt af administrative og juridiske hindringer for grænseoverskridende mobilitet for praktikanter. I den forbindelse er oplysninger om praktikanters ret til grænseoverskridende mobilitet, navnlig rettighederne i direktiv 2004/38/EF (3), vigtige. Ved at udforme principper og retningslinjer, der kan anvendes som reference, vil kvalitetsrammen for praktikophold også lette adgangen til tværnationale praktikophold.

| (15) | Udvikling af en kvalitetsramme for praktikophold vil øge gennemsigtigheden. Den vil desuden kunne bidrage til at udvide Eures til at omfatte lønnede praktikophold og derved fremme mobiliteten. |
| --- | --- |

(15)

Udvikling af en kvalitetsramme for praktikophold vil øge gennemsigtigheden. Den vil desuden kunne bidrage til at udvide Eures til at omfatte lønnede praktikophold og derved fremme mobiliteten.

| (16) | Medlemsstaterne kan modtage finansiel støtte fra de europæiske fonde til deres programmer med henblik på at fremme og udbyde praktikophold. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet vil desuden støtte praktikophold i forbindelse med ungdomsgarantien, som er rettet mod unge fra de regioner i Unionen, der er hårdest ramt af ungdomsarbejdsløshed, og som medfinansieres af Den Europæiske Socialfond (ESF) 2014-2020. ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan anvendes til at øge antallet og kvaliteten af praktikordninger i medlemsstaterne. Dette indebærer et muligt bidrag til udgifterne til praktikophold, herunder, på visse betingelser, en del af lønudgiften. De kan desuden også yde støtte til udgifterne til andre former for uddannelse, som praktikanter kan deltage i ved siden af deres praktikophold, f.eks. sprogkurser. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne kan modtage finansiel støtte fra de europæiske fonde til deres programmer med henblik på at fremme og udbyde praktikophold. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet vil desuden støtte praktikophold i forbindelse med ungdomsgarantien, som er rettet mod unge fra de regioner i Unionen, der er hårdest ramt af ungdomsarbejdsløshed, og som medfinansieres af Den Europæiske Socialfond (ESF) 2014-2020. ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan anvendes til at øge antallet og kvaliteten af praktikordninger i medlemsstaterne. Dette indebærer et muligt bidrag til udgifterne til praktikophold, herunder, på visse betingelser, en del af lønudgiften. De kan desuden også yde støtte til udgifterne til andre former for uddannelse, som praktikanter kan deltage i ved siden af deres praktikophold, f.eks. sprogkurser.

| (17) | Kommissionen har iværksat et specifikt støtteprogram for teknisk bistand fra ESF for at hjælpe medlemsstaterne med at oprette praktikordninger med ESF-støtte. Dette støtteprogram yder strategisk, operationel og politisk rådgivning til nationale og regionale myndigheder, der overvejer at oprette nye praktikordninger eller at modernisere eksisterende ordninger. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen har iværksat et specifikt støtteprogram for teknisk bistand fra ESF for at hjælpe medlemsstaterne med at oprette praktikordninger med ESF-støtte. Dette støtteprogram yder strategisk, operationel og politisk rådgivning til nationale og regionale myndigheder, der overvejer at oprette nye praktikordninger eller at modernisere eksisterende ordninger.

| (18) | I sin resolution om en struktureret dialog om unges beskæftigelse fra maj 2011 udtalte Rådet, at det er ønskeligt med en kvalitetsramme for praktikophold for at sikre den uddannelsesmæssige værdi af sådanne erfaringer. |
| --- | --- |

(18)

I sin resolution om en struktureret dialog om unges beskæftigelse fra maj 2011 udtalte Rådet, at det er ønskeligt med en kvalitetsramme for praktikophold for at sikre den uddannelsesmæssige værdi af sådanne erfaringer.

| (19) | I sine konklusioner af 17. juni 2011 om »fremme af unges beskæftigelse med henblik på at nå Europa 2020-målene« opfordrede Rådet Kommissionen til at vejlede om betingelserne for praktikophold af høj kvalitet ved hjælp af en kvalitetsramme for praktikophold. |
| --- | --- |

(19)

I sine konklusioner af 17. juni 2011 om »fremme af unges beskæftigelse med henblik på at nå Europa 2020-målene« opfordrede Rådet Kommissionen til at vejlede om betingelserne for praktikophold af høj kvalitet ved hjælp af en kvalitetsramme for praktikophold.

| (20) | I sin beslutning af 14. juni 2012»Et opsving med høj beskæftigelse« opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til så snart som muligt at fremlægge et forslag til Rådets henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold og at fastlægge minimumsstandarder for at støtte udbuddet og udbredelsen af praktikophold af høj kvalitet. |
| --- | --- |

(20)

I sin beslutning af 14. juni 2012»Et opsving med høj beskæftigelse« opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til så snart som muligt at fremlægge et forslag til Rådets henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold og at fastlægge minimumsstandarder for at støtte udbuddet og udbredelsen af praktikophold af høj kvalitet.

| (21) | Det Europæiske Råd opfordrede på mødet den 28.-29. juni 2012 Kommissionen til at undersøge muligheden for at udvide Euresportalen til at omfatte praktikophold. |
| --- | --- |

(21)

Det Europæiske Råd opfordrede på mødet den 28.-29. juni 2012 Kommissionen til at undersøge muligheden for at udvide Euresportalen til at omfatte praktikophold.

| (22) | Det Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner af 13.-14. december 2012 Kommissionen til hurtigt at færdiggøre kvalitetsrammen for praktikophold. |
| --- | --- |

(22)

Det Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner af 13.-14. december 2012 Kommissionen til hurtigt at færdiggøre kvalitetsrammen for praktikophold.

| (23) | I Ungdomsbeskæftigelsespakken af 6.-7. december 2012 lancerede Kommissionen en høring af arbejdsmarkedets parter om en kvalitetsramme for praktikophold. De europæiske arbejdsmarkedsparter meddelte i deres besvarelser Kommissionen, at de ikke havde til hensigt at indlede forhandlinger for at nå frem til en selvstændig aftale i henhold til artikel 154 i TEUF. |
| --- | --- |

(23)

I Ungdomsbeskæftigelsespakken af 6.-7. december 2012 lancerede Kommissionen en høring af arbejdsmarkedets parter om en kvalitetsramme for praktikophold. De europæiske arbejdsmarkedsparter meddelte i deres besvarelser Kommissionen, at de ikke havde til hensigt at indlede forhandlinger for at nå frem til en selvstændig aftale i henhold til artikel 154 i TEUF.

| (24) | På Det Europæiske Råds møde den 27.-28. juni 2013 blev det på ny bekræftet, at kvalitetsrammen for praktikophold bør etableres i begyndelsen af 2014. |
| --- | --- |

(24)

På Det Europæiske Råds møde den 27.-28. juni 2013 blev det på ny bekræftet, at kvalitetsrammen for praktikophold bør etableres i begyndelsen af 2014.

| (25) | Kvalitetsrammen er en vigtig reference ved fastsættelsen af, hvad der udgør kvalitetstilbud om praktikophold i henhold til Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti. |
| --- | --- |

(25)

Kvalitetsrammen er en vigtig reference ved fastsættelsen af, hvad der udgør kvalitetstilbud om praktikophold i henhold til Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti.

| (26) | Ifølge den årlige vækstundersøgelse 2014 er det nødvendigt at lette overgangen fra skole til arbejdsliv, især ved at øge antallet af praktik- eller lærlingeophold af god kvalitet. |
| --- | --- |

(26)

Ifølge den årlige vækstundersøgelse 2014 er det nødvendigt at lette overgangen fra skole til arbejdsliv, især ved at øge antallet af praktik- eller lærlingeophold af god kvalitet.

| (27) | I denne henstilling forstås ved praktikophold en afgrænset periode af jobtræning, lønnet eller ej, som omfatter et lærings- og uddannelseselement, og som gennemgås med det formål at få praktisk og erhvervsmæssig erfaring med henblik på at forbedre beskæftigelsesegnetheden og lette overgangen til rigtige job. |
| --- | --- |

(27)

I denne henstilling forstås ved praktikophold en afgrænset periode af jobtræning, lønnet eller ej, som omfatter et lærings- og uddannelseselement, og som gennemgås med det formål at få praktisk og erhvervsmæssig erfaring med henblik på at forbedre beskæftigelsesegnetheden og lette overgangen til rigtige job.

| (28) | Denne henstilling omfatter ikke praktikophold, der er en del af formelle uddannelsesforløb, eller erhvervsuddannelse. Praktikophold, hvis indhold er reguleret ved national lovgivning, og hvis gennemførelse er obligatorisk for at få adgang til et bestemt erhverv (som f.eks. læge, arkitekt osv.), er ikke omfattet af denne henstilling. |
| --- | --- |

(28)

Denne henstilling omfatter ikke praktikophold, der er en del af formelle uddannelsesforløb, eller erhvervsuddannelse. Praktikophold, hvis indhold er reguleret ved national lovgivning, og hvis gennemførelse er obligatorisk for at få adgang til et bestemt erhverv (som f.eks. læge, arkitekt osv.), er ikke omfattet af denne henstilling.

| (29) | I betragtning af denne henstillings karakter og formål bør den ikke fortolkes som værende til hinder for, at medlemsstaterne kan opretholde eller fastsætte gunstigere bestemmelser for praktikanter end dem i denne henstilling. |
| --- | --- |

(29)

I betragtning af denne henstillings karakter og formål bør den ikke fortolkes som værende til hinder for, at medlemsstaterne kan opretholde eller fastsætte gunstigere bestemmelser for praktikanter end dem i denne henstilling.

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE, AT DE:

| 1) | forbedrer kvaliteten af praktikophold, navnlig hvad angår lærings- og uddannelsesindhold og arbejdsvilkår, med henblik på at lette overgangen fra uddannelse, arbejdsløshed eller inaktivitet til arbejdsliv ved i praksis at anvende følgende principper for en kvalitetsramme for praktikophold: |
| --- | --- |

1)

forbedrer kvaliteten af praktikophold, navnlig hvad angår lærings- og uddannelsesindhold og arbejdsvilkår, med henblik på at lette overgangen fra uddannelse, arbejdsløshed eller inaktivitet til arbejdsliv ved i praksis at anvende følgende principper for en kvalitetsramme for praktikophold:

Indgåelse af en skriftlig praktikaftale

| 2) | kræver, at praktikophold baseres på en skriftlig aftale, der indgås mellem praktikanten og praktikudbyderen ved praktikopholdets begyndelse, |
| --- | --- |

2)

kræver, at praktikophold baseres på en skriftlig aftale, der indgås mellem praktikanten og praktikudbyderen ved praktikopholdets begyndelse,

| 3) | kræver, at praktikaftaler angiver læringsmål, arbejdsvilkår, om praktikudbyderen yder løn eller godtgørelse til praktikanten, og parternes rettigheder og forpligtelser i henhold til gældende EU-lovgivning og national lovgivning samt opholdets varighed, jf. henstilling 4-12, |
| --- | --- |

3)

kræver, at praktikaftaler angiver læringsmål, arbejdsvilkår, om praktikudbyderen yder løn eller godtgørelse til praktikanten, og parternes rettigheder og forpligtelser i henhold til gældende EU-lovgivning og national lovgivning samt opholdets varighed, jf. henstilling 4-12,

Lærings- og uddannelsesmål

| 4) | fremmer bedste praksis med hensyn til lærings- og uddannelsesmål for at hjælpe praktikanter med at erhverve praktisk erfaring og relevante færdigheder; de opgaver, som praktikanten tildeles, bør bidrage til at nå disse mål, |
| --- | --- |

4)

fremmer bedste praksis med hensyn til lærings- og uddannelsesmål for at hjælpe praktikanter med at erhverve praktisk erfaring og relevante færdigheder; de opgaver, som praktikanten tildeles, bør bidrage til at nå disse mål,

| 5) | opfordrer praktikudbydere til at udpege en mentor for praktikanter, som kan vejlede praktikanten om de opgaver, der skal udføres, og overvåge og vurdere praktikantens fremskridt, |
| --- | --- |

5)

opfordrer praktikudbydere til at udpege en mentor for praktikanter, som kan vejlede praktikanten om de opgaver, der skal udføres, og overvåge og vurdere praktikantens fremskridt,

Arbejdsvilkår for praktikanter

| 6) | sikrer, at praktikanternes rettigheder og arbejdsvilkår i henhold til gældende EU-lovgivning og national lovgivning, herunder grænser for den maksimale ugentlige arbejdstid, mindstekrav til daglig og ugentlig hviletid og, hvor det er relevant, mindstekrav vedrørende ret til ferie, overholdes, |
| --- | --- |

6)

sikrer, at praktikanternes rettigheder og arbejdsvilkår i henhold til gældende EU-lovgivning og national lovgivning, herunder grænser for den maksimale ugentlige arbejdstid, mindstekrav til daglig og ugentlig hviletid og, hvor det er relevant, mindstekrav vedrørende ret til ferie, overholdes,

| 7) | opfordrer praktikudbydere til at præcisere, om de yder dækning for praktikanten med hensyn til syge- og ulykkesforsikring samt sygefravær, |
| --- | --- |

7)

opfordrer praktikudbydere til at præcisere, om de yder dækning for praktikanten med hensyn til syge- og ulykkesforsikring samt sygefravær,

| 8) | kræver, at praktikaftalen præciserer, om der ydes løn eller godtgørelse, og hvis det er tilfældet, beløbet heraf, |
| --- | --- |

8)

kræver, at praktikaftalen præciserer, om der ydes løn eller godtgørelse, og hvis det er tilfældet, beløbet heraf,

Rettigheder og pligter

| 9) | opfordrer de berørte parter til at sikre, at praktikaftalen fastsætter praktikantens og praktikudbyderens rettigheder og forpligtelser, herunder evt. praktikudbyderens politikker om fortrolighed og intellektuelle ejendomsrettigheder, |
| --- | --- |

9)

opfordrer de berørte parter til at sikre, at praktikaftalen fastsætter praktikantens og praktikudbyderens rettigheder og forpligtelser, herunder evt. praktikudbyderens politikker om fortrolighed og intellektuelle ejendomsrettigheder,

Rimelig varighed

| 10) | sikrer en rimelig varighed af praktikophold, der i princippet ikke overstiger seks måneder, undtagen i tilfælde, hvor en længere varighed er begrundet, under hensyntagen til national praksis, |
| --- | --- |

10)

sikrer en rimelig varighed af praktikophold, der i princippet ikke overstiger seks måneder, undtagen i tilfælde, hvor en længere varighed er begrundet, under hensyntagen til national praksis,

| 11) | præciserer, under hvilke omstændigheder og på hvilke betingelser et praktikophold kan forlænges eller fornys efter udløbet af den oprindelige praktikaftale, |
| --- | --- |

11)

præciserer, under hvilke omstændigheder og på hvilke betingelser et praktikophold kan forlænges eller fornys efter udløbet af den oprindelige praktikaftale,

| 12) | tilskynder til, at det i praktikaftalen angives, at praktikanten eller praktikudbyderen kan opsige aftalen skriftligt med tilstrækkelig langt varsel, idet praktikopholdets varighed og relevant national praksis tages i betragtning, |
| --- | --- |

12)

tilskynder til, at det i praktikaftalen angives, at praktikanten eller praktikudbyderen kan opsige aftalen skriftligt med tilstrækkelig langt varsel, idet praktikopholdets varighed og relevant national praksis tages i betragtning,

Korrekt anerkendelse af praktikophold

| 13) | fremmer anerkendelse og validering af den viden, de færdigheder og de kompetencer, der er erhvervet under praktikopholdet, og opfordrer praktikudbydere til på baggrund af en vurdering at attestere disse ved et certifikat, |
| --- | --- |

13)

fremmer anerkendelse og validering af den viden, de færdigheder og de kompetencer, der er erhvervet under praktikopholdet, og opfordrer praktikudbydere til på baggrund af en vurdering at attestere disse ved et certifikat,

Krav om gennemsigtighed

| 14) | opfordrer praktikudbydere til i deres stillingsopslag og annoncer at oplyse om vilkår og betingelser for praktikopholdet, navnlig om hvorvidt det omfatter løn og/eller godtgørelse og syge- og ulykkesforsikring, og tilskynder praktikudbydere til at oplyse om ansættelsespolitikker, herunder hvor stor en andel af praktikanterne der er blevet ansat i de seneste år, |
| --- | --- |

14)

opfordrer praktikudbydere til i deres stillingsopslag og annoncer at oplyse om vilkår og betingelser for praktikopholdet, navnlig om hvorvidt det omfatter løn og/eller godtgørelse og syge- og ulykkesforsikring, og tilskynder praktikudbydere til at oplyse om ansættelsespolitikker, herunder hvor stor en andel af praktikanterne der er blevet ansat i de seneste år,

| 15) | opfordrer arbejdsformidlinger og andre udbydere af karrierevejledning til at anvende gennemsigtighedskrav, når de giver oplysninger om praktikophold, |
| --- | --- |

15)

opfordrer arbejdsformidlinger og andre udbydere af karrierevejledning til at anvende gennemsigtighedskrav, når de giver oplysninger om praktikophold,

Grænseoverskridende praktikophold

| 16) | fremmer grænseoverskridende mobilitet for praktikanter i Den Europæiske Union, bl.a. ved at afklare de nationale retlige rammer for praktikophold og indføre klare regler om at tage imod praktikanter fra og udsende praktikanter til andre medlemsstater og ved at begrænse de administrative formaliteter, |
| --- | --- |

16)

fremmer grænseoverskridende mobilitet for praktikanter i Den Europæiske Union, bl.a. ved at afklare de nationale retlige rammer for praktikophold og indføre klare regler om at tage imod praktikanter fra og udsende praktikanter til andre medlemsstater og ved at begrænse de administrative formaliteter,

| 17) | undersøger muligheden for at udnytte det udvidede Euresnetværk og udveksle oplysninger om lønnede praktikophold gennem Euresportalen, |
| --- | --- |

17)

undersøger muligheden for at udnytte det udvidede Euresnetværk og udveksle oplysninger om lønnede praktikophold gennem Euresportalen,

Anvendelse af EU's struktur- og investeringsfonde

| 18) | gør brug af EU's struktur- og investeringsfonde, navnlig Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i programmeringsperioden for 2014-2020 samt i givet fald ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til at øge antallet og kvaliteten af praktikophold, herunder gennem effektive partnerskaber med alle relevante aktører, |
| --- | --- |

18)

gør brug af EU's struktur- og investeringsfonde, navnlig Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i programmeringsperioden for 2014-2020 samt i givet fald ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til at øge antallet og kvaliteten af praktikophold, herunder gennem effektive partnerskaber med alle relevante aktører,

Anvendelse af kvalitetsrammen for praktikophold

| 19) | træffer passende foranstaltninger for at anvende kvalitetsrammen for praktikophold snarest muligt, |
| --- | --- |

19)

træffer passende foranstaltninger for at anvende kvalitetsrammen for praktikophold snarest muligt,

| 20) | senest ved udgangen af 2015 underretter Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling, |
| --- | --- |

20)

senest ved udgangen af 2015 underretter Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet i overensstemmelse med denne henstilling,

| 21) | fremmer aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i anvendelsen af kvalitetsrammen for praktikophold, |
| --- | --- |

21)

fremmer aktiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i anvendelsen af kvalitetsrammen for praktikophold,

| 22) | fremmer aktiv inddragelse af arbejdsformidlinger, uddannelsesinstitutioner og praktikudbydere i anvendelsen af kvalitetsrammen for praktikophold, |
| --- | --- |

22)

fremmer aktiv inddragelse af arbejdsformidlinger, uddannelsesinstitutioner og praktikudbydere i anvendelsen af kvalitetsrammen for praktikophold,

NOTERER SIG, AT KOMMISSIONEN HAR TIL HENSIGT:

| 23) | at fremme et tæt samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre berørte aktører med henblik på at sikre en hurtig anvendelse af denne henstilling, |
| --- | --- |

23)

at fremme et tæt samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre berørte aktører med henblik på at sikre en hurtig anvendelse af denne henstilling,

| 24) | i samarbejde med medlemsstaterne og navnlig gennem EMCO at overvåge de fremskridt, der gøres med anvendelsen af kvalitetsrammen for praktikophold i henhold til denne henstilling, og analysere virkningerne af de nuværende politikker, |
| --- | --- |

24)

i samarbejde med medlemsstaterne og navnlig gennem EMCO at overvåge de fremskridt, der gøres med anvendelsen af kvalitetsrammen for praktikophold i henhold til denne henstilling, og analysere virkningerne af de nuværende politikker,

| 25) | at rapportere om de fremskridt, der gøres med anvendelsen af denne henstilling, på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, |
| --- | --- |

25)

at rapportere om de fremskridt, der gøres med anvendelsen af denne henstilling, på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne,

| 26) | at samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter, arbejdsformidlinger, ungdoms- og praktikantorganisationer og andre aktører om at fremme denne henstilling, |
| --- | --- |

26)

at samarbejde med medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter, arbejdsformidlinger, ungdoms- og praktikantorganisationer og andre aktører om at fremme denne henstilling,

| 27) | at opmuntre og hjælpe medlemsstaterne, herunder ved at fremme udveksling af bedste praksis blandt disse, til at gøre brug af Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller andre europæiske fonde for programmeringsperioden for 2014-2020 til at øge antallet og kvaliteten af praktikophold, |
| --- | --- |

27)

at opmuntre og hjælpe medlemsstaterne, herunder ved at fremme udveksling af bedste praksis blandt disse, til at gøre brug af Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller andre europæiske fonde for programmeringsperioden for 2014-2020 til at øge antallet og kvaliteten af praktikophold,

| 28) | sammen med medlemsstaterne at undersøge muligheden for at medtage lønnede praktikophold i Eures og oprette et særligt websted om de nationale juridiske rammer for praktikophold. |
| --- | --- |

28)

sammen med medlemsstaterne at undersøge muligheden for at medtage lønnede praktikophold i Eures og oprette et særligt websted om de nationale juridiske rammer for praktikophold.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. marts 2014.

På Rådets vegne

I. VROUTSIS

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2010/707/EU af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 308 af 24.11.2010, s. 46).

1

(2)  EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EØF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77).

3

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/5

---

Euroens vekselkurs (1)

26. marts 2014

2014/C 88/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3791 |
| JPY | japanske yen | 141,25 |
| DKK | danske kroner | 7,4651 |
| GBP | pund sterling | 0,83360 |
| SEK | svenske kroner | 8,9032 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2216 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,3320 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,459 |
| HUF | ungarske forint | 312,27 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| PLN | polske zloty | 4,1803 |
| RON | rumænske leu | 4,4717 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,0445 |
| AUD | australske dollar | 1,4934 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5398 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,6995 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6018 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7479 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 482,41 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 14,7398 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,5631 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6645 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 736,96 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5498 |
| PHP | filippinske pesos | 61,857 |
| RUB | russiske rubler | 48,8965 |
| THB | thailandske bath | 44,945 |
| BRL | brasilianske real | 3,1784 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,0986 |
| INR | indiske rupee | 82,8850 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3791

JPY

japanske yen

141,25

DKK

danske kroner

7,4651

GBP

pund sterling

0,83360

SEK

svenske kroner

8,9032

CHF

schweiziske franc

1,2216

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,3320

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,459

HUF

ungarske forint

312,27

LTL

litauiske litas

3,4528

PLN

polske zloty

4,1803

RON

rumænske leu

4,4717

TRY

tyrkiske lira

3,0445

AUD

australske dollar

1,4934

CAD

canadiske dollar

1,5398

HKD

hongkongske dollar

10,6995

NZD

newzealandske dollar

1,6018

SGD

singaporeanske dollar

1,7479

KRW

sydkoreanske won

1 482,41

ZAR

sydafrikanske rand

14,7398

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,5631

HRK

kroatiske kuna

7,6645

IDR

indonesiske rupiah

15 736,96

MYR

malaysiske ringgit

4,5498

PHP

filippinske pesos

61,857

RUB

russiske rubler

48,8965

THB

thailandske bath

44,945

BRL

brasilianske real

3,1784

MXN

mexicanske pesos

18,0986

INR

indiske rupee

82,8850

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/6

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2014/C 88/03

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Letland

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat: Letland

Anledning til erindringsmønten: Riga — europæisk kulturhovedstad 2014

Beskrivelse af designet: I møntens midte er afbildet Rigas skyline sammen med byens historiske centrum, som er optaget på UNESCO's verdensarvsliste. Over billedet i omskrift »EIROPAS KULTURAS GALVASPILSETA« (europæisk kulturhovedstad), under billedet byens navn og udstedelsesåret »RIGA — 2014« og nederst nationalitetsmærket »LV«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter: 1 million

Omtrentlig udstedelsesdato: September 2014

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/7

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2014/C 88/04

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Portugal

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat: Portugal

Anledning til erindringsmønten: 40-året for revolutionen den 25. april

Beskrivelse af designet: De to kurver danner en nellike, blomsten, der symboliserer bevægelsen og samtidig lagde navn til revolutionen. Navnet på den udstedende stat »PORTUGAL« og rigsvåbnet er indgraveret oven over blomsten. I midten af mønten optræder datoen for revolutionen »25 DE ABRIL« (25. april) og nederst antallet af år siden revolutionen »40 ANOS« (40 år) og udstedelsesåret »2014«. Bogstavernes og tallenes design er inspireret af dem, der blev brugt på plakater og andre politiske skrifter for 40 år siden, som et symbol på den eufori, der rådede umiddelbart efter revolutionen.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter:

Udstedelsesdato: April 2014

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/8

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

2014/C 88/05

Image

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Portugal

Euromønter i omløb har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat: Portugal

Anledning til erindringsmønten: Det internationale år for familielandbrug

Beskrivelse af designet: I midten af mønten er der afbildet traditionelle landsbrugsredskaber sammen med landbrugsprodukter: en kylling i midten omgivet af græskar, en kurv med kartofler og andre grøntsager og blomster. I venstre side, i omskrift, er angivet anledningen til erindringsmønten »AGRICULTURA FAMILIAR« (familielandbrug) og i højre side, i omskrift, navnet på den udstedende stat »PORTUGAL« efterfulgt af udstedelsesåret »2014«. Nederst til venstre møntmærket »INCM«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter:

Udstedelsesdato: Oktober 2014

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO)

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/9

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

2014/C 88/06

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder en almindelig udvælgelsesprøve

EPSO/AD/278/14 — Administratorer (AD 7) inden for

| 1) | Digital kriminalteknik |
| --- | --- |

1)

Digital kriminalteknik

| 2) | Operationel analyse |
| --- | --- |

2)

Operationel analyse

Meddelelsen om udvælgelsesprøve offentliggøres på 24 sprog i
  Den Europæiske Unions Tidende C 88 A af 27. marts 2014.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/10

---

DOMSTOLENS DOM

af 15. november 2013

i sag E-10/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En EØS/EFTA-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning))

2014/C 88/07

I sag E-10/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, angående en påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21b i bilag XVIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning)) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for i sin nationale lovgivning korrekt at gennemføre artikel 2, stk. 1, litra a) - d), og artikel 2, stk. 2, litra a) og b), i nævnte retsakt, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher, dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson, afsagt dom den 15. november 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21b i bilag XVIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning)) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for i sin nationale lovgivning korrekt at gennemføre artikel 2, stk. 1, litra a) - d), og artikel 2, stk. 2, litra a) og b), i nævnte retsakt. |
| --- | --- |

1)

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21b i bilag XVIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (omarbejdning)) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige for i sin nationale lovgivning korrekt at gennemføre artikel 2, stk. 1, litra a) - d), og artikel 2, stk. 2, litra a) og b), i nævnte retsakt.

| 2) | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/11

---

DOMSTOLENS DOM

af 15. november 2013

i sag E-9/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge

(En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

2014/C 88/08

I sag E-9/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Kongeriget Norge angående en påstand om, at det fastslås, at Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 16a i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet det ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt (bortset fra punkt 3 i bilag II til direktivet vedrørende synsrapporter, der skal gennemføres inden den 31. december 2013) eller ikke har underrettet Tilsynsmyndigheden herom, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson (refererende dommer) afsagt dom den 15. november 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 16a i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet det ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt (bortset fra punkt 3 i bilag II til direktivet vedrørende synsrapporter, der skal gennemføres inden den 31. december 2013). |
| --- | --- |

1)

Kongeriget Norge har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 16a i kapitel II i bilag XIII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Kommissionens direktiv 2010/48/EU af 5. juli 2010 om tilpasning til den tekniske udvikling af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/40/EF om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet det ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt (bortset fra punkt 3 i bilag II til direktivet vedrørende synsrapporter, der skal gennemføres inden den 31. december 2013).

| 2) | Kongeriget Norge betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Kongeriget Norge betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/12

---

DOMSTOLENS DOM

af 15. november 2013

i sag E-11/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling)

2014/C 88/09

I sag E-11/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, angående en påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 13b i bilag IX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling) og i henhold til artikel 7 i EØS-aftalen, som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island ikke korrekt har gennemført artikel 9, stk. 1, og 2, og artikel 10 i nævnte retsakt, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher (refererende dommer) og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson, afsagt dom den 15. november 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 13b i bilag IX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling) og i henhold til artikel 7 i EØS-aftalen, som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island ikke inden for den fastsatte frist korrekt har gennemført artikel 9, stk. 1, og 2, og artikel 10 i nævnte retsakt, |
| --- | --- |

1)

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 13b i bilag IX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling) og i henhold til artikel 7 i EØS-aftalen, som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, idet Island ikke inden for den fastsatte frist korrekt har gennemført artikel 9, stk. 1, og 2, og artikel 10 i nævnte retsakt,

| 2) | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/13

---

DOMSTOLENS DOM

af 27. november 2013

i sag E-6/13

Metacom AG mod advokatfirmaet Zipper & Collegen

(Advokaters fri udveksling af tjenesteydelser — direktiv 77/249/EØF — selvmøder — krav om anmeldelse efter national ret — følgerne af manglende anmeldelse)

2014/C 88/10

I sag E-6/13, Metacom AG mod advokatfirmaet Zipper & Collegen, hvori Fürstliches Landgericht (Liechtenstein) har anmodet Domstolen om i henhold til artikel 34 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol at fortolke Rådets direktiv 77/249/EØF af 22. marts 1977 om lettelser med henblik på den faktiske gennemførelse af advokaters fri udveksling af tjenesteydelser, har Domstolen sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher, dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson afsagt dom den 27. november 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | En advokat, der anlægger en sag i eget navn i en anden EØS-stat end den, hvori han er etableret, kan påberåbe sig retten til fri udveksling af tjenesteydelser og direktiv 77/249/EØF, hvis det sker som led i dennes erhverv, og der efter den nationale retsorden i værtsstaten er mulighed for, at en advokat kan optræde på egne vegne i dennes egenskab af advokat under en retssag. |
| --- | --- |

1)

En advokat, der anlægger en sag i eget navn i en anden EØS-stat end den, hvori han er etableret, kan påberåbe sig retten til fri udveksling af tjenesteydelser og direktiv 77/249/EØF, hvis det sker som led i dennes erhverv, og der efter den nationale retsorden i værtsstaten er mulighed for, at en advokat kan optræde på egne vegne i dennes egenskab af advokat under en retssag.

| 2) | En national bestemmelse såsom § 59 i Liechtensteins Rechtsanwaltsgesetz, hvorefter en advokat, der er etableret i anden EØS-stat, er forpligtet til under alle omstændigheder og på eget initiativ ikke blot at fremlægge dokumentation for sine kvalifikationer som advokat, men også til at melde sig hos værtsstatens kompetente myndigheder og en gang om året at forny denne anmeldelse, er i strid med artikel 7, stk. 1, i direktiv 77/249/EØF og EØS-aftalens artikel 36. |
| --- | --- |

2)

En national bestemmelse såsom § 59 i Liechtensteins Rechtsanwaltsgesetz, hvorefter en advokat, der er etableret i anden EØS-stat, er forpligtet til under alle omstændigheder og på eget initiativ ikke blot at fremlægge dokumentation for sine kvalifikationer som advokat, men også til at melde sig hos værtsstatens kompetente myndigheder og en gang om året at forny denne anmeldelse, er i strid med artikel 7, stk. 1, i direktiv 77/249/EØF og EØS-aftalens artikel 36.

| 3) | Tilsidesættelse af en national bestemmelse såsom § 59 i Liechtensteins Rechtsanwaltsgesetz har ingen relevans med hensyn til muligheden for at kræve salær i forbindelse med en advokats præstation af grænseoverskridende tjenesteydelser. |
| --- | --- |

3)

Tilsidesættelse af en national bestemmelse såsom § 59 i Liechtensteins Rechtsanwaltsgesetz har ingen relevans med hensyn til muligheden for at kræve salær i forbindelse med en advokats præstation af grænseoverskridende tjenesteydelser.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/14

---

DOMSTOLENS DOM

af 6. december 2013

i sag E-15/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En EØS-stats tilsidesættelse af sine forpligtelser — Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser)

2014/C 88/11

I sag E-15/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, vedrørende en påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 7d i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke har vedtaget de foranstaltninger, der nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt, eller ikke har underrettet Tilsynsmyndigheden herom, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson (refererende dommer) afsagt dom den 6. december 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 7d i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har truffet de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre den nævnte retsakt. |
| --- | --- |

1)

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 7d i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/22/EF af 23. april 2009 om søgsmål med påstand om forbud på området beskyttelse af forbrugernes interesser) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har truffet de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre den nævnte retsakt.

| 2) | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/15

---

DOMSTOLENS DOM

af 6. december 2013

i sag E-16/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — manglende gennemførelse — Direktiv 2008/122/EF om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler)

2014/C 88/12

I sag E-16/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, vedrørende en påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 7b i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (dvs. direktiv 2008/122/EF om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler) som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt, eller ikke har underrettet Tilsynsmyndigheden herom, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher (refererende dommer) og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson, afsagt dom den 6. december 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 7b i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/122/EF af 14. januar 2009 om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler) og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har foretaget en korrekt gennemførelse af nævnte retsakt. |
| --- | --- |

1)

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 7b i bilag XIX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/122/EF af 14. januar 2009 om beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med visse aspekter ved timeshareaftaler, aftaler om længerevarende ferieprodukter, videresalgs- og bytteaftaler) og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har foretaget en korrekt gennemførelse af nævnte retsakt.

| 2) | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/16

---

DOMSTOLENS DOM

af 6. december 2013

i sag E-17/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2009/44/EF — manglende gennemførelse)

2014/C 88/13

I sag E-17/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, vedrørende en påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 16b, første led, i bilag IX og i punkt 4, første led, i bilag XII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer, som tilpasset aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre retsaktens artikel 2, eller ikke straks har underrettet Tilsynsmyndigheden herom, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson, afsagt dom den 6. december 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 16b, første led, i bilag IX og i punkt 4, første led, i bilag XII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer) som tilpasset aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre retsaktens artikel 2. |
| --- | --- |

1)

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 16b, første led, i bilag IX og i punkt 4, første led, i bilag XII til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/44/EF af 6. maj 2009 om ændring af direktiv 98/26/EF om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer og direktiv 2002/47/EF om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse for så vidt angår forbundne systemer og gældsfordringer) som tilpasset aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre retsaktens artikel 2.

| 2) | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/17

---

DOMSTOLENS DOM

af 6. december 2013

i sag E-18/13

EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island

(En kontraherende parts tilsidesættelse af sine forpligtelser — direktiv 2001/81/EF — manglende gennemførelse)

2014/C 88/14

I sag E-18/13, EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Island, vedrørende en påstand om, at det fastslås, at Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21ar i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer, som tilpasset aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til EØS-aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt, eller ikke straks har underrettet Tilsynsmyndigheden herom, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen (refererende dommer) og Páll Hreinsson, afsagt dom den 6. december 2013.

Domskonklusionen lyder således:

| 1) | Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21ar i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer, som tilpasset aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt. |
| --- | --- |

1)

Island har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til den retsakt, der er omhandlet i punkt 21ar i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer, som tilpasset aftalen ved protokol 1 hertil, og i henhold til aftalens artikel 7, idet Island ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre nævnte retsakt.

| 2) | Island betaler sagens omkostninger. |
| --- | --- |

2)

Island betaler sagens omkostninger.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/18

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein og dateret den 29. oktober 2013 i sagen Casino Admiral AG mod Wolfgang Egger

(Sag E-24/13)

2014/C 88/15

Staatsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (Liechtensteins Statsråd) har ved skrivelse af 6. november 2013, som EFTA-Domstolen modtog den 8. november 2013, anmodet EFTA-Domstolen om en rådgivende udtalelse om følgende spørgsmål i sagen Casino Admiral AG mod Wolfgang Egger:

| 1. | Hvilke krav gælder efter EØS- og EU-lovgivningen (navnlig artikel 43 EF og artikel 49 EF og den forpligtelse til »gennemsigtighed«, der kan udledes heraf) med hensyn til proceduren ved tildeling af kasinobevillinger? |
| --- | --- |

1.

Hvilke krav gælder efter EØS- og EU-lovgivningen (navnlig artikel 43 EF og artikel 49 EF og den forpligtelse til »gennemsigtighed«, der kan udledes heraf) med hensyn til proceduren ved tildeling af kasinobevillinger?

| 2. | Gælder der et krav efter EØS- eller EU-lovgivningen om, at den myndighed, der agter at tildele en bevilling, på det tidspunkt hvor den offentliggør udbudsbekendtgørelsen, skal angive, hvordan den har til hensigt at supplere — og detaljeret specificere — de krav, der er fastsat i akten og i forordningen? |
| --- | --- |

2.

Gælder der et krav efter EØS- eller EU-lovgivningen om, at den myndighed, der agter at tildele en bevilling, på det tidspunkt hvor den offentliggør udbudsbekendtgørelsen, skal angive, hvordan den har til hensigt at supplere — og detaljeret specificere — de krav, der er fastsat i akten og i forordningen?

| 3. | Er der navnlig i forbindelse med den relevante udbudsprocedure en generel forpligtelse til at give forudgående meddelelse om den relative vægt, tildelingskriterierne vil blive tillagt ved tildelingen? Såfremt dette spørgsmål besvares bekræftende, spørges: Hvilke krav stilles der efter EØS- og EU-retten til den nærmere karakter af de oplysninger, der skal afgives i den forudgående meddelelse? |
| --- | --- |

3.

Er der navnlig i forbindelse med den relevante udbudsprocedure en generel forpligtelse til at give forudgående meddelelse om den relative vægt, tildelingskriterierne vil blive tillagt ved tildelingen? Såfremt dette spørgsmål besvares bekræftende, spørges: Hvilke krav stilles der efter EØS- og EU-retten til den nærmere karakter af de oplysninger, der skal afgives i den forudgående meddelelse?

| 4. | Blev kravene efter EØS- og EU-retten opfyldt i den foreliggende sag? |
| --- | --- |

4.

Blev kravene efter EØS- og EU-retten opfyldt i den foreliggende sag?

| 5. | Såfremt EFTA-Domstolen når frem til, at udbudsproceduren i denne sag ikke overholdt kravene efter EØS- og EU-lovgivningen, spørges:






  a) | Er der i EØS- og EU-retten fastsat specifikke retsvirkninger af procedurefejl af denne art? |
| --- | --- | --- |

5.

Såfremt EFTA-Domstolen når frem til, at udbudsproceduren i denne sag ikke overholdt kravene efter EØS- og EU-lovgivningen, spørges:

a)

Er der i EØS- og EU-retten fastsat specifikke retsvirkninger af procedurefejl af denne art?

| b) | Kan procedurefejl af denne art afhjælpes? I bekræftende fald, på hvilke betingelser? |
| --- | --- |

b)

Kan procedurefejl af denne art afhjælpes? I bekræftende fald, på hvilke betingelser?

| c) | Er betingelserne for at tilsidesætte hele udbuds- og tildelingsproceduren opfyldt i denne sag? |
| --- | --- |

c)

Er betingelserne for at tilsidesætte hele udbuds- og tildelingsproceduren opfyldt i denne sag?

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/19

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.7153 — BNPP/LaSer)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2014/C 88/16

| 1. | Den 18. marts 2014 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved BNP Paribas SA (»BNPP«, Frankrig) gennem sit datterselskab BNP Paribas Personal Finance (»BNPP PF«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele LaSer SA (»LaSer«, Frankrig), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). LaSer kontrolleres på nuværende tidspunkt i fællesskab af BNP PF og Galerie Lafayette SA |
| --- | --- |

1.

Den 18. marts 2014 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved BNP Paribas SA (»BNPP«, Frankrig) gennem sit datterselskab BNP Paribas Personal Finance (»BNPP PF«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele LaSer SA (»LaSer«, Frankrig), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). LaSer kontrolleres på nuværende tidspunkt i fællesskab af BNP PF og Galerie Lafayette SA

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | BNP Paribas: aktiv inden for markedet for detailbankydelser og finansielle tjenesteydelser (som BNPP PF er aktiv inden for), finansiering og investering såvel som kapitalforvaltning og forsikringsforvaltning på verdensplan |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

BNP Paribas: aktiv inden for markedet for detailbankydelser og finansielle tjenesteydelser (som BNPP PF er aktiv inden for), finansiering og investering såvel som kapitalforvaltning og forsikringsforvaltning på verdensplan

| — | LaSer: specialiserer sig hovedsageligt inden for forbrugerkredit, navnlig forbrugslån, personlige lån og revolverende kredit såvel som inden for betalingsløsninger i Frankrig, Polen, Det Forenede Kongerige, Danmark, Norge og Nederlandene. LaSer er ligeledes aktiv inden for gennemførelsen af loyalitetsprogrammer og relationsbaserede markedsføringsydelser. |
| --- | --- |

—

LaSer: specialiserer sig hovedsageligt inden for forbrugerkredit, navnlig forbrugslån, personlige lån og revolverende kredit såvel som inden for betalingsløsninger i Frankrig, Polen, Det Forenede Kongerige, Danmark, Norge og Nederlandene. LaSer er ligeledes aktiv inden for gennemførelsen af loyalitetsprogrammer og relationsbaserede markedsføringsydelser.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.7153 — BNPP/LaSer sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.7153 — BNPP/LaSer sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/20

---

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 88/17

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»COPPA PIACENTINA«

EF-nr.: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — |  | Mærkning |
| — |  | Krav i nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

☒

Varebeskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—



Mærkning

—



Krav i nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring

| — | ☒ | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

☒

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er)

Varebeskrivelse

| — | Den sætning i resuméarket (punkt 4.2 Beskrivelse), hvori der står, at der skal bruges svineskinker til »Coppa Piacentina«, udgår. Denne ændring sigter mod at rette en inkonsistens mellem det resuméark, der blev offentliggjort i EUT C 311 af 16. november 2010, s. 24, og varespecifikationen. Kravene i artikel 3 i varespecifikationen vedrørende den råvare, der skal anvendes til at fremstille »Coppa Piacentina«, har altid været, at det er muskelmasse fra den øvre del af nakken på italienske tunge svin, der skal anvendes, og ikke svineskinker, som det fremgik af resuméarket. |
| --- | --- |

—

Den sætning i resuméarket (punkt 4.2 Beskrivelse), hvori der står, at der skal bruges svineskinker til »Coppa Piacentina«, udgår. Denne ændring sigter mod at rette en inkonsistens mellem det resuméark, der blev offentliggjort i EUT C 311 af 16. november 2010, s. 24, og varespecifikationen. Kravene i artikel 3 i varespecifikationen vedrørende den råvare, der skal anvendes til at fremstille »Coppa Piacentina«, har altid været, at det er muskelmasse fra den øvre del af nakken på italienske tunge svin, der skal anvendes, og ikke svineskinker, som det fremgik af resuméarket.

Produktionsmetode

Sletningen af forpligtelsen til at skære nakkemusklen af, mens den stadig er varm, hvilket nu er valgfrit, gør det muligt, at denne proces også kan foretages i et dedikeret opskæringslokale, hvilket sikrer et bedre resultat ved forarbejdningen af den råvare, der skal bruges i produktionen.

Indførelse af brug af nitrit inden for de lovlige grænseværdier er nødvendig, fordi tilstedeværelsen af nitrit og nitrat giver produktet en større resistens over for patogener og oxidering under forarbejdningen af »Coppa Piacentina« BOB.

Det er valgt at tilsætte sukker til saltblandingen for at sikre, at produktet er mere stabilt under modningen. Den maksimalt tilladte mængde sukker er 1,5 kg pr. 100 kg fersk kød.

Ændringen vedrørende tilladelse til at anvende svinetarme i stedet for kun svinenet gør det muligt at anvende egnede hylstre under fremstillingen, samtidig med at der tages højde for de skiftende markedsforhold, der gør det meget vanskeligt (faktisk umuligt i nogle situationer) at finde den specifikke type af hylstre, der tidligere var foreskrevet.

Det er fundet nødvendigt at give mulighed for at bruge svinenet frem for kun garn for at tillade produktet at tørre på en mere ensartet måde og derigennem opnå en højere kvalitet.

Indførelse af en tolerance på + 10 % for omgivelsernes fugtighedsparametre under modningsprocessen bidrager til at højne kvaliteten af BOB-produktet. I dag vil forbrugerne gerne have produkter, der har modnet i længere tid end den minimumsperiode, der er fastlagt i varespecifikationen. Det er konstateret, at en længere modningsperiode kan medføre, at der kommer luft ind i produktet, og at produktet dermed oxideres, hvis atmosfæren ikke er tilstrækkeligt fugtig. Det er derfor hensigtsmæssigt at tillade større fleksibilitet i fugtighedsparametrene på modningsstedet.

Det bør tillades, at modningen også kan finde sted i rum, der ikke er kælderrum, forudsat at der er optimale betingelser for modningen, herunder en tilstrækkelig udskiftning af luften. Det forhold, at produkterne ikke opbevares i kælderrum i en ikke nærmere angivet periode, har ingen negativ indvirkning på resultatet af den traditionelle modningsproces. Det karakteristiske ved modningen af »Coppa Piacentina« er varigheden, dvs. mindst seks måneder: Denne periode i kombination med områdets fugtige klima og producenternes evne til at bestemme den korrekte fugtighed og temperatur i hver enkelt fase med henblik på at maksimere disse elementers lagrende virkning på produktet spiller en afgørende rolle for BOB'ens fremragende kvalitet. De lokale producenters erfaring er dét, som sikrer de optimale betingelser for modning, uanset om rummet ligger i kælderen eller ej, samtidig med at den konstante tilknytning til omgivelserne sikres.

Endelig er nedsættelsen af det mindste indhold af aske fra 4 % til 1 % i overensstemmelse med det tilladte minimumsindhold af salt, som askeindholdet hænger nøje sammen med, og tendensen til at sænke indholdet af salt i fødevarer.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

»COPPA PIACENTINA«

EF-nr.: IT-PDO-0117-01102-08.04.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Coppa Piacentina«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.2 | Kødprodukt (opvarmet, saltet, røget m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.2

Kødprodukt (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Coppa Piacentina« er et svinekødsprodukt, der er saltet og naturligt modnet, og som opbevares i rå tilstand. Kødet stammer fra de øvre nakkemuskler. Slutproduktet er cylinderformet, dog lidt tyndere i enderne, og kødet er kompakt og uelastisk; skiverne er homogene og røde med lyserød marmorering.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Coppa Piacentina« fremstilles af svin, der er født, opdrættet og slagtet i Emilia Romagna og Lombardiet. Betegnelsen »Coppa Piacentina« er omfattet af undtagelsen i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Der er detaljerede regler for brugen og sammensætningen af foderrationen. Svinene får to slags foder, som hovedsagelig er baseret på kornprodukter fra det makroområde, der er afgrænset i punkt 3.3. Den gennemsnitlige foderration består primært af majsmasse suppleret med byg, klid, soja og mineraltilskud. Biprodukterne fra osteproduktion (valle, ostemasse og kærnemælk) leveres primært fra osteproducenter i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper i forbindelse med produktionen af »Coppa Piacentina«, dvs. saltning, ombinding, tørring og modning, finder sted i det område, der er nævnt i punkt 4.

3.6.   Specifikke regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Emballering, udskæring i skiver og opskæring i stykker skal finde sted under tilsyn af det udpegede kontrolorgan og udelukkende i det i punkt 4 angivne produktionsområde. For at sikre, at produktets oprindelige særlige kendetegn bibeholdes, skal emballering, udskæring i skiver og opskæring i stykker finde sted i produktionsområdet og udføres af personer med et særligt kendskab til produktet. Hvis det udskårne produkt uden hylster kommer i kontakt med luften eller udsættes for ukendte miljøfaktorer, kan det medføre, at skiverne eller snitfladerne bliver brune som følge af oxidation, og dermed at det magre køds karakteristiske lyserøde farve går tabt, fedtet bliver harskt og smagen forringes.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Når produktet udbydes til salg, skal det være mærket med ordene »Coppa Piacentina«.

Betegnelsen »Coppa Piacentina« skal fremstå på etiketten med tydelige bogstaver, der ikke kan slettes og nemt kan skelnes fra anden tekst på etiketten, og følges umiddelbart af betegnelsen »Denominazione di Origine Protetta« (beskyttet oprindelsesbetegnelse).

Enhver anden beskrivelse, der ikke er udtrykkeligt tilladt, er forbudt.

Dog er det tilladt at anføre navne, virksomhedsnavne og varemærker, forudsat at de ikke er af anprisende karakter og ikke vildleder forbrugerne, samt at angive navnet på de svinebedrifter, hvorfra produktet stammer.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet omfatter hele Piacenza-provinsen, dog kun områder beliggende under 900 meter over havets overflade.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Fremstillingen af »Coppa Piacentina« begyndte i romertiden og er gennem tiderne blevet koncentreret i det geografiske område Piacenza-provinsen.

Betydningen af det område, hvor »Coppa Piacentina« produceres, skyldes udviklingen af den typiske landbrugstradition, der er fælles for hele Po-dalen, hvorfra råvarerne kommer (Emilia Romagna og Lombardiet). Udviklingen af husdyrproduktion i det område, hvor råvarerne kommer fra, er tæt knyttet til den udbredte dyrkning af korn og til arbejdsmetoderne i den højtspecialiserede osteproduktion, og dette har stimuleret den lokale svineproduktion.

Producenterne i Piacenza-provinsen har udviklet og videregivet deres specifikke evne til at udvælge og behandle kødudskæringer. Slagteriarbejderne er nødt til at have en særlig ekspertise for at kunne udskære og afpudse kødudskæringerne, således at fedtrester og små stykker magert kød fjernes. Dermed sikres det, at muskelmassen har opnået den korrekte tilstand til den efterfølgende saltning og ombinding.

Tilstedeværelsen af kølige dale med masser af vand og træbevoksede bakker har en gunstig indvirkning på modningsbetingelserne.

5.2.   Produktets egenart

»Coppa Piacentina« er karakteriseret ved en cylindrisk form, dog lidt tyndere i enderne. Kødet er kompakt og uelastisk. Dets milde og fine smag bliver stærkere, efterhånden som kødet modnes. Den ydre overflade er dækket af et tyndt skimmellag, der dannes under modningen. Når produktet skæres ud, er skiverne homogene og røde med lyserød marmorering.

Den muskeludskæring, der bruges til at fremstille »Coppa Piacentina«, kommer fra italienske tunge svin.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Miljøet og de naturlige og menneskelige faktorer giver tilsammen »Coppa Piacentina« de foreskrevne egenskaber. Navnlig er råvarens kendetegn tæt knyttet til det afgrænsede geografiske område, den kommer fra; det er i dette område, man har udviklet de teknikker til opdræt af italienske tunge svin, som er afgørende for kvaliteten af de kødudskæringer, der anvendes til at fremstille »Coppa Piacentina«.

Det er ydermere væsentligt, at forarbejdningen af »Coppa Piacentina« foregår i Piacenza-provinsen, idet de lokale producenter gennem tiderne har udviklet et særligt kendskab til afpudsning af kødudskæringerne, således at produktet får den karakteristiske form, der er lidt tyndere i enderne.

Producenternes tekniske viden om saltning og deres ekspertviden om styring af lagringen vidner om tilknytningen mellem sammenhængen mellem »Coppa Piacentina« og produktionsområdet.

Miljøforholdene er nært knyttet til produktionsområdets karakteristika, især dets klima, der har afgørende indflydelse på det færdige produkts egenskaber, hvilket bidrager til den vellykkede modning af »Coppa Piacentina«.

Samspillet mellem råvare, produkt og betegnelse er et resultat af det pågældende områdes specifikke samfundsmæssige og økonomiske udvikling, og det har givet produktet et præg, der ikke lader sig eftergøre andre steder.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på følgende websted:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller ved at gå til:

hjemmesiden for det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug, Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali (http://www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità e sicurezza« (øverst i skærmens højre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4)  Se fodnote 3.

---

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/25

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 88/18

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ændringsansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»SALAME PIACENTINO«

EF-Nr.: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — |  | Mærkning |
| — |  | Krav i nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

☒

Varebeskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—



Tilknytning

—



Mærkning

—



Krav i nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændringer

| — | ☒ | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikation for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af en varespecifikation, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

☒

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikation for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af en varespecifikation, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændringer

Produktbeskrivelse

| — | Sætningen i resuméarket (punkt 4.2. Beskrivelse), som angiver, at der skal anvendes ferske svineskinker til »Salame Piacentino«, udgår. Formålet med denne ændring er at rette en uoverensstemmelse mellem det resuméark, der er offentliggjort i EUT C 122/17 af 11. maj 2010, og varespecifikationen. Kravene i varespecifikationens artikel 3 vedrørende den råvare, der bruges til at fremstille »Salame Piacentino«, har altid gået ud på, at der skal anvendes forskellige kødstykker fra italienske kødsvin, og ikke svineskinker, som det kunne udledes af resuméarket. |
| --- | --- |

—

Sætningen i resuméarket (punkt 4.2. Beskrivelse), som angiver, at der skal anvendes ferske svineskinker til »Salame Piacentino«, udgår. Formålet med denne ændring er at rette en uoverensstemmelse mellem det resuméark, der er offentliggjort i EUT C 122/17 af 11. maj 2010, og varespecifikationen. Kravene i varespecifikationens artikel 3 vedrørende den råvare, der bruges til at fremstille »Salame Piacentino«, har altid gået ud på, at der skal anvendes forskellige kødstykker fra italienske kødsvin, og ikke svineskinker, som det kunne udledes af resuméarket.

Fremstillingsmetode

| — | Det er nødvendigt at tillade anvendelsen af nitritter inden for lovens grænser, fordi tilstedeværelsen af nitritter og nitrater gør salamien mere modstandsdygtig mod sygdomme og iltning under fremstillingen af »Salame Piacentino« BOB. |
| --- | --- |

—

Det er nødvendigt at tillade anvendelsen af nitritter inden for lovens grænser, fordi tilstedeværelsen af nitritter og nitrater gør salamien mere modstandsdygtig mod sygdomme og iltning under fremstillingen af »Salame Piacentino« BOB.

| — | Der ansøges om tilsætning af muskatnød i saltningsblandingen for at få et moderne alternativ til den traditionelle fremstillingsopskrift. |
| --- | --- |

—

Der ansøges om tilsætning af muskatnød i saltningsblandingen for at få et moderne alternativ til den traditionelle fremstillingsopskrift.

| — | Den ændring, der giver mulighed for at anvende starterkulturer, skal sikre, at gæringsprocessen begynder stærkt, hvilket i stigende grad er vanskeligt i dag på grund af manglen på bakterier i luften og maskinerne som følge af nutidens hygiejnekrav. |
| --- | --- |

—

Den ændring, der giver mulighed for at anvende starterkulturer, skal sikre, at gæringsprocessen begynder stærkt, hvilket i stigende grad er vanskeligt i dag på grund af manglen på bakterier i luften og maskinerne som følge af nutidens hygiejnekrav.

| — | Vi har medtaget maksimumsstørrelsen for »Salame Piacentino« BOB for at sikre, at fremstillingstraditionen respekteres. »Salame Piacentino« er traditionelt en lille salami, og det er derfor hensigtsmæssigt tydeligt at fastsætte en grænse for salamiens maksimumsstørrelse, således at den lagringstid, der er angivet i varespecifikationen, er det optimale for denne traditionelle størrelse og muliggør ensartet og ideel lagring. Endvidere kan vi ved at begrænse produktets maksimumsstørrelse sikre, at stigningen i den højeste tilladte vægt for salamien til skiveskæring til 2 kg på ingen måde ændrer dens kvalitetsmæssige egenskaber. Det sikres derfor, at skiverne har samme udseende og samme ensartede lagring som det produkt, der sælges helt. |
| --- | --- |

—

Vi har medtaget maksimumsstørrelsen for »Salame Piacentino« BOB for at sikre, at fremstillingstraditionen respekteres. »Salame Piacentino« er traditionelt en lille salami, og det er derfor hensigtsmæssigt tydeligt at fastsætte en grænse for salamiens maksimumsstørrelse, således at den lagringstid, der er angivet i varespecifikationen, er det optimale for denne traditionelle størrelse og muliggør ensartet og ideel lagring. Endvidere kan vi ved at begrænse produktets maksimumsstørrelse sikre, at stigningen i den højeste tilladte vægt for salamien til skiveskæring til 2 kg på ingen måde ændrer dens kvalitetsmæssige egenskaber. Det sikres derfor, at skiverne har samme udseende og samme ensartede lagring som det produkt, der sælges helt.

| — | Salamien til skiveskæring pakkes i et elastisk trådnet for at gøre det lettere at skære den i skiver, da det er lettere at tage trådnettet af, før den skæres i skiver. |
| --- | --- |

—

Salamien til skiveskæring pakkes i et elastisk trådnet for at gøre det lettere at skære den i skiver, da det er lettere at tage trådnettet af, før den skæres i skiver.

| — | Indførelsen af en fejlmargen på +10 % for fugtighedsparametrene under lagringsprocessen hjælper med at forbedre kvaliteten af BOB'en. Nutidens forbrugere ønsker, at produkter skal lagres længere, selv ud over den minimumsperiode, der er angivet i varespecifikationen. Vi har i denne forbindelse konstateret, at den længere lagringstid kan betyde, at der kommer luft ind i produktet, hvilket medfører iltning af produktet, hvis luften ikke er tilstrækkelig fugtig. Det er derfor hensigtsmæssigt at give mulighed for mere fleksible fugtighedsparametre for lagringsrummet. |
| --- | --- |

—

Indførelsen af en fejlmargen på +10 % for fugtighedsparametrene under lagringsprocessen hjælper med at forbedre kvaliteten af BOB'en. Nutidens forbrugere ønsker, at produkter skal lagres længere, selv ud over den minimumsperiode, der er angivet i varespecifikationen. Vi har i denne forbindelse konstateret, at den længere lagringstid kan betyde, at der kommer luft ind i produktet, hvilket medfører iltning af produktet, hvis luften ikke er tilstrækkelig fugtig. Det er derfor hensigtsmæssigt at give mulighed for mere fleksible fugtighedsparametre for lagringsrummet.

| — | Det er nødvendigt at øge den højeste tilladte vægt for salami til skiveskæring for at løse nogle problemer i forbindelse med den mængde affald, der oparbejdes, og den lille mængde affald, der fremkommer, når et mindre produkt skæres i skiver. |
| --- | --- |

—

Det er nødvendigt at øge den højeste tilladte vægt for salami til skiveskæring for at løse nogle problemer i forbindelse med den mængde affald, der oparbejdes, og den lille mængde affald, der fremkommer, når et mindre produkt skæres i skiver.

| — | Nedsættelsen af det mindste askeindhold fra 4 % til 1,5 % er i overensstemmelse med det mindste tilladte saltindhold, som askeindholdet hænger tæt sammen med, og er også i tråd med tendensen til at reducere saltmængden i mad. |
| --- | --- |

—

Nedsættelsen af det mindste askeindhold fra 4 % til 1,5 % er i overensstemmelse med det mindste tilladte saltindhold, som askeindholdet hænger tæt sammen med, og er også i tråd med tendensen til at reducere saltmængden i mad.

| — | Nedsættelsen af det færdige produkts pH-værdi fra 5,4 til 5,2 er i overensstemmelse med indførelsen af starterkulturer i den ovennævnte ændring. Den mindste pH-variation på 0,2 berører ikke produktets kvalitet og organoleptiske egenskaber. |
| --- | --- |

—

Nedsættelsen af det færdige produkts pH-værdi fra 5,4 til 5,2 er i overensstemmelse med indførelsen af starterkulturer i den ovennævnte ændring. Den mindste pH-variation på 0,2 berører ikke produktets kvalitet og organoleptiske egenskaber.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

»SALAME PIACENTINO«

EF-Nr.: IT-PDO-0117-01104-08.04.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Salame Piacentino«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.2 — | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.2 —

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Salame Piacentino« tilhører gruppen af saltede og naturligt lagrede produkter, der er stoppet i svinetarm og spises rå. Ved fremstillingen af »Salame Piacentino« anvendes magert svinekød og svinespæk, hvis andel udgør 10-30 %. Det færdige produkt er cylindrisk formet. Skærefladens farve er mørkerød med lysrosa spækdele Det har en typisk, meget intens og næsten sødlig smag med en karakteristisk aroma af pølsevarer.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Salame Piacentino« fremstilles af svin, der er født, opdrættet og slagtet i Emilia Romagna og Lombardiet. Betegnelsen »Salame Piacentino« er omfattet af undtagelsen i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Der er detaljerede regler, som skal overholdes, vedrørende anvendelsen og sammensætningen af foderrationen. Svinene fodres i to faser, og foderet består hovedsageligt af kornprodukter fra det makroområde, der er fastlagt i punkt 3.3. Den almindelige foderration består primært af majsblandfoder efterfulgt af byg, klid, soya og mineraltilskud. Biprodukter til ostefremstilling (valle, ostemasse og kærnemælk) kommer som regel fra osteproducenter i det identificerede geografiske område.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i fremstillingen, saltningen, blandingen, stopningen, tørringen og lagringen af »Salame Piacentino» finder sted i det område, der er anført i punkt 4 nedenfor.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Emballering, udskæring og deling skal finde sted under tilsyn af den udpegede kontrolfacilitet, udelukkende i det produktionsområde, der er angivet i punkt 4. Med henblik på at sikre, at produktets originale og særlige egenskaber bevares, skal emballeringen, udskæringen og delingen udføres i produktionsområdet af personer med særlig viden om produktet. Kontakt med luft og eksponering af det skiveskårne eller delte produkt uden tarmen for uegnede miljøforhold kan føre til iltning og dermed til, at skiverne eller skærefladerne bliver brune, hvilket resulterer i, at det magre køds karakteristiske mørkerøde farve går tabt, at fedtet bliver harsk, og aromaen ændrer sig.

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Når produktet overgår til konsum, skal det være mærket med benævnelsen »Salame Piacentino«.

Benævnelsen »Salame Piacentino« skal fremstå på etiketten med tydelige bogstaver, der ikke kan slettes og nemt kan skelnes fra anden tekst på etiketten, og betegnelsen »Denominazione di Origine Protetta« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«) skal følge umiddelbart herefter.

Det er ikke tilladt at anføre andre oplysninger end de udtrykkeligt tilladte.

Det er dog tilladt at benytte angivelser, der henviser til navne, firmanavne eller varemærker, når blot de ikke indeholder anprisninger eller er af en sådan art, at de vildleder forbrugerne, samt eventuelt navnet på den eller de svinebedrifter, hvorfra produktet stammer.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Pancetta Piacentina« fremstilles i det område, der omfatter hele Piacenza-provinsen, men som på grund af de særlige klimatiske forhold er begrænset til de områder, der er beliggende under 900 m over havets overflade.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Fremstillingen af »Salame Piacentino« begyndte i Romertiden og er blevet givet videre i tidens løb og er koncentreret i det geografiske område Piacenza-provinsen.

Den særlige betydning, som produktionsområdet for »Salame Piacentino« har, hænger sammen med udviklingen af en typisk landkultur i hele Po-dalen, hvor råvaren produceres (Emilia Romagna og Lombardiet). I det område, hvor råvaren produceres, beror husdyravlens udvikling på den omfattende korndyrkning og mejeribrugets højt specialiserede forarbejdningsmetoder, der har betydet gunstige vilkår for udvikling af den lokale svineproduktion.

Producenterne i Piacenza-provinsen har med tiden udviklet og videregivet deres særlige evner til at udvælge kødstykkerne og bearbejde de magre og fede dele. Endvidere har tilstedeværelsen af de kølige dale med rigelig vandforsyning og de skovbevoksede bakkeområder en positiv indflydelse på betingelserne for lagring.

5.2.   Produktets egenart

»Salame Piacentino« kendetegnes ved dens søde, intense aroma, som udvikler sig, når den lagres. Farven på skærefladens magre del er mørkerød med lysrosa spækdele. Råvaren til "Salame Piacentino" består af forskellige kødstykker, der er passende skåret til og udvalgt, fra svin med de typiske kendetegn for det italienske kødsvin.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Miljøet og de naturgivne og menneskelige faktorer i produktionsområdet bibringer »Salame Piacentino« de foreskrevne egenskaber. Der er især en tæt forbindelse mellem råvarens egenskaber og beskaffenheden af det afgrænsede geografiske område, hvor råvaren produceres. Her er der udviklet teknikker til opdræt af italienske kødsvin, som er bestemmende for kvaliteten af de kødstykker, der anvendes til at fremstille »Salame Piacentino«.

Desuden hænger den omstændighed, at fremstillingen af »Salame Piacentino« foregår i Piacenza-provinsen, sammen med de lokale producenter, som i tidens løb har perfektioneret deres færdigheder med hensyn til at udvælge magre kødstykker og blande dem med fedtet og krydderierne. Disse færdigheder er sammen med deres viden om, hvordan man bedst lagrer »Salame Piacentino«, bevis på forbindelsen mellem produktet og det område, hvor det fremstilles.

Naturforholdene er nært forbundet med produktionsområdets beskaffenhed og særlig dets klima, som har en afgørende indvirkning på det færdige produkts egenskaber og bidrager til den vellykkede lagring af »Salame Piacentino«.

Samspillet mellem råvare, produkt og betegnelse er derfor forbundet med det pågældende områdes samfundsmæssige og økonomiske udvikling, og det har givet produktet et præg, der ikke lader sig eftergøre andre steder.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4)

Varespecifikationens fulde tekst kan fås på webstedet:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrug, fødevarer og skovbrug (http://www.politicheagricole.it) og klikke på »Qualità e sicurezza« (i øverste højre hjørne af skærmen) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4)  Se fodnote 3.

---

Berigtigelser

| 27.3.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 88/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 88/30

---

Berigtigelse til godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 50 af 21. februar 2014
  )

2014/C 88/19

Side 12, anden tabel, »Sag nr. SA.37391« læses således:

»Godkendelse af statsstøtte i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst, undtagen når det gælder produkter som er omfattet af traktatens bilag I)

| Godkendelsesdato | 18.11.2013 |
| --- | --- |
| Støtte nr. | SA.37391 (2013/N) |
| Medlemsstat | Letland |
| Region | — | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Prolongation of RDP measure ‘Natura 2000 payments (to forest owners)’ |
| Retsgrundlag | Ministru kabineta noteikumu projekts “Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai” |
| Foranstaltningstype | Støtteordning | — |
| Formål | Natura 2000-betalinger og betalinger i forbindelse meddirektiv 2000/60/EF |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | — |
| Støtteintensitet | 0 % |
| Varighed | 1.1.2014 - 31.12.2014 |
| Økonomisk sektor | LANDBRUG, JAGT, SKOVBRUG OG FISKERI |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Lauku atbalsta dienests |
| Republikas laukums 2 LV-1981 |

Godkendelsesdato

18.11.2013

Støtte nr.

SA.37391 (2013/N)

Medlemsstat

Letland

Region

—

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Prolongation of RDP measure ‘Natura 2000 payments (to forest owners)’

Retsgrundlag

Ministru kabineta noteikumu projekts “Noteikumi par valsts un Eiropas Savienības lauku attīstības atbalsta piešķiršanu, administrēšanu un uzraudzību vides un lauku ainavas uzlabošanai”

Foranstaltningstype

Støtteordning

—

Formål

Natura 2000-betalinger og betalinger i forbindelse meddirektiv 2000/60/EF

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

—

Støtteintensitet

0 %

Varighed

1.1.2014 - 31.12.2014

Økonomisk sektor

LANDBRUG, JAGT, SKOVBRUG OG FISKERI

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2 LV-1981

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm«

---