# Europeiska unionens C 65/19 f

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 65 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången19 februari 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 65

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången19 februari 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 10–13 juni 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 253 E, 3.9.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 10–13 juni 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 253 E, 3.9.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 253 E, 3.9.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 11 juni 2013 |
| 2016/C 65/01 | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om en ny dagordning för EU:s konsumentpolitik (2012/2133(INI)) | 2 |
| 2016/C 65/02 | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om bättre möjligheter till rättslig prövning: rättshjälp i gränsöverskridande tvister på privaträttens område (2012/2101(INI)) | 12 |
| 2016/C 65/03 | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (interimsbetänkande) (2012/2117(INI)) | 16 |
| 2016/C 65/04 | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (2012/2293(INI)) | 40 |
| 2016/C 65/05 | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i EU (2013/2009(INI)) | 55 |
| 2016/C 65/06 | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om en strategi för ett system för elektroniska vägtullar och ett vinjettsystem för lätta motordrivna privatfordon i Europa (2012/2296(INI)) | 63 |
| | Onsdagen den 12 juni 2013 |
| 2016/C 65/07 | Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om meddelandet från kommissionen om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (2013/2607(RSP)) | 68 |
| 2016/C 65/08 | Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om regionalpolitiken som en del av mer omfattande system för statligt stöd (2013/2104(INI)) | 79 |
| 2016/C 65/09 | Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2012/2306(INI)) | 86 |
| 2016/C 65/10 | Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om att stärka den europeiska demokratin i framtidens EMU (2013/2672(RSP)) | 96 |
| 2016/C 65/11 | Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om förberedelserna inför Europeiska rådets möte den 27–28 juni 2013 – Europeiska insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten (2013/2673(RSP)) | 98 |
| 2016/C 65/12 | Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 (2013/2637(RSP)) | 102 |
| | Torsdagen den 13 juni 2013 |
| 2016/C 65/13 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (2011/2081(INI)) | 105 |
| 2016/C 65/14 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om finansiella tjänster: Brist på framsteg i rådet och kommissionens försenade antagande av vissa förslag (2013/2658(RSP)) | 112 |
| 2016/C 65/15 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om situationen i Turkiet (2013/2664(RSP)) | 117 |
| 2016/C 65/16 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (2012/2287(INI)) | 120 |
| 2016/C 65/17 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om återuppbyggandet och demokratiseringen av Mali (2013/2587(RSP)) | 127 |
| 2016/C 65/18 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan (2013/2665(RSP)) | 133 |
| 2016/C 65/19 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om millennieutvecklingsmålen – att definiera en utvecklingsram för tiden efter 2015 (2012/2289(INI)) | 136 |
| 2016/C 65/20 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (2013/2667(RSP)) | 150 |
| 2016/C 65/21 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om Azerbajdzjan: fallet Ilgar Mammadov (2013/2668(RSP)) | 154 |
| 2016/C 65/22 | Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om situationen för rohingya-muslimerna (2013/2669(RSP)) | 157 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 11 juni 2013 |
| 2016/C 65/23 | Europaparlamentets rekommendation av den 11 juni 2013 till rådet om FN:s generalförsamlings 68:e session (2013/2034(INI)) | 162 |
| | Torsdagen den 13 juni 2013 |
| 2016/C 65/24 | Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2013 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (2012/2253(INI)) | 168 |
| 2016/C 65/25 | Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2013 till rådet om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (2013/2082(INI)) | 174 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 juni 2013

2016/C 65/01

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om en ny dagordning för EU:s konsumentpolitik (2012/2133(INI))

2

2016/C 65/02

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om bättre möjligheter till rättslig prövning: rättshjälp i gränsöverskridande tvister på privaträttens område (2012/2101(INI))

12

2016/C 65/03

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (interimsbetänkande) (2012/2117(INI))

16

2016/C 65/04

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (2012/2293(INI))

40

2016/C 65/05

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i EU (2013/2009(INI))

55

2016/C 65/06

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om en strategi för ett system för elektroniska vägtullar och ett vinjettsystem för lätta motordrivna privatfordon i Europa (2012/2296(INI))

63

Onsdagen den 12 juni 2013

2016/C 65/07

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om meddelandet från kommissionen om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (2013/2607(RSP))

68

2016/C 65/08

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om regionalpolitiken som en del av mer omfattande system för statligt stöd (2013/2104(INI))

79

2016/C 65/09

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2012/2306(INI))

86

2016/C 65/10

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om att stärka den europeiska demokratin i framtidens EMU (2013/2672(RSP))

96

2016/C 65/11

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om förberedelserna inför Europeiska rådets möte den 27–28 juni 2013 – Europeiska insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten (2013/2673(RSP))

98

2016/C 65/12

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 (2013/2637(RSP))

102

Torsdagen den 13 juni 2013

2016/C 65/13

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (2011/2081(INI))

105

2016/C 65/14

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om finansiella tjänster: Brist på framsteg i rådet och kommissionens försenade antagande av vissa förslag (2013/2658(RSP))

112

2016/C 65/15

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om situationen i Turkiet (2013/2664(RSP))

117

2016/C 65/16

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (2012/2287(INI))

120

2016/C 65/17

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om återuppbyggandet och demokratiseringen av Mali (2013/2587(RSP))

127

2016/C 65/18

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan (2013/2665(RSP))

133

2016/C 65/19

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om millennieutvecklingsmålen – att definiera en utvecklingsram för tiden efter 2015 (2012/2289(INI))

136

2016/C 65/20

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (2013/2667(RSP))

150

2016/C 65/21

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om Azerbajdzjan: fallet Ilgar Mammadov (2013/2668(RSP))

154

2016/C 65/22

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om situationen för rohingya-muslimerna (2013/2669(RSP))

157

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 juni 2013

2016/C 65/23

Europaparlamentets rekommendation av den 11 juni 2013 till rådet om FN:s generalförsamlings 68:e session (2013/2034(INI))

162

Torsdagen den 13 juni 2013

2016/C 65/24

Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2013 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (2012/2253(INI))

168

2016/C 65/25

Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2013 till rådet om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (2013/2082(INI))

174

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 11 juni 2013 |
| 2016/C 65/26 | Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Jacek Olgierd Kurskis immunitet (2013/2019(IMM)) | 180 |
| 2016/C 65/27 | Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Małgorzata Handzliks immunitet (2012/2238(IMM)) | 181 |
| 2016/C 65/28 | Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Alexander Alvaros immunitet (2013/2106(IMM)) | 182 |
| | Onsdagen den 12 juni 2013 |
| 2016/C 65/29 | Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om antalet ledamöter i de ständiga utskotten (2013/2671(RSO)) | 184 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 juni 2013

2016/C 65/26

Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Jacek Olgierd Kurskis immunitet (2013/2019(IMM))

180

2016/C 65/27

Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Małgorzata Handzliks immunitet (2012/2238(IMM))

181

2016/C 65/28

Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Alexander Alvaros immunitet (2013/2106(IMM))

182

Onsdagen den 12 juni 2013

2016/C 65/29

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om antalet ledamöter i de ständiga utskotten (2013/2671(RSO))

184

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 11 juni 2013 |
| 2016/C 65/30 | P7_TA(2013)0235Långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden – 1***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden | 185 |
| 2016/C 65/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD)) | 190 |
| 2016/C 65/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD)) | 191 |
| 2016/C 65/33 | P7_TA(2013)0243Minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) och om upphävande av direktiv 2004/40/EG | 192 |
| 2016/C 65/34 | P7_TA(2013)0244Långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (2) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden | 193 |
| | Onsdagen den 12 juni 2013 |
| 2016/C 65/35 | Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om godkännande av utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen (2013/0806(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/36 | Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om nomineringen av Neven Mates till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/37 | Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om nomineringen av George Pufan till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE)) | 200 |
| 2016/C 65/38 | P7_TA(2013)0253Olagligt, orapporterat och oreglerat fiske ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 200 |
| 2016/C 65/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD)) | 208 |
| 2016/C 65/40 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD)) | 209 |
| 2016/C 65/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD)) | 210 |
| 2016/C 65/42 | Europaparlamentets ändringar antagna den 12 juni 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) | 212 |
| 2016/C 65/43 | P7_TA(2013)0258Inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med uppgifter i Eurodac för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (omarbetning) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa | 246 |
| 2016/C 65/44 | P7_TA(2013)0259Gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter | 247 |
| 2016/C 65/45 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om utkastet till rådets förordning om inrättandet av en utvärderingsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE)) | 249 |
| 2016/C 65/46 | P7_TA(2013)0261Årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU/om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG | 250 |
| 2016/C 65/47 | P7_TA(2013)0262Insynskrav angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av kommissionens direktiv 2007/14/EG (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG | 251 |
| 2016/C 65/48 | P7_TA(2013)0263Anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 | 252 |
| 2016/C 65/49 | P7_TA(2013)0264Ändring av kodexen om Schengengränserna och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), Schengenavtalets tillämpningskonvention, rådets förordningar (EG) nr 1683/95 och (EG) nr 539/2001 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 och (EG) nr 810/2009 | 255 |
| 2016/C 65/50 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om utkastet till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE)) | 256 |
| | Torsdagen den 13 juni 2013 |
| 2016/C 65/51 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av det inledande avtalet inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/52 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/53 | P7_TA(2013)0275Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU/om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn | 258 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 11 juni 2013

2016/C 65/30

P7_TA(2013)0235Långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden – 1***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

185

2016/C 65/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

190

2016/C 65/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

191

2016/C 65/33

P7_TA(2013)0243Minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) och om upphävande av direktiv 2004/40/EG

192

2016/C 65/34

P7_TA(2013)0244Långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (2) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

193

Onsdagen den 12 juni 2013

2016/C 65/35

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om godkännande av utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen (2013/0806(NLE))

199

2016/C 65/36

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om nomineringen av Neven Mates till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

199

2016/C 65/37

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om nomineringen av George Pufan till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

200

2016/C 65/38

P7_TA(2013)0253Olagligt, orapporterat och oreglerat fiske ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

200

2016/C 65/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

208

2016/C 65/40

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

209

2016/C 65/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

210

2016/C 65/42

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 juni 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

212

2016/C 65/43

P7_TA(2013)0258Inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med uppgifter i Eurodac för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (omarbetning) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

246

2016/C 65/44

P7_TA(2013)0259Gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter

247

2016/C 65/45

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om utkastet till rådets förordning om inrättandet av en utvärderingsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

249

2016/C 65/46

P7_TA(2013)0261Årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU/om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG

250

2016/C 65/47

P7_TA(2013)0262Insynskrav angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av kommissionens direktiv 2007/14/EG (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG

Europaparlamentets och rådets

251

2016/C 65/48

P7_TA(2013)0263Anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013

252

2016/C 65/49

P7_TA(2013)0264Ändring av kodexen om Schengengränserna och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), Schengenavtalets tillämpningskonvention, rådets förordningar (EG) nr 1683/95 och (EG) nr 539/2001 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 och (EG) nr 810/2009

(EG) nr 1683/95 och (EG) nr 539/2001 och

förordningar (EG) nr 767/2008 och (EG) nr 810/2009

255

2016/C 65/50

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om utkastet till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

256

Torsdagen den 13 juni 2013

2016/C 65/51

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av det inledande avtalet inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

257

2016/C 65/52

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

257

2016/C 65/53

P7_TA(2013)0275Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU/om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn

258

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

19.2.2016

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2013–2014

Sammanträdena den 10–13 juni 2013

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 253 E, 3.9.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/2

---

P7_TA(2013)0239

En ny dagordning för EU:s konsumentpolitik

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om en ny dagordning för EU:s konsumentpolitik (2012/2133(INI))

(2016/C 065/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som bekräftas genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 38 i stadgan om att en hög nivå av konsumentskydd ska tryggas i unionens politik på alla områden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som bekräftas genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 38 i stadgan om att en hög nivå av konsumentskydd ska tryggas i unionens politik på alla områden,

| — | med beaktande av artikel 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det står att ”[d]en inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det står att ”[d]en inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen”,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, enligt vilken unionen ska verka för ”en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt [för] en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, enligt vilken unionen ska verka för ”en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt [för] en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö”,

| — | med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, som har följande lydelse: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, som har följande lydelse: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”,

| — | med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det fastställs att ”miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det fastställs att ”miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”,

| — | med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget där det fastställs att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget där det fastställs att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”,

| — | med beaktande av artiklarna 14, 114.3 och 169 i EUF-fördraget och protokoll 26 om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 14, 114.3 och 169 i EUF-fördraget och protokoll 26 om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse,

| — | med beaktande av artikel 169.1 i EUF-fördraget där följande anges: ”För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 169.1 i EUF-fördraget där följande anges: ”För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen”,

| — | med beaktande av rådets rekommendation 98/560/EG av den 24 september 1998 om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdigheten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 98/560/EG av den 24 september 1998 om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdigheten (1),

| — | med beaktande av rapporten om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (COM(2009)0336),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1926/2006/EG av den 18 december 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1926/2006/EG av den 18 december 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för konsumentpolitik 2007–2013 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd och parlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd och parlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (7), vilken syftar till att fastställa en övergripande ram med regler och principer för ackreditering och marknadskontroll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter (7), vilken syftar till att fastställa en övergripande ram med regler och principer för ackreditering och marknadskontroll,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet (8),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion och kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion och kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (COM(2009)0330) och kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (COM(2009)0330) och kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (COM(2009)0336),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter (COM(2009)0346), samt av kommissionens tillhörande förslag till rekommendation (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en harmoniserad metod för klassificering och rapportering av klagomål och förfrågningar från konsumenter (COM(2009)0346), samt av kommissionens tillhörande förslag till rekommendation (SEC(2009)0949),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (11),

| — | med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden, med titeln En ny strategi för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Mario Montis rapport av den 9 maj 2010 till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden, med titeln En ny strategi för den inre marknaden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (delbetänkande) (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (delbetänkande) (14),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 oktober 2010Making markets work for consumers (fjärde resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 22 oktober 2010Making markets work for consumers (fjärde resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SEC(2010)1257),

| — | med beaktande av rapporten av den 27 oktober 2010 om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 27 oktober 2010 om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 mars 2011Consumers at home in the single market (femte resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 4 mars 2011Consumers at home in the single market (femte resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SEC(2011)0299),

| — | med beaktande av årsrapporten för 2010 från nätverket av europeiska informationscentraler för konsumenter, publicerad 2011 av Europeiska unionens publikationsbyrå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2010 från nätverket av europeiska informationscentraler för konsumenter, publicerad 2011 av Europeiska unionens publikationsbyrå,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 23 juni 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumenträttigheter (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 23 juni 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om konsumenträttigheter (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om en effektivare och rättvisare detaljhandelsmarknad (16),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument från oktober 2011 Making markets work for consumers (sjätte resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument från oktober 2011 Making markets work for consumers (sjätte resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SEC(2011)1271),

| — | med beaktande av Krakówförklaringen från det första forumet för den inre marknaden i Kraków (Polen) den 3–4 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Krakówförklaringen från det första forumet för den inre marknaden i Kraków (Polen) den 3–4 oktober 2011,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 19 oktober 2011 om inrättandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 19 oktober 2011 om inrättandet av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 23 oktober 2012 om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (17) och den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 23 oktober 2012 om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (17) och den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om flygpassagerares etablerade rättigheter – funktion och tillämpning (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2012 om flygpassagerares etablerade rättigheter – funktion och tillämpning (19),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (20),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 9 november 2011 om ett konsumentprogram 2014–2020 (COM(2011)0707) och de därtill anknutna dokumenten (SEC(2011)1320 och SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 9 november 2011 om ett konsumentprogram 2014–2020 (COM(2011)0707) och de därtill anknutna dokumenten (SEC(2011)1320 och SEC(2011)1321),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om en ny strategi för konsumentpolitiken (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om en ny strategi för konsumentpolitiken (21),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2011 till Europaparlamentet och rådet En europeisk vision för passagerare: meddelande om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 december 2011 till Europaparlamentet och rådet En europeisk vision för passagerare: meddelande om passagerares rättigheter inom alla transportsätt (COM(2011)0898),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 25 januari 2012 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 25 januari 2012 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2012 om en enhetlig EU-strategi för kollektiv prövning (22),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2012 om en strategi för e-upphandling (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2012 om en strategi för e-upphandling (COM(2012)0179),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2012Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om resultattavlan för den inre marknaden (24),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 22 maj 2012En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 22 maj 2012En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten (COM(2012)0225),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 29 maj 2012Consumer Conditions Scoreboard – Consumers at home in the single market (sjunde resultattavlan för konsumentmarknaderna (SWD(2012)0165)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 29 maj 2012Consumer Conditions Scoreboard – Consumers at home in the single market (sjunde resultattavlan för konsumentmarknaderna (SWD(2012)0165)),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 7 december 2012Making markets work for consumers (åttonde resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 7 december 2012Making markets work for consumers (åttonde resultattavlan för konsumentmarknaderna) (SWD(2012)0432),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 juni 2012 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 juni 2012 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (COM(2012)0238),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 19 juli 2012Knowledge-enhancing aspects of consumer empowerment 2012–2014 (SWD(2012)0235), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 19 juli 2012Knowledge-enhancing aspects of consumer empowerment 2012–2014 (SWD(2012)0235),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om att fullborda en inre e-marknad (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om att fullborda en inre e-marknad (25),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten (COM(2012)0225),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0163/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0163/2013), och av följande skäl:

| A. | Främjandet och skyddet av konsumenter och deras rättigheter är en del av EU:s grundläggande värderingar. |
| --- | --- |

A.

Främjandet och skyddet av konsumenter och deras rättigheter är en del av EU:s grundläggande värderingar.

| B. | Konsumenterna spelar en nyckelroll i ekonomin, eftersom konsumtionen är en av de största drivkrafterna för tillväxten i EU. |
| --- | --- |

B.

Konsumenterna spelar en nyckelroll i ekonomin, eftersom konsumtionen är en av de största drivkrafterna för tillväxten i EU.

| C. | Som konsumenter spelar EU-medborgarna en avgörande roll när det gäller att uppnå Europa 2020-målen om en smart och hållbar tillväxt för alla, och konsumentens roll bör således erkännas som en del av EU:s ekonomiska politik. |
| --- | --- |

C.

Som konsumenter spelar EU-medborgarna en avgörande roll när det gäller att uppnå Europa 2020-målen om en smart och hållbar tillväxt för alla, och konsumentens roll bör således erkännas som en del av EU:s ekonomiska politik.

| D. | Till EU:s mål hör att säkerställa en hög konsumentupplysnings- och konsumentskyddsnivå och ett stort konsumentinflytande liksom att hitta den rätta balansen för EU-företagens och EU-ekonomiernas konkurrenskraft, bland annat genom att slå vakt om konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen och genom att främja deras rätt till information och utbildning liksom deras rätt att organisera sig. |
| --- | --- |

D.

Till EU:s mål hör att säkerställa en hög konsumentupplysnings- och konsumentskyddsnivå och ett stort konsumentinflytande liksom att hitta den rätta balansen för EU-företagens och EU-ekonomiernas konkurrenskraft, bland annat genom att slå vakt om konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen och genom att främja deras rätt till information och utbildning liksom deras rätt att organisera sig.

| E. | Konsumenterna utgör inte någon homogen grupp eftersom de skiljer sig stort åt när det gäller kompetens, kännedom om lagstiftning, förmåga att hävda sina rättigheter och vilja att söka upprättelse, och strategin för konsumentpolitiken i EU måste ta itu med de ojämlika villkoren. Hänsyn måste tas till icke-diskriminering och tillgänglighet när strategin för konsumentpolitiken i EU genomförs. |
| --- | --- |

E.

Konsumenterna utgör inte någon homogen grupp eftersom de skiljer sig stort åt när det gäller kompetens, kännedom om lagstiftning, förmåga att hävda sina rättigheter och vilja att söka upprättelse, och strategin för konsumentpolitiken i EU måste ta itu med de ojämlika villkoren. Hänsyn måste tas till icke-diskriminering och tillgänglighet när strategin för konsumentpolitiken i EU genomförs.

| F. | Det är viktigt att främja konsumenternas förtroende, deras tilltro till marknaden och deras kännedom om sina rättigheter. Utsatta konsumentgrupper såsom barn, äldre och andra utsatta personer måste särskilt beaktas. I detta sammanhang är det viktigt att erbjuda EU:s konsumenter ett bättre skydd mot produkter och tjänster som kan äventyra deras hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

F.

Det är viktigt att främja konsumenternas förtroende, deras tilltro till marknaden och deras kännedom om sina rättigheter. Utsatta konsumentgrupper såsom barn, äldre och andra utsatta personer måste särskilt beaktas. I detta sammanhang är det viktigt att erbjuda EU:s konsumenter ett bättre skydd mot produkter och tjänster som kan äventyra deras hälsa och säkerhet.

| G. | Relevant och adekvat information innebär information som är lättillgänglig, lättöverskådlig, inte vilseledande samt jämförbar. |
| --- | --- |

G.

Relevant och adekvat information innebär information som är lättillgänglig, lättöverskådlig, inte vilseledande samt jämförbar.

| H. | Förverkligandet av en effektivt fungerande inre marknad överensstämmer med Lissabonstrategins mål att främja tillväxt och sysselsättning, vilket gagnar EU:s 500 miljoner konsumenter. |
| --- | --- |

H.

Förverkligandet av en effektivt fungerande inre marknad överensstämmer med Lissabonstrategins mål att främja tillväxt och sysselsättning, vilket gagnar EU:s 500 miljoner konsumenter.

| I. | Näthandeln är till mycket stor nytta för alla konsumenter med tanke på dess stora gränsöverskridande potential, tack vare vilken konsumenterna kan dra full nytta av den inre marknaden. Näthandeln är också ett medel för integration som är till mycket stor nytta för konsumenter med funktionshinder eller nedsatt rörlighet och för konsumenter som bor på landsbygden i områden med geografiska nackdelar. |
| --- | --- |

I.

Näthandeln är till mycket stor nytta för alla konsumenter med tanke på dess stora gränsöverskridande potential, tack vare vilken konsumenterna kan dra full nytta av den inre marknaden. Näthandeln är också ett medel för integration som är till mycket stor nytta för konsumenter med funktionshinder eller nedsatt rörlighet och för konsumenter som bor på landsbygden i områden med geografiska nackdelar.

| J. | De vinster som uppnås genom marknadsintegrationen naggas i kanten av osäkerheten kring konsumenternas rättigheter i samband med gränsöverskridande inköp. |
| --- | --- |

J.

De vinster som uppnås genom marknadsintegrationen naggas i kanten av osäkerheten kring konsumenternas rättigheter i samband med gränsöverskridande inköp.

| K. | Näthandelns utveckling hämmas av den digitala klyfta som fortfarande finns bland EU:s invånare, framför allt bland äldre människor. De flesta offentliga och privata webbplatser är fortfarande oåtkomliga för personer med funktionshinder eller lägre digital kompetens. |
| --- | --- |

K.

Näthandelns utveckling hämmas av den digitala klyfta som fortfarande finns bland EU:s invånare, framför allt bland äldre människor. De flesta offentliga och privata webbplatser är fortfarande oåtkomliga för personer med funktionshinder eller lägre digital kompetens.

| L. | Splittringen av den digitala inre marknaden sätter konsumenternas rättigheter i fara. Vissa webbplatser är inte lämpliga för konsumenter som gör inköp över gränserna. Direktivet om alternativ tvistlösning och förordningen om tvistlösning online kommer snart att träda i kraft och kommer att bli värdefulla verktyg för konsumenterna, särskilt vid gränsöverskridande transaktioner. Man bör fortsätta att utveckla lämpliga mekanismer för att grupptalan ska kunna väckas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

L.

Splittringen av den digitala inre marknaden sätter konsumenternas rättigheter i fara. Vissa webbplatser är inte lämpliga för konsumenter som gör inköp över gränserna. Direktivet om alternativ tvistlösning och förordningen om tvistlösning online kommer snart att träda i kraft och kommer att bli värdefulla verktyg för konsumenterna, särskilt vid gränsöverskridande transaktioner. Man bör fortsätta att utveckla lämpliga mekanismer för att grupptalan ska kunna väckas på ett effektivt sätt.

| M. | Dagens finansiella kris har tydliggjort det stora behovet av att skydda och informera konsumenterna i samband med finansiella tjänster och banktjänster, eftersom sådana produkter kan få direkta följder för konsumenternas allmänna välfärd. Det behövs även mer opartisk rådgivning för konsumenterna. |
| --- | --- |

M.

Dagens finansiella kris har tydliggjort det stora behovet av att skydda och informera konsumenterna i samband med finansiella tjänster och banktjänster, eftersom sådana produkter kan få direkta följder för konsumenternas allmänna välfärd. Det behövs även mer opartisk rådgivning för konsumenterna.

| N. | Strategin för konsumentpolitiken i EU innehåller åtgärder för att sätta konsumenterna i centrum för all EU-politik som ett led i uppnåendet av Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

N.

Strategin för konsumentpolitiken i EU innehåller åtgärder för att sätta konsumenterna i centrum för all EU-politik som ett led i uppnåendet av Europa 2020-målen.

| O. | Den aktuella ekonomiska krisen påverkar också kraftigt konsumenternas köpkraft på den inre marknaden, vilket särskilt gäller konsumenter som hamnat i svårigheter till följd av sociala eller finansiella omständigheter. Konsumenternas rättigheter bör således ges ett tillräckligt erkännande. |
| --- | --- |

O.

Den aktuella ekonomiska krisen påverkar också kraftigt konsumenternas köpkraft på den inre marknaden, vilket särskilt gäller konsumenter som hamnat i svårigheter till följd av sociala eller finansiella omständigheter. Konsumenternas rättigheter bör således ges ett tillräckligt erkännande.

| P. | Den inre marknaden ger EU:s konsumenter tillgång till ett brett utbud varor och tjänster av hög kvalitet som säljs till konkurrenskraftiga priser. Framställningen av miljövänliga varor och tillhandahållandet av miljövänliga tjänster uppmuntrar till ansvarsfull konsumtion och stimulerar därmed hållbar utveckling, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Kommissionen bör ta upp och studera nya former av konsumtion såsom samverkanskonsumtion. |
| --- | --- |

P.

Den inre marknaden ger EU:s konsumenter tillgång till ett brett utbud varor och tjänster av hög kvalitet som säljs till konkurrenskraftiga priser. Framställningen av miljövänliga varor och tillhandahållandet av miljövänliga tjänster uppmuntrar till ansvarsfull konsumtion och stimulerar därmed hållbar utveckling, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Kommissionen bör ta upp och studera nya former av konsumtion såsom samverkanskonsumtion.

| Q. | Det kommer att bli nödvändigt att göra justeringar allteftersom den tekniska och vetenskapliga kunskapen går framåt, både när det gäller livsmedelssäkerhet och andra baskonsumtionsvarors säkerhet. |
| --- | --- |

Q.

Det kommer att bli nödvändigt att göra justeringar allteftersom den tekniska och vetenskapliga kunskapen går framåt, både när det gäller livsmedelssäkerhet och andra baskonsumtionsvarors säkerhet.

| R. | Konsumentorganisationernas roll måste stärkas på alla områden genom att nödvändiga rättsliga och ekonomiska åtgärder vidtas och de måste få hjälp med att bygga upp sin kapacitet. Konsumentorganisationerna spelar en oersättlig roll för att främja förtroendet för och utvecklingen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

R.

Konsumentorganisationernas roll måste stärkas på alla områden genom att nödvändiga rättsliga och ekonomiska åtgärder vidtas och de måste få hjälp med att bygga upp sin kapacitet. Konsumentorganisationerna spelar en oersättlig roll för att främja förtroendet för och utvecklingen av den inre marknaden.

| S. | Resenärer får inte tillräcklig information om sina rättigheter och om den servicekvalitet de har rätt att förvänta sig, och de har ofta svårt att kräva skadestånd och ta strid för sina rättigheter. Det behövs riktlinjer för att förenkla och förbättra tillämpningen av de olika förordningarna om passagerares rättigheter inom alla transportsätt. I sin kommande översyn av direktivet om paketresor bör kommissionen göra en fullständig undersökning av hur näthandel och digitala marknader påverkar konsumentbeteendet inom EU:s turistnäring. |
| --- | --- |

S.

Resenärer får inte tillräcklig information om sina rättigheter och om den servicekvalitet de har rätt att förvänta sig, och de har ofta svårt att kräva skadestånd och ta strid för sina rättigheter. Det behövs riktlinjer för att förenkla och förbättra tillämpningen av de olika förordningarna om passagerares rättigheter inom alla transportsätt. I sin kommande översyn av direktivet om paketresor bör kommissionen göra en fullständig undersökning av hur näthandel och digitala marknader påverkar konsumentbeteendet inom EU:s turistnäring.

| T. | Den befintliga EU-lagstiftningen erbjuder ett grundläggande skydd för passagerare inom alla transportsätt. Tillämpningen, övervakningen och kontrollen av efterlevnaden av vissa av dessa passagerarrättigheter säkras dock inte korrekt inom alla transportsätt och i alla delar av EU, vilket hindrar den fria rörligheten på den inre marknaden, eftersom detta påverkar medborgarnas förtroende när de reser och undergräver en rättvis konkurrens mellan transportföretagen. |
| --- | --- |

T.

Den befintliga EU-lagstiftningen erbjuder ett grundläggande skydd för passagerare inom alla transportsätt. Tillämpningen, övervakningen och kontrollen av efterlevnaden av vissa av dessa passagerarrättigheter säkras dock inte korrekt inom alla transportsätt och i alla delar av EU, vilket hindrar den fria rörligheten på den inre marknaden, eftersom detta påverkar medborgarnas förtroende när de reser och undergräver en rättvis konkurrens mellan transportföretagen.

| U. | Resenärer måste kunna se tydlig skillnad mellan obligatoriska operativa kostnader som ingår i priset och bokningsbara frivilliga tillval i samband med datoriserade bokningssystem som regleras genom förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) (26), eftersom detta ökar pristransparensen för konsumenter som bokar biljetter på internet. |
| --- | --- |

U.

Resenärer måste kunna se tydlig skillnad mellan obligatoriska operativa kostnader som ingår i priset och bokningsbara frivilliga tillval i samband med datoriserade bokningssystem som regleras genom förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) (26), eftersom detta ökar pristransparensen för konsumenter som bokar biljetter på internet.

| V. | De fyra centrala mål som tas upp i kommissionens meddelande om en strategi för konsumentpolitiken i EU är följande: 1) öka konsumentsäkerheten, 2) förbättra kunskaperna, 3) effektivisera genomförandet, skärpa kontrollen av efterlevnaden och garantera möjligheterna att få rättelse och 4) anpassa rättigheterna och politiken till förändringar i ekonomin och samhället. Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör bana väg för ett reellt och snabbt införlivande av konsumentskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

V.

De fyra centrala mål som tas upp i kommissionens meddelande om en strategi för konsumentpolitiken i EU är följande: 1) öka konsumentsäkerheten, 2) förbättra kunskaperna, 3) effektivisera genomförandet, skärpa kontrollen av efterlevnaden och garantera möjligheterna att få rättelse och 4) anpassa rättigheterna och politiken till förändringar i ekonomin och samhället. Europaparlamentet och de nationella parlamenten bör bana väg för ett reellt och snabbt införlivande av konsumentskyddslagstiftningen.

| W. | EU har fastställt mål för minskade koldioxidutsläpp i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin och säkerställa att den största delen av energiförsörjningen tryggas genom förnybara energikällor år 2050. |
| --- | --- |

W.

EU har fastställt mål för minskade koldioxidutsläpp i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin och säkerställa att den största delen av energiförsörjningen tryggas genom förnybara energikällor år 2050.

| X. | De förslag som läggs fram måste överensstämma med de fyra ovannämnda centrala målen. |
| --- | --- |

X.

De förslag som läggs fram måste överensstämma med de fyra ovannämnda centrala målen.

Stärka kännedomen, öka kunskaperna, säkerheten och konsumenternas rättigheter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar helhetsperspektivet i strategin för konsumentpolitiken i EU, och framför allt att strategin omfattar nästan alla politikområden som är viktiga för konsumenterna, vilket ger en kraftfull signal om att konsumentskyddets och konsumenträttigheternas roll och betydelse måste stärkas på den inre marknaden liksom om att konsumentorganisationerna måste stärkas. Parlamentet betonar att detta dock också måste speglas i kommissionens lagstiftningsförslag och övriga förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar helhetsperspektivet i strategin för konsumentpolitiken i EU, och framför allt att strategin omfattar nästan alla politikområden som är viktiga för konsumenterna, vilket ger en kraftfull signal om att konsumentskyddets och konsumenträttigheternas roll och betydelse måste stärkas på den inre marknaden liksom om att konsumentorganisationerna måste stärkas. Parlamentet betonar att detta dock också måste speglas i kommissionens lagstiftningsförslag och övriga förslag.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beredvillighet att samarbeta med näringsidkare och mellanhänder i syfte att främja initiativ för företagens sociala ansvar som stärker konsumentskyddet. Kommissionen bör konstant föra en diskussion med den privata sektorn, så att initiativen accepteras och tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens beredvillighet att samarbeta med näringsidkare och mellanhänder i syfte att främja initiativ för företagens sociala ansvar som stärker konsumentskyddet. Kommissionen bör konstant föra en diskussion med den privata sektorn, så att initiativen accepteras och tillämpas i praktiken.

| 3. | Europaparlamentet anser att konsumenterna på ett enkelt och effektivt sätt ska kunna utöva sina rättigheter på grundläggande områden, däribland livsmedel, hälsa, energi, finansiella och digitala tjänster, bredbandsanslutning, uppgiftsskydd, transporter och telekommunikationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att konsumenterna på ett enkelt och effektivt sätt ska kunna utöva sina rättigheter på grundläggande områden, däribland livsmedel, hälsa, energi, finansiella och digitala tjänster, bredbandsanslutning, uppgiftsskydd, transporter och telekommunikationer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta nära med de nationella regeringarna vid lanseringen av den EU-omfattande kampanjen för att öka kunskaperna om konsumenternas rättigheter och intressen. Parlamentet betonar att det för att kampanjen ska lyckas är viktigt att inte bara den offentliga sektorn och konsumentskyddsorganisationerna involveras i processen, utan att också den privata sektorn är delaktig. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta nära med de nationella regeringarna vid lanseringen av den EU-omfattande kampanjen för att öka kunskaperna om konsumenternas rättigheter och intressen. Parlamentet betonar att det för att kampanjen ska lyckas är viktigt att inte bara den offentliga sektorn och konsumentskyddsorganisationerna involveras i processen, utan att också den privata sektorn är delaktig.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att främja e-plattformar som ”Enterprise Europe Network” och portalen ”Ditt Europa”, vilka bidrar till utvecklingen av EU:s inre marknad och tillhandahåller viktig information åt konsumenter och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att främja e-plattformar som ”Enterprise Europe Network” och portalen ”Ditt Europa”, vilka bidrar till utvecklingen av EU:s inre marknad och tillhandahåller viktig information åt konsumenter och små och medelstora företag.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur allmänhetens kunskaper om finanssektorn kan förbättras, så att människor får den information de behöver innan de beslutar att ta ett lån. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den yngre generationen och åt att utbilda allmänheten om kortfristiga krediter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur allmänhetens kunskaper om finanssektorn kan förbättras, så att människor får den information de behöver innan de beslutar att ta ett lån. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt den yngre generationen och åt att utbilda allmänheten om kortfristiga krediter.

| 7. | Europaparlamentet understryker att konsumenterna i mindre utsträckning riskerar att skadas av farliga eller förfalskade produkter, finansiella spekulationsprodukter och vilseledande reklam om de är upplysta. Parlamentet anser att utbildningen (inklusive utbildning i finansiella frågor) av konsumenter och stärkandet av deras inflytande måste pågå livet ut och börja redan i skolan. Parlamentet betonar att konsumenterna inte bör utsättas för ett överflöd av information, och framhåller i stället att kunskapsluckorna bör fyllas och konsumenternas kännedom ökas med hjälp av tillförlitlig, tydlig, jämförbar och riktad information. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att konsumenterna i mindre utsträckning riskerar att skadas av farliga eller förfalskade produkter, finansiella spekulationsprodukter och vilseledande reklam om de är upplysta. Parlamentet anser att utbildningen (inklusive utbildning i finansiella frågor) av konsumenter och stärkandet av deras inflytande måste pågå livet ut och börja redan i skolan. Parlamentet betonar att konsumenterna inte bör utsättas för ett överflöd av information, och framhåller i stället att kunskapsluckorna bör fyllas och konsumenternas kännedom ökas med hjälp av tillförlitlig, tydlig, jämförbar och riktad information.

| 8. | Europaparlamentet betonar att man inte får bortse från företagens roll och kunskaper när det gäller att se till att konsumenterna fullt ut ska kunna utöva sina rättigheter. Parlamentet anser att det är viktigt att företagen har goda kunskaper om konsumenternas rättigheter om man ska kunna säkerställa att befintlig konsumentskyddslagstiftning tillämpas fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs i detta hänseende, och att i synnerhet rikta in sig på de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att man inte får bortse från företagens roll och kunskaper när det gäller att se till att konsumenterna fullt ut ska kunna utöva sina rättigheter. Parlamentet anser att det är viktigt att företagen har goda kunskaper om konsumenternas rättigheter om man ska kunna säkerställa att befintlig konsumentskyddslagstiftning tillämpas fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs i detta hänseende, och att i synnerhet rikta in sig på de små och medelstora företagen.

| 9. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna enligt olika undersökningar på lång sikt är oroliga över eventuella kvalitetsskillnader mellan produkter av samma märke och med samma förpackningar som distribueras på den inre marknaden. Parlamentet anser att konsumenter i olika medlemsstater inte får tillgång till samma kvalitetsnivå när de köper produkter av samma märke och med samma förpackning på den inre marknaden. Parlamentet betonar att varje form av diskriminering av konsumenter är oacceptabel. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att konsumenterna enligt olika undersökningar på lång sikt är oroliga över eventuella kvalitetsskillnader mellan produkter av samma märke och med samma förpackningar som distribueras på den inre marknaden. Parlamentet anser att konsumenter i olika medlemsstater inte får tillgång till samma kvalitetsnivå när de köper produkter av samma märke och med samma förpackning på den inre marknaden. Parlamentet betonar att varje form av diskriminering av konsumenter är oacceptabel.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka denna fråga på djupet, så att man kan bedöma om det finns ett behov av att anpassa den gällande EU-lagstiftningen. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet och konsumenterna om resultatet av denna undersökning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka denna fråga på djupet, så att man kan bedöma om det finns ett behov av att anpassa den gällande EU-lagstiftningen. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet och konsumenterna om resultatet av denna undersökning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa aktuella och enhetliga bestämmelser för att garantera att produkter är säkra och äkta. Parlamentet förväntar sig att förslaget om ändring av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet kommer att garantera en hög grad av säkerhet hos konsumentvaror. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa aktuella och enhetliga bestämmelser för att garantera att produkter är säkra och äkta. Parlamentet förväntar sig att förslaget om ändring av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet kommer att garantera en hög grad av säkerhet hos konsumentvaror.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en rättslig ram för produktsäkerhet, och betonar i det sammanhanget betydelsen av effektiv marknadsövervakning, eftersom det på den inre marknaden fortfarande finns produkter som inte är säkra, inbegripet CE-märkta produkter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en rättslig ram för produktsäkerhet, och betonar i det sammanhanget betydelsen av effektiv marknadsövervakning, eftersom det på den inre marknaden fortfarande finns produkter som inte är säkra, inbegripet CE-märkta produkter.

| 13. | Europaparlamentet anser att konsumenterna på ett säkert sätt ska kunna dra fördel av vetenskapliga och tekniska framsteg och att de ska ha tillgång till information, till opartisk rådgivning och till de instrument som krävs för en rättvis och effektiv tvistlösning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att konsumenterna på ett säkert sätt ska kunna dra fördel av vetenskapliga och tekniska framsteg och att de ska ha tillgång till information, till opartisk rådgivning och till de instrument som krävs för en rättvis och effektiv tvistlösning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja initiativ som syftar till att omsätta resultatet av vetenskapliga framsteg, teknisk utveckling och annan innovation i fördelar för konsumenterna, med vederbörlig hänsyn till lagstiftningen om konsumentproduktsäkerhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja initiativ som syftar till att omsätta resultatet av vetenskapliga framsteg, teknisk utveckling och annan innovation i fördelar för konsumenterna, med vederbörlig hänsyn till lagstiftningen om konsumentproduktsäkerhet.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser adekvat konsumentskydd och produktsäkerhet på marknaderna för konsumtionsvaror som framställts med nanoteknik eller genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser adekvat konsumentskydd och produktsäkerhet på marknaderna för konsumtionsvaror som framställts med nanoteknik eller genetiskt modifierade organismer.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att garantera att vetenskaplig expertis och yttranden i regleringsfrågor är oberoende och medger insyn, i synnerhet på det folkhälso-, miljö- och livsmedelspolitiska området, så att högsta nivå kan säkras när det gäller skyddet av konsumenthälsan och konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av att garantera att vetenskaplig expertis och yttranden i regleringsfrågor är oberoende och medger insyn, i synnerhet på det folkhälso-, miljö- och livsmedelspolitiska området, så att högsta nivå kan säkras när det gäller skyddet av konsumenthälsan och konsumenternas förtroende.

| 17. | Europaparlamentet framhäver att utsatta konsumentgrupper som barn och äldre eller andra utsatta konsumenter måste skyddas bättre, särskilt i samband med transporter, finansiella tjänster, energi samt informations- och kommunikationsteknik. Parlamentet betonar att det behövs åtgärder både på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att man ska kunna ge tillräckliga garantier för skyddet av dessa konsumenter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhäver att utsatta konsumentgrupper som barn och äldre eller andra utsatta konsumenter måste skyddas bättre, särskilt i samband med transporter, finansiella tjänster, energi samt informations- och kommunikationsteknik. Parlamentet betonar att det behövs åtgärder både på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att man ska kunna ge tillräckliga garantier för skyddet av dessa konsumenter.

| 18. | Europaparlamentet understryker att kommissionen och medlemsstaterna måste främja en ansvarsfull och hållbar konsumtion, med utgångspunkt i målen i Europa 2020-strategin, och att marknaderna måste göras fullt tillgängliga för konsumenterna med utgångspunkt i en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi i ett EU som bygger på solidaritet. Parlamentet anser att man bör bekämpa matsvinnet, förbättra konsumtionsvarornas livslängd, främja återvinning och användning av begagnade produkter samt ytterligare förbättra energieffektiviteten hos de produkter som erbjuds på den inre marknaden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att kommissionen och medlemsstaterna måste främja en ansvarsfull och hållbar konsumtion, med utgångspunkt i målen i Europa 2020-strategin, och att marknaderna måste göras fullt tillgängliga för konsumenterna med utgångspunkt i en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi i ett EU som bygger på solidaritet. Parlamentet anser att man bör bekämpa matsvinnet, förbättra konsumtionsvarornas livslängd, främja återvinning och användning av begagnade produkter samt ytterligare förbättra energieffektiviteten hos de produkter som erbjuds på den inre marknaden.

Förbättra genomförandet, skärpa kontrollen av efterlevnaden och garantera möjligheterna att få rättelse

| 19. | Kommissionen måste fortsätta att noga granska hur den lagstiftning som stöder utvecklingen av den inre marknaden tillämpas. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga rättsliga åtgärder mot de medlemsstater som överträder eller inte genomför eller verkställer inremarknadslagstiftningen, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen måste fortsätta att noga granska hur den lagstiftning som stöder utvecklingen av den inre marknaden tillämpas. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga rättsliga åtgärder mot de medlemsstater som överträder eller inte genomför eller verkställer inremarknadslagstiftningen, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar ytterligare lagstiftningsinitiativ som syftar till att skapa en helt integrerad inre marknad i syfte att öka konkurrensen och effektiviteten och ge konsumenterna i EU större valmöjligheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar ytterligare lagstiftningsinitiativ som syftar till att skapa en helt integrerad inre marknad i syfte att öka konkurrensen och effektiviteten och ge konsumenterna i EU större valmöjligheter.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s konsumentregelverk, särskilt direktivet om konsumenträttigheter (27), direktivet om otillbörliga affärsmetoder (28) och direktivet om vilseledande och jämförande reklam (29), genomförs konsekvent och inom angiven tid. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas vidare att övervaka konsumentregelverkets ändamålsenlighet. Parlamentet betonar att det finns saker som tyder på att konsumenterna fortfarande inte är medvetna om sina rättigheter på den inre marknaden, och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att ytterligare öka tillgången till tydlig och fullständig information för konsumenterna som en del av genomförandeprocessen, liksom till information om vilka verktyg som står dem till buds för att hävda sina rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s konsumentregelverk, särskilt direktivet om konsumenträttigheter (27), direktivet om otillbörliga affärsmetoder (28) och direktivet om vilseledande och jämförande reklam (29), genomförs konsekvent och inom angiven tid. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas vidare att övervaka konsumentregelverkets ändamålsenlighet. Parlamentet betonar att det finns saker som tyder på att konsumenterna fortfarande inte är medvetna om sina rättigheter på den inre marknaden, och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att ytterligare öka tillgången till tydlig och fullständig information för konsumenterna som en del av genomförandeprocessen, liksom till information om vilka verktyg som står dem till buds för att hävda sina rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå mer aktivt tillväga för att utvärdera i vilken utsträckning allmänheten i medlemsstaterna har tillgång till ett bankkonto. Kommissionen uppmanas att redogöra för hur detta problem hanteras, och att lämna en rapport i ärendet till parlamentet före utgången av det första kvartalet 2014. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå mer aktivt tillväga för att utvärdera i vilken utsträckning allmänheten i medlemsstaterna har tillgång till ett bankkonto. Kommissionen uppmanas att redogöra för hur detta problem hanteras, och att lämna en rapport i ärendet till parlamentet före utgången av det första kvartalet 2014.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att tillgänglig information om konsumentbeteende utnyttjas bättre, och anser i synnerhet att resultaten från resultattavlan för konsumentmarknaderna kan utnyttjas effektivare. Parlamentet föreslår därför att det gemensamma forskningscentrumet ska genomföra analyser och övervakning inom ramen för ett finansierat forskningsprojekt, i syfte att kartlägga vilka områden som konsumenterna prioriterar högst när det gäller stärkandet av deras rättigheter på den inre marknaden. Därefter bör innehåll och format liksom arbetet inom konsumentupplysningsorganisationerna anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet rekommenderar att tillgänglig information om konsumentbeteende utnyttjas bättre, och anser i synnerhet att resultaten från resultattavlan för konsumentmarknaderna kan utnyttjas effektivare. Parlamentet föreslår därför att det gemensamma forskningscentrumet ska genomföra analyser och övervakning inom ramen för ett finansierat forskningsprojekt, i syfte att kartlägga vilka områden som konsumenterna prioriterar högst när det gäller stärkandet av deras rättigheter på den inre marknaden. Därefter bör innehåll och format liksom arbetet inom konsumentupplysningsorganisationerna anpassas i enlighet med detta.

| 24. | Europaparlamentet betonar att EU:s politik måste främja samarbetet mellan konsumentorganisationerna och de offentliga myndigheterna på alla områden, genom att ställa nödvändiga ekonomiska resurser till förfogande, liksom att den måste främja utbyte av bästa praxis och kunskaper mellan organisationerna. Parlamentet anser att det bör inrättas ett europeiskt organisationsregister som underlättar inrättandet av sådana organisationer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att EU:s politik måste främja samarbetet mellan konsumentorganisationerna och de offentliga myndigheterna på alla områden, genom att ställa nödvändiga ekonomiska resurser till förfogande, liksom att den måste främja utbyte av bästa praxis och kunskaper mellan organisationerna. Parlamentet anser att det bör inrättas ett europeiskt organisationsregister som underlättar inrättandet av sådana organisationer.

Anpassa rättigheter och politik till förändringar i ekonomin och samhället

| 25. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör fokusera inte bara på köp av digitalt innehåll i den digitala miljön utan också på hur saluföringen av varor och tjänster i den digitala miljön kan främjas och konsumenternas förtroende stärkas, så att konsumenterna vet hur de ska hävda sina rättigheter och lösa tvister om de köpt en undermålig produkt eller tjänst. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör fokusera inte bara på köp av digitalt innehåll i den digitala miljön utan också på hur saluföringen av varor och tjänster i den digitala miljön kan främjas och konsumenternas förtroende stärkas, så att konsumenterna vet hur de ska hävda sina rättigheter och lösa tvister om de köpt en undermålig produkt eller tjänst.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt konsumentskyddet i samband med kortfristiga lån, eftersom det i kristider är de mest utsatta personerna som använder dessa finansiella produkter utan att till fullo förstå vilka åtaganden de gör och vilka risker de löper som låntagare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt konsumentskyddet i samband med kortfristiga lån, eftersom det i kristider är de mest utsatta personerna som använder dessa finansiella produkter utan att till fullo förstå vilka åtaganden de gör och vilka risker de löper som låntagare.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att adekvat och relevant information till konsumenterna måste gå hand i hand med åtgärder som stärker konsumenternas inflytande, så att konsumenterna kan dra full nytta av de möjligheter som erbjuds på den inre marknaden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att adekvat och relevant information till konsumenterna måste gå hand i hand med åtgärder som stärker konsumenternas inflytande, så att konsumenterna kan dra full nytta av de möjligheter som erbjuds på den inre marknaden.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med parlamentet och nationella myndigheter för att förbättra informationen till konsumenterna om hur hushållens energiförbrukning kan hanteras bättre. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med parlamentet och nationella myndigheter för att förbättra informationen till konsumenterna om hur hushållens energiförbrukning kan hanteras bättre.

| 29. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att genomföra de gränsöverskridande energiprojekt som ingår i Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), eftersom detta kommer att främja konkurrensen mellan el- och gasleverantörer och öka energisektorns oberoende i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att genomföra de gränsöverskridande energiprojekt som ingår i Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), eftersom detta kommer att främja konkurrensen mellan el- och gasleverantörer och öka energisektorns oberoende i medlemsstaterna.

| 30. | Europaparlamentet begär att EU:s konkurrenspolitik stärks och att främjandet av konsumenternas rättigheter sätts i centrum för denna process. Parlamentet anser att denna justering är särskilt viktig för utvecklingen av en stark digital inre marknad. I detta sammanhang framhåller parlamentet den viktiga roll som spelas av webbplatser som tillhandahåller prisjämförelser och betonar att deras oberoende måste garanteras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet begär att EU:s konkurrenspolitik stärks och att främjandet av konsumenternas rättigheter sätts i centrum för denna process. Parlamentet anser att denna justering är särskilt viktig för utvecklingen av en stark digital inre marknad. I detta sammanhang framhåller parlamentet den viktiga roll som spelas av webbplatser som tillhandahåller prisjämförelser och betonar att deras oberoende måste garanteras.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att godkänna de hjälpmedel som krävs för konsumentstrategins genomförande, med hänsyn även till den fleråriga budgetramen för 2014–2020, och att systematiskt utvärdera resultaten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att godkänna de hjälpmedel som krävs för konsumentstrategins genomförande, med hänsyn även till den fleråriga budgetramen för 2014–2020, och att systematiskt utvärdera resultaten.

Näthandel

| 32. | Europaparlamentet framhåller att snabbare utveckling av näthandeln är av avgörande betydelse för konsumenterna eftersom det innebär fler valmöjligheter, särskilt för konsumenter som bor i svårtillgängliga, avlägsna eller perifera områden men även för konsumenter med nedsatt rörlighet som annars inte skulle ha tillgång till ett stort varuutbud. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att snabbare utveckling av näthandeln är av avgörande betydelse för konsumenterna eftersom det innebär fler valmöjligheter, särskilt för konsumenter som bor i svårtillgängliga, avlägsna eller perifera områden men även för konsumenter med nedsatt rörlighet som annars inte skulle ha tillgång till ett stort varuutbud.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder mot den ojämlika behandling av konsumenter på den inre marknaden som uppstår genom de restriktioner i postorderhandeln som tillämpas av företag som bedriver postorderhandel över gränserna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder mot den ojämlika behandling av konsumenter på den inre marknaden som uppstår genom de restriktioner i postorderhandeln som tillämpas av företag som bedriver postorderhandel över gränserna.

| 34. | Europaparlamentet betonar att alla konsumenter inte har möjlighet eller förmåga att använda internet och att konsumenterna därför bör erbjudas tjänster via många olika kanaler. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att alla konsumenter inte har möjlighet eller förmåga att använda internet och att konsumenterna därför bör erbjudas tjänster via många olika kanaler.

| 35. | Europaparlamentet betonar att konsumenternas förtroende är oumbärligt för såväl den inhemska som den internationella näthandeln. Parlamentet betonar att man måste säkerställa produkternas kvalitet, säkerhet, spårbarhet och äkthet, att olagliga eller oskäliga metoder inte används, att bestämmelserna om personuppgiftsskydd följs och att det i förekommande fall ges garantier för att konsumenten har gett sitt informerade och explicita samtycke till användningen av hans eller hennes personuppgifter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att konsumenternas förtroende är oumbärligt för såväl den inhemska som den internationella näthandeln. Parlamentet betonar att man måste säkerställa produkternas kvalitet, säkerhet, spårbarhet och äkthet, att olagliga eller oskäliga metoder inte används, att bestämmelserna om personuppgiftsskydd följs och att det i förekommande fall ges garantier för att konsumenten har gett sitt informerade och explicita samtycke till användningen av hans eller hennes personuppgifter.

| 36. | Europaparlamentet betonar att skyddet av personuppgifter är en grundförutsättning för konsumentskyddet och för att den digitala inre marknaden ska fungera väl och expandera. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att skyddet av personuppgifter är en grundförutsättning för konsumentskyddet och för att den digitala inre marknaden ska fungera väl och expandera.

| 37. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna förväntar sig snabba, pålitliga och konkurrenskraftiga leveranstjänster för näthandeln och att välfungerande leveranstjänster är nödvändiga för att vinna konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att konsumenterna förväntar sig snabba, pålitliga och konkurrenskraftiga leveranstjänster för näthandeln och att välfungerande leveranstjänster är nödvändiga för att vinna konsumenternas förtroende.

Finansiella tjänster, investeringsprodukter och den ekonomiska krisen

| 38. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder avseende finansiella tjänster som kommissionen planerar, och betonar att det behövs en omfattande rättslig ram som säkerställer att konsumenterna får oberoende rådgivning, särskilt om finansiella tjänster. Parlamentet understryker att marknadsinformationen måste vara tillförlitlig, tydlig och jämförbar och att den måste vara tillgänglig på elektronisk väg och i andra former. Parlamentet betonar att man måste vidta rättsliga åtgärder mot otillbörliga affärsmetoder och oskäliga avtalsvillkor. Parlamentet understryker behovet av att skydda konsumenter som ”sitter fast” i en finansiell produkt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder avseende finansiella tjänster som kommissionen planerar, och betonar att det behövs en omfattande rättslig ram som säkerställer att konsumenterna får oberoende rådgivning, särskilt om finansiella tjänster. Parlamentet understryker att marknadsinformationen måste vara tillförlitlig, tydlig och jämförbar och att den måste vara tillgänglig på elektronisk väg och i andra former. Parlamentet betonar att man måste vidta rättsliga åtgärder mot otillbörliga affärsmetoder och oskäliga avtalsvillkor. Parlamentet understryker behovet av att skydda konsumenter som ”sitter fast” i en finansiell produkt.

| 39. | Europaparlamentet noterar det nya förslaget (COM(2013)0130 av den 13 mars 2013) till förordning om ändring av förordning (EG) nr 261/2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och av förordning (EG) nr 2027/97 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage. Parlamentet kräver att förteckningen över de passagerarrättigheter som är gemensamma för alla transportsätt ska få bred spridning i kortfattad form och på samtliga officiella EU-språk. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar det nya förslaget (COM(2013)0130 av den 13 mars 2013) till förordning om ändring av förordning (EG) nr 261/2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och av förordning (EG) nr 2027/97 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage. Parlamentet kräver att förteckningen över de passagerarrättigheter som är gemensamma för alla transportsätt ska få bred spridning i kortfattad form och på samtliga officiella EU-språk.

| 40. | Europaparlamentet betonar att man måste främja samtliga konsumenters rätt till ett grundläggande betalningskonto och att konsumenterna måste få tydlig och relevant information om investeringsprodukter, något som bl.a. förutses i förslaget till förordning om faktablad för investeringsprodukter (COM(2012)0352). Parlamentet betonar att det krävs strikta bestämmelser för att reglera finansmarknaderna. Parlamentet understryker att dagens ekonomiska och finansiella kris försvagar många konsumenters ställning och gör dem alltmer utsatta, och att den växande osäkerheten på arbetsmarknaden liksom den stigande arbetslösheten och minskade köpkraften ökar skillnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa nya förhållanden när den utarbetar strategier. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att man måste främja samtliga konsumenters rätt till ett grundläggande betalningskonto och att konsumenterna måste få tydlig och relevant information om investeringsprodukter, något som bl.a. förutses i förslaget till förordning om faktablad för investeringsprodukter (COM(2012)0352). Parlamentet betonar att det krävs strikta bestämmelser för att reglera finansmarknaderna. Parlamentet understryker att dagens ekonomiska och finansiella kris försvagar många konsumenters ställning och gör dem alltmer utsatta, och att den växande osäkerheten på arbetsmarknaden liksom den stigande arbetslösheten och minskade köpkraften ökar skillnaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa nya förhållanden när den utarbetar strategier.

Samarbete mellan myndigheter på EU-nivå och i medlemsstaterna och konsumentorganisationer

| 41. | Europaparlamentet framhäver att det krävs ett nära samarbete mellan de europeiska, nationella och lokala myndigheterna, och konsumentorganisationerna för att fastställa mekanismer för rådgivning och för att genomföra de åtgärder som föreskrivs i strategin. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhäver att det krävs ett nära samarbete mellan de europeiska, nationella och lokala myndigheterna, och konsumentorganisationerna för att fastställa mekanismer för rådgivning och för att genomföra de åtgärder som föreskrivs i strategin.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Rapex (system för snabbt informationsutbyte avseende andra produkter än livsmedel) görs effektivare och mer transparent. Parlamentet betonar att Europeiskt konsumentcentrum (ECC) och Nätverket för konsumentskyddssamarbete (CPC) måste vidareutvecklas och anser att kommissionen bör undersöka möjligheterna att upprätta ett Rapex-liknande system för tjänster. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Rapex (system för snabbt informationsutbyte avseende andra produkter än livsmedel) görs effektivare och mer transparent. Parlamentet betonar att Europeiskt konsumentcentrum (ECC) och Nätverket för konsumentskyddssamarbete (CPC) måste vidareutvecklas och anser att kommissionen bör undersöka möjligheterna att upprätta ett Rapex-liknande system för tjänster.

Tvistlösning och gottgörelse

| 43. | Europaparlamentet framhäver att tvistlösningsmekanismer såsom alternativ tvistlösning eller tvistlösning online måste vara snabba, tillgängliga och effektiva. Parlamentet betonar att möjligheten till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister inte bör hämmas av svårigheter som beror på tvisternas gränsöverskridande karaktär, resursbrist eller bristande information om tillgången till rättshjälp. Parlamentet efterlyser därför ett bättre genomförande av rådets direktiv 2003/8/EG av den 27 januari 2003 och, om nödvändigt, en omarbetning av det i syfte att åtgärda dess brister. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhäver att tvistlösningsmekanismer såsom alternativ tvistlösning eller tvistlösning online måste vara snabba, tillgängliga och effektiva. Parlamentet betonar att möjligheten till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister inte bör hämmas av svårigheter som beror på tvisternas gränsöverskridande karaktär, resursbrist eller bristande information om tillgången till rättshjälp. Parlamentet efterlyser därför ett bättre genomförande av rådets direktiv 2003/8/EG av den 27 januari 2003 och, om nödvändigt, en omarbetning av det i syfte att åtgärda dess brister.

| 44. | Europaparlamentet betonar att alternativ tvistlösning och tvistlösning online inte kan ersätta en mekanism för kollektiv prövning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka åtgärder som skulle kunna utmynna i inrättande av en sammanhållen, EU-omfattande mekanism för kollektiv prövning på konsumentskyddsområdet, som skulle tillämpas i gränsöverskridande fall. Parlamentet betonar att initiativ som tas i EU utan att vara samordnade skulle kunna leda till fragmentering. Parlamentet understryker att det för att säkerställa den kollektiva prövningens effektivitet och undvika eventuellt missbruk är lämpligt att EU-strategin för kollektiv prövning bara omfattar organisationstalan som väcks av godkända enheter på nationell nivå (myndigheter av typen ombudsmän eller konsumentorganisationer). Parlamentet framhåller att EU-strategin för kollektiv prövning måste bygga på principen om frivilligt deltagande. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att alternativ tvistlösning och tvistlösning online inte kan ersätta en mekanism för kollektiv prövning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undersöka åtgärder som skulle kunna utmynna i inrättande av en sammanhållen, EU-omfattande mekanism för kollektiv prövning på konsumentskyddsområdet, som skulle tillämpas i gränsöverskridande fall. Parlamentet betonar att initiativ som tas i EU utan att vara samordnade skulle kunna leda till fragmentering. Parlamentet understryker att det för att säkerställa den kollektiva prövningens effektivitet och undvika eventuellt missbruk är lämpligt att EU-strategin för kollektiv prövning bara omfattar organisationstalan som väcks av godkända enheter på nationell nivå (myndigheter av typen ombudsmän eller konsumentorganisationer). Parlamentet framhåller att EU-strategin för kollektiv prövning måste bygga på principen om frivilligt deltagande.

| 45. | Europaparlamentet framhåller att varors och tjänsters tillgänglighet i EU måste tryggas, inbegripet på områden som byggnader, transporter och informations- och kommunikationsteknik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå en långtgående unionsakt om tillgänglighet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet framhåller att varors och tjänsters tillgänglighet i EU måste tryggas, inbegripet på områden som byggnader, transporter och informations- och kommunikationsteknik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå en långtgående unionsakt om tillgänglighet.

| 46. | Europaparlamentet framhäver att nästa fleråriga budgetram för perioden 2014–2020 måste säkerställa att strategin för konsumentpolitiken erhåller tillräckligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhäver att nästa fleråriga budgetram för perioden 2014–2020 måste säkerställa att strategin för konsumentpolitiken erhåller tillräckligt ekonomiskt stöd.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 270, 7.10.1998, s. 48.

(2)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(3)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 39.

(4)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 72.

(5)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27.

(6)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 17.

(7)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.

(8)  EUT L 170, 30.6.2009, s. 1.

(9)  EUT L 98, 16.4.2005, s. 47.

(10)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 1.

(11)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(12)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 84.

(13)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 1.

(14)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 19.

(15)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 145.

(16)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 9.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2012)0371.

(18)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2012)0099.

(20)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(21)  Antagna texter, P7_TA(2011)0491.

(22)  Antagna texter, P7_TA(2012)0021

(23)  Antagna texter, P7_TA(2012)0209.

(24)  Antagna texter, P7_TA(2012)0211.

(25)  Antagna texter, P7_TA(2012)0468.

(26)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

(27)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(28)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(29)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 21.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/12

---

P7_TA(2013)0240

Rättshjälp i gränsöverskridande tvister på privaträttens område

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om bättre möjligheter till rättslig prövning: rättshjälp i gränsöverskridande tvister på privaträttens område (2012/2101(INI))

(2016/C 065/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets direktiv 2003/8/EG av den 27 januari 2003 om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2003/8/EG av den 27 januari 2003 om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 23 februari 2012 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av direktiv 2003/8/EG om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister (COM(2012)0071), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 23 februari 2012 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av direktiv 2003/8/EG om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister (COM(2012)0071),

| — | med beaktande av artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0161/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0161/2013), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 47 tredje stycket i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska rättshjälp ”ges till personer som inte har tillräckliga medel, om denna hjälp är nödvändig för att ge dem en effektiv möjlighet att få sin sak prövad inför domstol.” |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 47 tredje stycket i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska rättshjälp ”ges till personer som inte har tillräckliga medel, om denna hjälp är nödvändig för att ge dem en effektiv möjlighet att få sin sak prövad inför domstol.”

| B. | Rådets direktiv 2003/8/EG innehåller bestämmelser som garanterar att medborgare som är inblandade i gränsöverskridande tvister har möjlighet till rättslig prövning. |
| --- | --- |

B.

Rådets direktiv 2003/8/EG innehåller bestämmelser som garanterar att medborgare som är inblandade i gränsöverskridande tvister har möjlighet till rättslig prövning.

| C. | Huvudbestämmelsen i det direktivet garanterar att rättshjälp inte får vägras enbart på grund av att en tvist är av gränsöverskridande karaktär. Varje medlemsstat har således sitt eget system för rättshjälp, men det måste vara öppet för personer från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Huvudbestämmelsen i det direktivet garanterar att rättshjälp inte får vägras enbart på grund av att en tvist är av gränsöverskridande karaktär. Varje medlemsstat har således sitt eget system för rättshjälp, men det måste vara öppet för personer från andra medlemsstater.

| D. | I direktivet fastställs också villkor för beviljande av gränsöverskridande rättshjälp, framför allt med anknytning till ekonomiska tillgångar, det som tvisten rör och tvistens gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

D.

I direktivet fastställs också villkor för beviljande av gränsöverskridande rättshjälp, framför allt med anknytning till ekonomiska tillgångar, det som tvisten rör och tvistens gränsöverskridande karaktär.

| E. | Rättshjälp får enbart beviljas till personer som på grund av sin ekonomiska situation saknar möjlighet till rättslig prövning utan sådan hjälp. |
| --- | --- |

E.

Rättshjälp får enbart beviljas till personer som på grund av sin ekonomiska situation saknar möjlighet till rättslig prövning utan sådan hjälp.

| F. | De ekonomiska tillgångarna bedöms utifrån de gällande riktlinjerna i den medlemsstat där domstolen är belägen, och i flera medlemsstater finns fastställda gränsvärden. |
| --- | --- |

F.

De ekonomiska tillgångarna bedöms utifrån de gällande riktlinjerna i den medlemsstat där domstolen är belägen, och i flera medlemsstater finns fastställda gränsvärden.

| G. | Gränsvärdena varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, och en medborgare som anses behöva rättshjälp i en medlemsstat kanske inte anses behöva rättshjälp i en annan. Detta problem uppmärksammas till viss del i artikel 5.4 i direktivet. |
| --- | --- |

G.

Gränsvärdena varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, och en medborgare som anses behöva rättshjälp i en medlemsstat kanske inte anses behöva rättshjälp i en annan. Detta problem uppmärksammas till viss del i artikel 5.4 i direktivet.

| H. | För att få bukt med dessa skillnader bör man överväga om en medborgare också bör ha möjlighet att ansöka om rättshjälp i sin hemmedlemsstat och få sin ansökan avgjord av myndigheterna i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

H.

För att få bukt med dessa skillnader bör man överväga om en medborgare också bör ha möjlighet att ansöka om rättshjälp i sin hemmedlemsstat och få sin ansökan avgjord av myndigheterna i den medlemsstaten.

| I. | För att göra det enklare både för medborgarna och för de myndigheter som tillämpar direktivet bör medborgarna vid gränsöverskridande begäranden om rättshjälp kunna välja om begäran ska avgöras av antingen hemmedlemsstaten eller den medlemsstat där domstolen är belägen eller beslutet ska verkställas. |
| --- | --- |

I.

För att göra det enklare både för medborgarna och för de myndigheter som tillämpar direktivet bör medborgarna vid gränsöverskridande begäranden om rättshjälp kunna välja om begäran ska avgöras av antingen hemmedlemsstaten eller den medlemsstat där domstolen är belägen eller beslutet ska verkställas.

| J. | Om en sådan möjlighet skulle ges, skulle medlemsstaternas myndigheter kunna tillämpa sina egna kriterier i stället för att vidarebefordra begäran eller hänvisa till villkoren och riktlinjerna i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Om en sådan möjlighet skulle ges, skulle medlemsstaternas myndigheter kunna tillämpa sina egna kriterier i stället för att vidarebefordra begäran eller hänvisa till villkoren och riktlinjerna i andra medlemsstater.

| K. | Medborgare som fått sin rätt till rättshjälp erkänd i sin hemmedlemsstat skulle kunna få ett intyg om detta, som skulle accepteras av myndigheterna i den medlemsstat där domstolen är belägen eller där beslutet ska verkställas. |
| --- | --- |

K.

Medborgare som fått sin rätt till rättshjälp erkänd i sin hemmedlemsstat skulle kunna få ett intyg om detta, som skulle accepteras av myndigheterna i den medlemsstat där domstolen är belägen eller där beslutet ska verkställas.

| L. | Gränsöverskridande rättshjälp enligt direktivet omfattar också de ytterligare kostnader som hänger samman med gränsöverskridande tvister, till exempel tolknings-, översättnings- och resekostnader. |
| --- | --- |

L.

Gränsöverskridande rättshjälp enligt direktivet omfattar också de ytterligare kostnader som hänger samman med gränsöverskridande tvister, till exempel tolknings-, översättnings- och resekostnader.

| M. | Information om vilken rättshjälp som finns tillgänglig för allmänheten måste ges på ett av unionens språk, så att det säkerställs att den enskilde medborgaren verkligen får information på ett språk som han eller hon förstår. |
| --- | --- |

M.

Information om vilken rättshjälp som finns tillgänglig för allmänheten måste ges på ett av unionens språk, så att det säkerställs att den enskilde medborgaren verkligen får information på ett språk som han eller hon förstår.

| N. | Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp innehåller liknande bestämmelser på internationell nivå, men den tillämpas bara av 17 av de 27 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

N.

Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp innehåller liknande bestämmelser på internationell nivå, men den tillämpas bara av 17 av de 27 medlemsstaterna.

| O. | De resterande medlemsstaterna bör därför uppmuntras att underteckna eller ratificera konventionen. |
| --- | --- |

O.

De resterande medlemsstaterna bör därför uppmuntras att underteckna eller ratificera konventionen.

Tillämpningen av direktiv 2003/8/EG

| 1. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen till dess framlagda rapport om tillämpningen av direktiv 2003/8/EG. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen till dess framlagda rapport om tillämpningen av direktiv 2003/8/EG.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte specifikt tar upp de europeiska förfaranden som även omfattas av direktivet om rättshjälp, till exempel det europeiska småmålsförfarandet, trots att man utan vidare skulle ha kunnat undersöka direktivets tillämpning på det ovannämnda förfarandet under tidsperioden mellan den 1 januari 2009 och den 31 december 2010. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte specifikt tar upp de europeiska förfaranden som även omfattas av direktivet om rättshjälp, till exempel det europeiska småmålsförfarandet, trots att man utan vidare skulle ha kunnat undersöka direktivets tillämpning på det ovannämnda förfarandet under tidsperioden mellan den 1 januari 2009 och den 31 december 2010.

| 3. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att alla medlemsstater har införlivat direktivet, men konstaterar att tolkningen av direktivets tillämpningsområde på vissa punkter skiljer sig mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att alla medlemsstater har införlivat direktivet, men konstaterar att tolkningen av direktivets tillämpningsområde på vissa punkter skiljer sig mellan medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att nästa rapport bör innehålla landsspecifika uppgifter om antalet mål och om sakfrågorna i dessa mål, så att man får en bättre och mer detaljerad överblick över användningen av instrumentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att nästa rapport bör innehålla landsspecifika uppgifter om antalet mål och om sakfrågorna i dessa mål, så att man får en bättre och mer detaljerad överblick över användningen av instrumentet.

Öka medvetenheten om rätten till gränsöverskridande rättshjälp

| 5. | Europaparlamentet beklagar att relativt få medborgare och rättstillämpare tycks känna till rättigheterna i detta direktiv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att relativt få medborgare och rättstillämpare tycks känna till rättigheterna i detta direktiv.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka medvetenheten om rätten till gränsöverskridande rättshjälp på privaträttens område och på så sätt förbättra medborgarnas fria rörlighet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att öka medvetenheten om rätten till gränsöverskridande rättshjälp på privaträttens område och på så sätt förbättra medborgarnas fria rörlighet.

| 7. | Europaparlamentet ger sin erkänsla åt det utmärkta arbete som utförts inom ramen för EU:s e-juridikportal, det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område samt projektet e-CODEX (e-Justice Communication via Online Data Exchange), i synnerhet att de formulär för rättshjälp som fastställs i rådets direktiv 2003/8/EG gjorts tillgängliga på e-juridikportalen. Parlamentet efterlyser emellertid större tydlighet i och enkel tillgång till dessa rättshjälpsformulär och nationella rättshjälpsformulär på alla dessa plattformar, inbegripet tydlig och praktisk information om hur man bäst ansöker om rättshjälp i de olika medlemsstaterna i gränsöverskridande tvister på privaträttens område. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ger sin erkänsla åt det utmärkta arbete som utförts inom ramen för EU:s e-juridikportal, det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område samt projektet e-CODEX (e-Justice Communication via Online Data Exchange), i synnerhet att de formulär för rättshjälp som fastställs i rådets direktiv 2003/8/EG gjorts tillgängliga på e-juridikportalen. Parlamentet efterlyser emellertid större tydlighet i och enkel tillgång till dessa rättshjälpsformulär och nationella rättshjälpsformulär på alla dessa plattformar, inbegripet tydlig och praktisk information om hur man bäst ansöker om rättshjälp i de olika medlemsstaterna i gränsöverskridande tvister på privaträttens område.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att inleda en effektiv informationskampanj för att nå ut till ett stort antal potentiella rättshjälpsmottagare och rättstillämpare. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att inleda en effektiv informationskampanj för att nå ut till ett stort antal potentiella rättshjälpsmottagare och rättstillämpare.

| 9. | Europaparlamentet anser också att andra europeiska förfaranden, till exempel det europeiska småmålsförfarandet och det europeiska betalningsföreläggandet, är relativt okända och att de med nuvarande informationspolitik inte heller kommer att bli särskilt kända. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser också att andra europeiska förfaranden, till exempel det europeiska småmålsförfarandet och det europeiska betalningsföreläggandet, är relativt okända och att de med nuvarande informationspolitik inte heller kommer att bli särskilt kända.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att ny teknik och nya kommunikationsverktyg skulle kunna användas för att ge tillgång till information om rättshjälp. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen och medlemsstaterna utnyttjar en lång rad olika kommunikationskanaler, däribland internetbaserade kampanjer och interaktiva plattformar, såsom e-juridikportalen, som kostnadseffektiva sätt att nå ut till allmänheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att ny teknik och nya kommunikationsverktyg skulle kunna användas för att ge tillgång till information om rättshjälp. Parlamentet rekommenderar därför att kommissionen och medlemsstaterna utnyttjar en lång rad olika kommunikationskanaler, däribland internetbaserade kampanjer och interaktiva plattformar, såsom e-juridikportalen, som kostnadseffektiva sätt att nå ut till allmänheten.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att det för att säkra kontinuiteten i inledda förfaranden är nödvändigt att förbättra den tillfälliga och permanenta lagringen av de formulär som krävs för rättshjälp. Likaså är det nödvändigt att förbättra formulären för andra förfaranden, särskilt det europeiska småmålsförfarandet och det europeiska betalningsföreläggandet, så att man bland annat kan se till att de är lika synliga på alla språk, till exempel på webbplatsen ”Europeisk civilrättsatlas” och på e-juridikportalen. Kommissionen uppmanas att vidta omedelbara åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att det för att säkra kontinuiteten i inledda förfaranden är nödvändigt att förbättra den tillfälliga och permanenta lagringen av de formulär som krävs för rättshjälp. Likaså är det nödvändigt att förbättra formulären för andra förfaranden, särskilt det europeiska småmålsförfarandet och det europeiska betalningsföreläggandet, så att man bland annat kan se till att de är lika synliga på alla språk, till exempel på webbplatsen ”Europeisk civilrättsatlas” och på e-juridikportalen. Kommissionen uppmanas att vidta omedelbara åtgärder i detta avseende.

Säkerställa behörigt rättsligt stöd

| 12. | Europaparlamentet anser att man bör upprätta databaser över rättstillämpare med tillräckliga språkkunskaper och kunskaper i komparativ rätt för att agera i fall av gränsöverskridande rättshjälp. På så sätt kan man garantera att de rättstillämpare som utses kan agera i sådana fall. Parlamentet erkänner de befintliga gränsöverskridande juridiska databaserna, såsom plattformen ”Find-a-Lawyer”, som exempel på bästa praxis på det här området, men anser att dessa verktyg bör vidareutvecklas så att de integreras i en databas över rättstillämpare på e-juridikportalen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att man bör upprätta databaser över rättstillämpare med tillräckliga språkkunskaper och kunskaper i komparativ rätt för att agera i fall av gränsöverskridande rättshjälp. På så sätt kan man garantera att de rättstillämpare som utses kan agera i sådana fall. Parlamentet erkänner de befintliga gränsöverskridande juridiska databaserna, såsom plattformen ”Find-a-Lawyer”, som exempel på bästa praxis på det här området, men anser att dessa verktyg bör vidareutvecklas så att de integreras i en databas över rättstillämpare på e-juridikportalen.

| 13. | Europaparlamentet anser att det skulle vara lämpligt med särskilda utbildningsprogram som ger rättstillämpare gränsöverskridande kompetens och där man fokuserar på språkkurser och komparativ rätt. Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna stödja en särskild utbildning för advokater som tillhandahåller rättshjälp. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det skulle vara lämpligt med särskilda utbildningsprogram som ger rättstillämpare gränsöverskridande kompetens och där man fokuserar på språkkurser och komparativ rätt. Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna stödja en särskild utbildning för advokater som tillhandahåller rättshjälp.

| 14. | Rättsligt stöd och utbildning innebär kostnader för medlemsstaterna, och under nuvarande ekonomiska förutsättningar kan resurserna för detta vara begränsade i många medlemsstater. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla finansiering i de fall där medlemsstaterna kan garantera en konsekvent hög nivå på den rättsliga utbildningen om gränsöverskridande rättshjälp på privaträttens område. |
| --- | --- |

14.

Rättsligt stöd och utbildning innebär kostnader för medlemsstaterna, och under nuvarande ekonomiska förutsättningar kan resurserna för detta vara begränsade i många medlemsstater. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla finansiering i de fall där medlemsstaterna kan garantera en konsekvent hög nivå på den rättsliga utbildningen om gränsöverskridande rättshjälp på privaträttens område.

Göra det enklare för medborgarna att tillämpa direktivet

| 15. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att se till att tillämpningsförfarandena är enkla så att medborgarna alltid kan ansöka om rättshjälp utan att ta hjälp av en rättstillämpare. Parlamentet föreslår att medborgare som konfronteras med dessa förfaranden automatiskt ska upplysas om att e juridikportalen finns, i syfte att göra informationen mer lättillgänglig för dem. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att se till att tillämpningsförfarandena är enkla så att medborgarna alltid kan ansöka om rättshjälp utan att ta hjälp av en rättstillämpare. Parlamentet föreslår att medborgare som konfronteras med dessa förfaranden automatiskt ska upplysas om att e juridikportalen finns, i syfte att göra informationen mer lättillgänglig för dem.

| 16. | Europaparlamentet anser att det i enlighet med de gällande nationella systemen för rättshjälp vore lämpligt att i varje medlemsstat utse en enda myndighet med ansvar för gränsöverskridande rättshjälp och med en central kontaktpunkt för att ta emot och vidarebefordra ansökningar om rättshjälp. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det i enlighet med de gällande nationella systemen för rättshjälp vore lämpligt att i varje medlemsstat utse en enda myndighet med ansvar för gränsöverskridande rättshjälp och med en central kontaktpunkt för att ta emot och vidarebefordra ansökningar om rättshjälp.

| 17. | Europaparlamentet anser att större hänsyn måste tas till de olikartade levnadskostnaderna i medlemsstaterna när man fastställer de ekonomiska kriterierna för beviljande av rättshjälp och att det måste förtydligas hur dessa olikheter ska beaktas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att större hänsyn måste tas till de olikartade levnadskostnaderna i medlemsstaterna när man fastställer de ekonomiska kriterierna för beviljande av rättshjälp och att det måste förtydligas hur dessa olikheter ska beaktas.

| 18. | Europaparlamentet föreslår att de sökande bör kunna välja att ansöka om rättshjälp i sin hemmedlemsstat eller i den medlemsstat där domstolen är belägen eller beslutet verkställs. Med en sådan lösning skulle myndigheterna i varje medlemsstat sedan kunna tillämpa sina egna kriterier när de fattar beslut om ansökan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet föreslår att de sökande bör kunna välja att ansöka om rättshjälp i sin hemmedlemsstat eller i den medlemsstat där domstolen är belägen eller beslutet verkställs. Med en sådan lösning skulle myndigheterna i varje medlemsstat sedan kunna tillämpa sina egna kriterier när de fattar beslut om ansökan.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att alla beslut som myndigheterna i hemmedlemsstaten fattar om att bevilja rättshjälp, vilka styrks av ett gemensamt intyg, också ska gälla i den medlemsstat där domstolen är belägen eller där beslutet verkställs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att alla beslut som myndigheterna i hemmedlemsstaten fattar om att bevilja rättshjälp, vilka styrks av ett gemensamt intyg, också ska gälla i den medlemsstat där domstolen är belägen eller där beslutet verkställs.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att de kostnader som omfattas av rättshjälp också bör omfatta kostnaderna för och i samband med en eventuellt obligatorisk inställelse hos den domare eller myndighet som bedömer ansökan. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar att de kostnader som omfattas av rättshjälp också bör omfatta kostnaderna för och i samband med en eventuellt obligatorisk inställelse hos den domare eller myndighet som bedömer ansökan.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt de mest utsatta grupperna så att vederbörlig hänsyn tas till deras behov. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt de mest utsatta grupperna så att vederbörlig hänsyn tas till deras behov.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ändring av direktivet enligt ovan, i syfte att fastställa strängare gemensamma normer för gränsöverskridande rättshjälp. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ändring av direktivet enligt ovan, i syfte att fastställa strängare gemensamma normer för gränsöverskridande rättshjälp.

Uppmuntra alternativa former av rättsligt stöd

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa effektivare system för samarbete mellan offentliga myndigheter och icke-statliga organisationer så att rättshjälpen och den juridiska rådgivningen blir mer tillgänglig för medborgarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa effektivare system för samarbete mellan offentliga myndigheter och icke-statliga organisationer så att rättshjälpen och den juridiska rådgivningen blir mer tillgänglig för medborgarna.

| 24. | Europaparlamentet vill att det inrättas ett system för varning nationella domstolar emellan, så att en ansökan om rättshjälp som lämnas in i en medlemsstat kan bli känd även i andra. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill att det inrättas ett system för varning nationella domstolar emellan, så att en ansökan om rättshjälp som lämnas in i en medlemsstat kan bli känd även i andra.

| 25. | Europaparlamentet föreslår också ett större samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och professionella juridiska organ och organisationer, såsom europeiska och nationella advokatsamfund. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet föreslår också ett större samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och professionella juridiska organ och organisationer, såsom europeiska och nationella advokatsamfund.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de många initiativ som har visat sig vara goda exempel på bästa praxis inom området för kostnadsfri juridisk rådgivning, bland annat advokat- och juristbyråer med pro bono-verksamhet (dvs. gratis hjälp). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de många initiativ som har visat sig vara goda exempel på bästa praxis inom området för kostnadsfri juridisk rådgivning, bland annat advokat- och juristbyråer med pro bono-verksamhet (dvs. gratis hjälp).

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att säkra tillgången och underlätta möjligheterna till rättshjälp innan ett förfarande inleds, bland annat rådgivning om användning av alternativa metoder för tvistlösning, som ofta visat sig vara mer kostnadseffektiva och mindre tidskrävande än tvistemål. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att säkra tillgången och underlätta möjligheterna till rättshjälp innan ett förfarande inleds, bland annat rådgivning om användning av alternativa metoder för tvistlösning, som ofta visat sig vara mer kostnadseffektiva och mindre tidskrävande än tvistemål.

Internationella aspekter av rättshjälp

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har undertecknat och/eller ratificerat Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp att göra det, eftersom det förbättrar medborgarnas möjligheter till rättslig prövning utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har undertecknat och/eller ratificerat Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om internationell rättshjälp att göra det, eftersom det förbättrar medborgarnas möjligheter till rättslig prövning utanför Europeiska unionen.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna.

---

(1)  EGT L 26, 31.1.2003, s. 41.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/16

---

P7_TA(2013)0245

Organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (interimsbetänkande) (2012/2117(INI))

(2016/C 065/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sitt beslut av den 14 mars 2012 om tillsättning av ett särskilt utskott för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt och fastställande av dess ansvarsområde, sammansättning och mandatperiod, antaget i enlighet med artikel 184 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 14 mars 2012 om tillsättning av ett särskilt utskott för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt och fastställande av dess ansvarsområde, sammansättning och mandatperiod, antaget i enlighet med artikel 184 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 11 december 2012 att förlänga mandatperioden för det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt till den 30 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 11 december 2012 att förlänga mandatperioden för det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt till den 30 september 2013,

| — | med beaktande av artikel 3 i EU-fördraget, artikel 67, kapitel 4 (artiklarna 82–86) och kapitel 5 (artiklarna 87–89) i avdelning V i tredje delen av EUF-fördraget samt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 5, 6, 8, 32, 38, 41, avdelning VI (artiklarna 47–50) och artikel 52, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i EU-fördraget, artikel 67, kapitel 4 (artiklarna 82–86) och kapitel 5 (artiklarna 87–89) i avdelning V i tredje delen av EUF-fördraget samt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 5, 6, 8, 32, 38, 41, avdelning VI (artiklarna 47–50) och artikel 52,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende organiserad och grov internationell brottslighet, som inför ett flerårigt förfarande för att ta itu med de största kriminella hoten på ett enhetligt sätt genom optimalt samarbete mellan medlemsstaterna, EU och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om inrättande och genomförande av en policycykel för EU avseende organiserad och grov internationell brottslighet, som inför ett flerårigt förfarande för att ta itu med de största kriminella hoten på ett enhetligt sätt genom optimalt samarbete mellan medlemsstaterna, EU och tredjeländer,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot organiserad brottslighet 2011–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot organiserad brottslighet 2011–2013,

| — | med beaktande av Stockholmsprogrammet på området frihet, säkerhet och rättvisa (1), kommissionens meddelande Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171) och kommissionens meddelande EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmsprogrammet på området frihet, säkerhet och rättvisa (1), kommissionens meddelande Att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för EU-medborgarna – Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet (COM(2010)0171) och kommissionens meddelande EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa (COM(2010)0673),

| — | med beaktande av EU:s narkotikastrategi för 2005–2012 och EU:s handlingsplan mot narkotika för 2009–2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s narkotikastrategi för 2005–2012 och EU:s handlingsplan mot narkotika för 2009–2012,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs av FN:s generalförsamling den 15 november 2000 (resolution 55/25) och öppnades för undertecknande i Palermo den 12 december 2000, samt tillhörande protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs av FN:s generalförsamling den 15 november 2000 (resolution 55/25) och öppnades för undertecknande i Palermo den 12 december 2000, samt tillhörande protokoll,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption, som öppnades för undertecknande i Merida den 9 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption, som öppnades för undertecknande i Merida den 9 december 2003,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, som antogs av generalförsamlingen den 20 december 1988 (resolution 1988/8) och öppnades för undertecknande i Wien, från den 20 december 1988 till den 28 februari 1989, och därefter i New York, fram till den 20 december 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen, som antogs av generalförsamlingen den 20 december 1988 (resolution 1988/8) och öppnades för undertecknande i Wien, från den 20 december 1988 till den 28 februari 1989, och därefter i New York, fram till den 20 december 1989,

| — | med beaktande av Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption, som öppnades för undertecknande i Strasbourg den 27 januari respektive den 4 november 1999, och Europarådets ministerkommittés resolutioner (98) 7 och (99) 5, som antogs den 5 maj 1998 respektive den 1 maj 1999, om inrättande av Gruppen av stater mot korruption (Greco), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption, som öppnades för undertecknande i Strasbourg den 27 januari respektive den 4 november 1999, och Europarådets ministerkommittés resolutioner (98) 7 och (99) 5, som antogs den 5 maj 1998 respektive den 1 maj 1999, om inrättande av Gruppen av stater mot korruption (Greco),

| — | med beaktande av rådets akt av den 26 maj 1997 om utarbetande, på grundval av artikel K 3.2 c i EU-fördraget, av konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets akt av den 26 maj 1997 om utarbetande, på grundval av artikel K 3.2 c i EU-fördraget, av konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i (2),

| — | med beaktande av OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, som öppnades för undertecknande i Paris den 17 december 1997, och dess senare ändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, som öppnades för undertecknande i Paris den 17 december 1997, och dess senare ändringar,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott samt finansiering av terrorism, som öppnades för undertecknande i Warszawa den 16 maj 2005, och Europarådets ministerkommittés resolution CM/Res(2010)12 av den 13 oktober 2010 om stadgan för den särskilda expertkommittén för utvärdering av åtgärder riktade mot penningtvätt (Moneyval), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott samt finansiering av terrorism, som öppnades för undertecknande i Warszawa den 16 maj 2005, och Europarådets ministerkommittés resolution CM/Res(2010)12 av den 13 oktober 2010 om stadgan för den särskilda expertkommittén för utvärdering av åtgärder riktade mot penningtvätt (Moneyval),

| — | med beaktande av de 40 rekommendationer och 9 särskilda rekommendationer om kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning som arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) har lagt fram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de 40 rekommendationer och 9 särskilda rekommendationer om kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning som arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) har lagt fram,

| — | med beaktande av det arbete som Baselkommittén för banktillsyn utför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som Baselkommittén för banktillsyn utför,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2001/500/RIF av den 26 juni 2001 om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott (4), rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (5), rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (6) och rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2001/500/RIF av den 26 juni 2001 om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott (4), rådets rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (5), rådets rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (6) och rådets rambeslut 2006/783/RIF av den 6 oktober 2006 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om förverkande (7),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott (8) och med beaktande av kommissionens rapport på grundval av artikel 8 i ovan nämnda beslut (COM(2011)0176), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott (8) och med beaktande av kommissionens rapport på grundval av artikel 8 i ovan nämnda beslut (COM(2011)0176),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (9), och dess senare ändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (9), och dess senare ändringar,

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (10) och kommissionens rapport om genomförande av detta rambeslut (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper (10) och kommissionens rapport om genomförande av detta rambeslut (COM(2004)0858),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/902/RIF av den 30 november 2009 om inrättande av ett europeiskt nätverk för förebyggande av brottslighet (EUCPN) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/902/RIF av den 30 november 2009 om inrättande av ett europeiskt nätverk för förebyggande av brottslighet (EUCPN) (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (12), och av kommissionens meddelande om EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (12), och av kommissionens meddelande om EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | med beaktande av stadgan om de grundläggande rättigheterna och det faktum att barnens bästa i fall av människohandel och migration alltid bör ha företräde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan om de grundläggande rättigheterna och det faktum att barnens bästa i fall av människohandel och migration alltid bör ha företräde,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (14) och kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (14) och kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv (COM(2012)0168),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2005 av den 26 oktober 2005 om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur gemenskapen (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 av den 11 februari 2004 om narkotikaprekursorer (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 av den 11 februari 2004 om narkotikaprekursorer (16),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel (17),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2003/568/RIF av den 22 juli 2003 om kampen mot korruption inom den privata sektorn (18) och kommissionens rapport till rådet enligt artikel 9 i rambeslutet (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2003/568/RIF av den 22 juli 2003 om kampen mot korruption inom den privata sektorn (18) och kommissionens rapport till rådet enligt artikel 9 i rambeslutet (COM(2007)0328),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (19) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster, och dess senare ändringar (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (19) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster, och dess senare ändringar (20),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (21),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (COM(2013)0045),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om frysning och förverkande av vinning av brott i Europeiska unionen (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om frysning och förverkande av vinning av brott i Europeiska unionen (COM(2012)0085),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om angrepp mot informationssystem och om upphävande av rådets rambeslut 2005/222/RIF (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om angrepp mot informationssystem och om upphävande av rådets rambeslut 2005/222/RIF (COM(2010)0517),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet En handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet En handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande (COM(2012)0722),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Första årsrapporten om genomförandet av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Första årsrapporten om genomförandet av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen (COM(2011)0790),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett Europeiskt centrum mot it-brottslighet (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett Europeiskt centrum mot it-brottslighet (COM(2012)0140),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En övergripande europeisk ram för onlinespel (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En övergripande europeisk ram för onlinespel (COM(2012)0596),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Mätning av brottslighet i EU: statistisk handlingsplan 2011–2015 (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Mätning av brottslighet i EU: statistisk handlingsplan 2011–2015 (COM(2011)0713),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om konkreta sätt att stärka bekämpandet av skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om konkreta sätt att stärka bekämpandet av skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer (COM(2012)0351),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Straffrätt i EU: garantier för ett effektivt genomförande av EU:s politik genom straffrättsliga åtgärder (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Straffrätt i EU: garantier för ett effektivt genomförande av EU:s politik genom straffrättsliga åtgärder (COM(2011)0573),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till rådet av den 6 juni 2011 om villkoren för Europeiska unionens deltagande i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till rådet av den 6 juni 2011 om villkoren för Europeiska unionens deltagande i Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) (COM(2011)0307),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Vinning av organiserad brottslighet: det gäller att se till att ”brott inte lönar sig” (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Vinning av organiserad brottslighet: det gäller att se till att ”brott inte lönar sig” (COM(2008)0766),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet inom den finansiella sektorn (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande och bekämpning av organiserad brottslighet inom den finansiella sektorn (COM(2004)0262),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2007/425/EG av den 13 juni 2007 om åtgärder för att kontrollera efterlevnaden av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2007/425/EG av den 13 juni 2007 om åtgärder för att kontrollera efterlevnaden av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om beskattning och utveckling – samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om beskattning och utveckling – samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (22),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 september 2011 om EU:s insatser för att bekämpa korruption (23), den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (24) och den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 september 2011 om EU:s insatser för att bekämpa korruption (23), den 25 oktober 2011 om organiserad brottslighet i Europeiska unionen (24) och den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om att bekämpa olagligt fiske på global nivå – EU:s roll (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om att bekämpa olagligt fiske på global nivå – EU:s roll (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om uppgjorda matcher och korruption inom idrotten (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om uppgjorda matcher och korruption inom idrotten (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2005 med Europaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot finansiering av terrorism (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2005 med Europaparlamentets rekommendation till rådet om kampen mot finansiering av terrorism (29),

| — | med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten (Socta) 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten (Socta) 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om kampen mot skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om kampen mot skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (30),

| — | med beaktande av slutsatserna från de offentliga utfrågningarna, diskussionerna kring arbetsdokumenten och överläggningarna med framstående experter samt från de delegationsresor som har gjorts av parlamentets särskilda utskott för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från de offentliga utfrågningarna, diskussionerna kring arbetsdokumenten och överläggningarna med framstående experter samt från de delegationsresor som har gjorts av parlamentets särskilda utskott för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt,

| — | med beaktande av svaren på den enkät som skickades till de nationella parlamenten angående deras roll och deras erfarenheter i kampen mot organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av svaren på den enkät som skickades till de nationella parlamenten angående deras roll och deras erfarenheter i kampen mot organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt,

| — | med beaktande av de tematiska rapporterna om organiserad brottslighet från ledamöterna Inés Ayala Sender, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Emma McClarkin och Gay Mitchell, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tematiska rapporterna om organiserad brottslighet från ledamöterna Inés Ayala Sender, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Emma McClarkin och Gay Mitchell,

| — | med beaktande av de tematiska rapporterna om korruption från ledamöterna Cornelis de Jong, Mariya Gabriel, Theodoros Skylakakis och Barbara Weiler, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tematiska rapporterna om korruption från ledamöterna Cornelis de Jong, Mariya Gabriel, Theodoros Skylakakis och Barbara Weiler,

| — | med beaktande av de tematiska rapporterna om penningtvätt från ledamöterna Mario Borghezio och Rui Tavares, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tematiska rapporterna om penningtvätt från ledamöterna Mario Borghezio och Rui Tavares,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (A7-0175/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från det särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (A7-0175/2013), och av följande skäl:

Organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt

| A. | Särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) gavs i uppdrag att undersöka den organiserade brottslighetens, korruptionens och penningtvättens utbredning med stöd av bästa tillgängliga hotbildsbedömningar och föreslå lämpliga åtgärder för att EU ska kunna förebygga och ta itu med dessa hot och motverka dem på internationell, europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

A.

Särskilda utskottet för frågor om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt (CRIM) gavs i uppdrag att undersöka den organiserade brottslighetens, korruptionens och penningtvättens utbredning med stöd av bästa tillgängliga hotbildsbedömningar och föreslå lämpliga åtgärder för att EU ska kunna förebygga och ta itu med dessa hot och motverka dem på internationell, europeisk och nationell nivå.

| B. | De traditionella kriminella organisationerna har gradvis utvidgat sina verksamhetsområden internationellt genom att utnyttja de nya möjligheter som erbjuds genom öppnandet av EU:s inre gränser, den ekonomiska globaliseringen och de tekniska framstegen och genom att ingå allianser med kriminella grupper från andra länder (till exempel sydamerikanska drogkarteller eller den ryska maffian) för att inbördes dela upp marknader och inflytandezoner. De kriminella grupperna diversifierar alltmer sin verksamhet. Kopplingar etableras allt mer mellan narkotikahandel, människohandel, hjälp till irreguljär invandring och olaglig handel med vapen. Terrorism och organiserad brottslighet blir alltmer sammanflätade. |
| --- | --- |

B.

De traditionella kriminella organisationerna har gradvis utvidgat sina verksamhetsområden internationellt genom att utnyttja de nya möjligheter som erbjuds genom öppnandet av EU:s inre gränser, den ekonomiska globaliseringen och de tekniska framstegen och genom att ingå allianser med kriminella grupper från andra länder (till exempel sydamerikanska drogkarteller eller den ryska maffian) för att inbördes dela upp marknader och inflytandezoner. De kriminella grupperna diversifierar alltmer sin verksamhet. Kopplingar etableras allt mer mellan narkotikahandel, människohandel, hjälp till irreguljär invandring och olaglig handel med vapen. Terrorism och organiserad brottslighet blir alltmer sammanflätade.

| C. | Den globala ekonomiska krisen är inte bara en grogrund för ökad kriminell aktivitet av enskilda individer utan leder också till nya typer av organiserad brottslighet, exempelvis bedrägerier och korruption inom den professionella idrotten, tillverkning av förfalskade dagligvaror som livsmedel och mediciner, olaglig handel med billig arbetskraft samt människohandel. Genom att sippra in i den lagliga ekonomin har organiserad brottslighet, bedrägerier och penningtvätt en förödande effekt på medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Den globala ekonomiska krisen är inte bara en grogrund för ökad kriminell aktivitet av enskilda individer utan leder också till nya typer av organiserad brottslighet, exempelvis bedrägerier och korruption inom den professionella idrotten, tillverkning av förfalskade dagligvaror som livsmedel och mediciner, olaglig handel med billig arbetskraft samt människohandel. Genom att sippra in i den lagliga ekonomin har organiserad brottslighet, bedrägerier och penningtvätt en förödande effekt på medlemsstaterna.

| D. | Det är mycket ovanligt att en organiserad kriminell grupp inte har ett gränsöverskridande inslag. Detta är det största dolda hotet mot säkerhet och välstånd för EU-medborgarna, som inte har informerats om den drastiska ökningen av gränsöverskridande brottslighet och de nationella brottsbekämpande organens oförmåga att motverka den, förutom inom det egna landets gränser. |
| --- | --- |

D.

Det är mycket ovanligt att en organiserad kriminell grupp inte har ett gränsöverskridande inslag. Detta är det största dolda hotet mot säkerhet och välstånd för EU-medborgarna, som inte har informerats om den drastiska ökningen av gränsöverskridande brottslighet och de nationella brottsbekämpande organens oförmåga att motverka den, förutom inom det egna landets gränser.

| E. | Man kan konstatera en ökad benägenhet för de olika kriminella organisationerna att hjälpa varandra. På så vis lyckas de – också genom sina nya internationella strukturer och sin verksamhetsdiversifiering – överbrygga skillnader i fråga om språk, etniskt ursprung eller kommersiella intressen och enas kring gemensamma affärer som gör det möjligt att sänka kostnaderna och maximera avkastningen i tider av ekonomisk kris i världen. |
| --- | --- |

E.

Man kan konstatera en ökad benägenhet för de olika kriminella organisationerna att hjälpa varandra. På så vis lyckas de – också genom sina nya internationella strukturer och sin verksamhetsdiversifiering – överbrygga skillnader i fråga om språk, etniskt ursprung eller kommersiella intressen och enas kring gemensamma affärer som gör det möjligt att sänka kostnaderna och maximera avkastningen i tider av ekonomisk kris i världen.

| F. | Enligt Europols Socta-rapport (hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten) 2013 finns det uppskattningsvis minst 3 600 aktiva kriminella organisationer i Europeiska unionen. Det som är mest kännetecknande för dessa är att de bildar nätverk och samarbetar sinsemellan, att de har en stark närvaro i den lagliga ekonomin internationellt sett och att de, särskilt när det gäller de större organisationerna, tenderar att ägna sig åt olika typer av kriminell verksamhet samtidigt. Vidare har 70 procent av de befintliga organisationerna medlemmar av olika nationaliteter, vilket visar att det hela är en transnationell företeelse. |
| --- | --- |

F.

Enligt Europols Socta-rapport (hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten) 2013 finns det uppskattningsvis minst 3 600 aktiva kriminella organisationer i Europeiska unionen. Det som är mest kännetecknande för dessa är att de bildar nätverk och samarbetar sinsemellan, att de har en stark närvaro i den lagliga ekonomin internationellt sett och att de, särskilt när det gäller de större organisationerna, tenderar att ägna sig åt olika typer av kriminell verksamhet samtidigt. Vidare har 70 procent av de befintliga organisationerna medlemmar av olika nationaliteter, vilket visar att det hela är en transnationell företeelse.

| G. | Fattigdom möjliggör organiserad brottslighet, eftersom fattigdom utnyttjas av kriminella organisationer. |
| --- | --- |

G.

Fattigdom möjliggör organiserad brottslighet, eftersom fattigdom utnyttjas av kriminella organisationer.

| H. | Det är nödvändigt att utrota fattigdomen och förbättra människors tillgång till arbete och socialt skydd. |
| --- | --- |

H.

Det är nödvändigt att utrota fattigdomen och förbättra människors tillgång till arbete och socialt skydd.

| I. | Människohandel, handel med mänskliga organ, tvångsprostitution, slaveri och etablering av arbetsläger bedrivs ofta av de gränsöverskridande kriminella organisationerna. Det är nödvändigt och brådskande att införa en permanent övervakning av den illegala internationella handeln med organ och dess koppling till kriminella organisationer. Människohandel är en snabbt föränderlig form av brottslighet som genererar vinster på ungefär 25 miljarder euro varje år och som påverkar alla medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Människohandel, handel med mänskliga organ, tvångsprostitution, slaveri och etablering av arbetsläger bedrivs ofta av de gränsöverskridande kriminella organisationerna. Det är nödvändigt och brådskande att införa en permanent övervakning av den illegala internationella handeln med organ och dess koppling till kriminella organisationer. Människohandel är en snabbt föränderlig form av brottslighet som genererar vinster på ungefär 25 miljarder euro varje år och som påverkar alla medlemsstater.

| J. | Det totala antalet tvångsarbetare i medlemsstaterna beräknas vara 880 000, av vilka 30 procent beräknas vara offer för sexuellt utnyttjande och 70 procent för tvångsarbete. De flesta av offren i EU är kvinnor. Tvångsarbete är mycket lönande för den organiserade brottsligheten, leder till social dumpning och skadar samhället genom uteblivna skatteintäkter. |
| --- | --- |

J.

Det totala antalet tvångsarbetare i medlemsstaterna beräknas vara 880 000, av vilka 30 procent beräknas vara offer för sexuellt utnyttjande och 70 procent för tvångsarbete. De flesta av offren i EU är kvinnor. Tvångsarbete är mycket lönande för den organiserade brottsligheten, leder till social dumpning och skadar samhället genom uteblivna skatteintäkter.

| K. | Offren för människohandel kommer från både inom och utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

K.

Offren för människohandel kommer från både inom och utanför EU:s gränser.

| L. | Offren för människohandel rekryteras, transporteras eller göms genom våld, tvång eller bedrägeri. Syftet är sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tjänster, bland annat tiggeri, slaveri, kriminell verksamhet, hushållsarbete, adoption eller tvångsäktenskap, eller borttagande av organ. Dessa offer utnyttjas och är helt i handlarnas eller exploatörernas våld, tvungna att betala tillbaka stora skulder till dem, ofta berövade sina id-handlingar, inlåsta, isolerade och hotade. De lever i rädsla för hämnd, saknar pengar och har intalats att de måste vara rädda för de lokala myndigheterna och därmed förlorar de allt hopp om att fly eller återgå till ett normalt liv. |
| --- | --- |

L.

Offren för människohandel rekryteras, transporteras eller göms genom våld, tvång eller bedrägeri. Syftet är sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tjänster, bland annat tiggeri, slaveri, kriminell verksamhet, hushållsarbete, adoption eller tvångsäktenskap, eller borttagande av organ. Dessa offer utnyttjas och är helt i handlarnas eller exploatörernas våld, tvungna att betala tillbaka stora skulder till dem, ofta berövade sina id-handlingar, inlåsta, isolerade och hotade. De lever i rädsla för hämnd, saknar pengar och har intalats att de måste vara rädda för de lokala myndigheterna och därmed förlorar de allt hopp om att fly eller återgå till ett normalt liv.

| M. | Det går inte att försegla EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

M.

Det går inte att försegla EU:s yttre gränser.

| N. | Varje år förolyckas 2 000 personer i Medelhavet när de försöker ta sig in i EU. |
| --- | --- |

N.

Varje år förolyckas 2 000 personer i Medelhavet när de försöker ta sig in i EU.

| O. | Visserligen utvecklas människohandeln i takt med att de socioekonomiska förhållandena förändras, men offren kommer i huvudsak från länder eller regioner med ekonomiska och sociala svårigheter där de faktorer som leder till utsatthet inte har förändrats på länge. Andra orsaker till människohandel är en blomstrande sexindustri samt efterfrågan på billig arbetskraft och billiga produkter. Den gemensamma nämnaren för dem som faller offer för människohandel är generellt löften om bättre livskvalitet och tillvaro för dem själva och/eller deras familjer. |
| --- | --- |

O.

Visserligen utvecklas människohandeln i takt med att de socioekonomiska förhållandena förändras, men offren kommer i huvudsak från länder eller regioner med ekonomiska och sociala svårigheter där de faktorer som leder till utsatthet inte har förändrats på länge. Andra orsaker till människohandel är en blomstrande sexindustri samt efterfrågan på billig arbetskraft och billiga produkter. Den gemensamma nämnaren för dem som faller offer för människohandel är generellt löften om bättre livskvalitet och tillvaro för dem själva och/eller deras familjer.

| P. | Den illegala handeln med och smugglingen av organ, vapen, narkotika (inklusive CBRN-ämnen, prekursorer och receptbelagda läkemedel), vilda djur och växter, kroppsdelar, cigaretter och tobak, konst och andra varor kommer från många olika håll, levererar till nya kriminella marknader i hela Europa, ger enorma vinstmöjligheter för de kriminella organisationerna och utgör en utmaning för säkerheten för EU:s och medlemsstaternas gränser liksom för den inre marknaden och EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

P.

Den illegala handeln med och smugglingen av organ, vapen, narkotika (inklusive CBRN-ämnen, prekursorer och receptbelagda läkemedel), vilda djur och växter, kroppsdelar, cigaretter och tobak, konst och andra varor kommer från många olika håll, levererar till nya kriminella marknader i hela Europa, ger enorma vinstmöjligheter för de kriminella organisationerna och utgör en utmaning för säkerheten för EU:s och medlemsstaternas gränser liksom för den inre marknaden och EU:s ekonomiska intressen.

| Q. | De kriminella organisationerna har breddat vägarna för narkotikahandeln och de har lagt till en rad andra typer av illegal handel. Internet är ett verktyg och en ny väg dels för spridning av prekursorer för framställning av narkotika, dels för distribution av psykotropa ämnen. Handeln med narkotikaprekursorer som efedrin, pseudoefedrin och ättiksyraanhydrid övervakas inte tillräckligt i EU och utgör ett allvarligt hot. |
| --- | --- |

Q.

De kriminella organisationerna har breddat vägarna för narkotikahandeln och de har lagt till en rad andra typer av illegal handel. Internet är ett verktyg och en ny väg dels för spridning av prekursorer för framställning av narkotika, dels för distribution av psykotropa ämnen. Handeln med narkotikaprekursorer som efedrin, pseudoefedrin och ättiksyraanhydrid övervakas inte tillräckligt i EU och utgör ett allvarligt hot.

| R. | Kontroll av kemiska prekursorer och utrustning för tillverkning av syntetiska droger är avgörande för att minska narkotikautbudet. |
| --- | --- |

R.

Kontroll av kemiska prekursorer och utrustning för tillverkning av syntetiska droger är avgörande för att minska narkotikautbudet.

| S. | Kriminella organisationer kan avleda kemikalier för lagliga ändamål från den lagliga handeln och använda dem som narkotikaprekursorer. EU stod 2008 för 75 procent av de globala beslagen av ättiksyraanhydrid, som är den viktigaste narkotikaprekursorn för heroin. I årsrapporterna från FN:s internationella narkotikakontrollstyrelse hänvisas ständigt till EU:s alltför svaga försök att undvika att denna kemiska prekursor avleds för illegala ändamål. |
| --- | --- |

S.

Kriminella organisationer kan avleda kemikalier för lagliga ändamål från den lagliga handeln och använda dem som narkotikaprekursorer. EU stod 2008 för 75 procent av de globala beslagen av ättiksyraanhydrid, som är den viktigaste narkotikaprekursorn för heroin. I årsrapporterna från FN:s internationella narkotikakontrollstyrelse hänvisas ständigt till EU:s alltför svaga försök att undvika att denna kemiska prekursor avleds för illegala ändamål.

| T. | Många EU-medborgare lever i fattigdom och arbetslöshet medan den gränsöverskridande brottsligheten ökar varje år. |
| --- | --- |

T.

Många EU-medborgare lever i fattigdom och arbetslöshet medan den gränsöverskridande brottsligheten ökar varje år.

| U. | Antalet lagliga arbetstillfällen i EU som går förlorade på grund av kriminella gruppers illegala verksamhet kan inte beräknas exakt, eftersom brottslingarna inte offentliggör några rapporter, men kan uppskattas till tiotals miljoner. |
| --- | --- |

U.

Antalet lagliga arbetstillfällen i EU som går förlorade på grund av kriminella gruppers illegala verksamhet kan inte beräknas exakt, eftersom brottslingarna inte offentliggör några rapporter, men kan uppskattas till tiotals miljoner.

| V. | De nationella regeringarnas och EU:s förlorade skatteintäkter kan likaså endast uppskattas, men är sannolikt hundratals miljarder euro varje år, en siffra som dessutom ökar. |
| --- | --- |

V.

De nationella regeringarnas och EU:s förlorade skatteintäkter kan likaså endast uppskattas, men är sannolikt hundratals miljarder euro varje år, en siffra som dessutom ökar.

| W. | Den illegala handeln med cigaretter leder till förlorade skatteintäkter på ungefär 10 miljarder euro om året. Den illegala handeln med lätta vapen i världen uppskattas till ett värde mellan 170 och 320 miljoner US-dollar om året, och i Europa cirkulerar över 10 miljoner illegala vapen, vilket utgör ett allvarligt hot mot både medborgarnas och de brottsbekämpande organens säkerhet. Denna handel med cigaretter och lätta vapen kan innebära förlorade skatteintäkter och skada tillverkarna samt underlättar spridningen av andra former av organiserad brottslighet, vilket i sin tur leder till ett allvarligt samhällshot eftersom det kan bli en källa till finansiering för terrorister. |
| --- | --- |

W.

Den illegala handeln med cigaretter leder till förlorade skatteintäkter på ungefär 10 miljarder euro om året. Den illegala handeln med lätta vapen i världen uppskattas till ett värde mellan 170 och 320 miljoner US-dollar om året, och i Europa cirkulerar över 10 miljoner illegala vapen, vilket utgör ett allvarligt hot mot både medborgarnas och de brottsbekämpande organens säkerhet. Denna handel med cigaretter och lätta vapen kan innebära förlorade skatteintäkter och skada tillverkarna samt underlättar spridningen av andra former av organiserad brottslighet, vilket i sin tur leder till ett allvarligt samhällshot eftersom det kan bli en källa till finansiering för terrorister.

| X. | Intäkterna från handeln med vilda djur och växter och kroppsdelar uppskattas till mellan 18 och 26 miljarder euro om året. EU är den främsta destinationsmarknaden i världen. |
| --- | --- |

X.

Intäkterna från handeln med vilda djur och växter och kroppsdelar uppskattas till mellan 18 och 26 miljarder euro om året. EU är den främsta destinationsmarknaden i världen.

| Y. | Den illegala handeln innebär förlorade skatteintäkter, skadar tillverkningsföretagen och har en negativ inverkan på sysselsättningen, allmänheten och den sociala miljön. |
| --- | --- |

Y.

Den illegala handeln innebär förlorade skatteintäkter, skadar tillverkningsföretagen och har en negativ inverkan på sysselsättningen, allmänheten och den sociala miljön.

| Z. | De kriminella organisationernas har utvecklat sin infiltrationsförmåga och är nu aktiva inom sektorer som offentliga arbeten, transporter, storskalig detaljhandel, avfallshantering, handel med vilda arter och naturresurser, privata vaktbolag, vuxenunderhållning och mycket annat, sektorer som ofta är underställda politisk kontroll och politiska beslut. Den organiserade brottsligheten liknar alltså mer och mer en global ekonomisk aktör, som har en markerad företagsprofil och som har specialiserat sig på att erbjuda olika typer av olagliga, men också i allt högre utsträckning lagliga, varor och tjänster. Brottsligheten påverkar alltså den europeiska och globala ekonomin, vilket kostar företagen 870 miljarder US-dollar varje år. |
| --- | --- |

Z.

De kriminella organisationernas har utvecklat sin infiltrationsförmåga och är nu aktiva inom sektorer som offentliga arbeten, transporter, storskalig detaljhandel, avfallshantering, handel med vilda arter och naturresurser, privata vaktbolag, vuxenunderhållning och mycket annat, sektorer som ofta är underställda politisk kontroll och politiska beslut. Den organiserade brottsligheten liknar alltså mer och mer en global ekonomisk aktör, som har en markerad företagsprofil och som har specialiserat sig på att erbjuda olika typer av olagliga, men också i allt högre utsträckning lagliga, varor och tjänster. Brottsligheten påverkar alltså den europeiska och globala ekonomin, vilket kostar företagen 870 miljarder US-dollar varje år.

| AA. | Den organiserade och maffialiknande kriminella verksamheten på miljöområdet – olika former av illegal handel med och dumpning av avfall samt förstörelse av det miljömässiga, landskapsmässiga, konstnärliga och kulturella arvet – har redan en internationell dimension. Därför krävs en gemensam insats från alla EU-länder för att man ska kunna förebygga och bekämpa ”miljömaffior” på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

AA.

Den organiserade och maffialiknande kriminella verksamheten på miljöområdet – olika former av illegal handel med och dumpning av avfall samt förstörelse av det miljömässiga, landskapsmässiga, konstnärliga och kulturella arvet – har redan en internationell dimension. Därför krävs en gemensam insats från alla EU-länder för att man ska kunna förebygga och bekämpa ”miljömaffior” på ett effektivare sätt.

| AB. | De enorma ekonomiska belopp som genereras av den organiserade brottsligheten och de maffialiknande nätverken slussas in i bankerna och finansmarknaderna också inom EU, som på så sätt gör sig medskyldiga till penningtvätt. |
| --- | --- |

AB.

De enorma ekonomiska belopp som genereras av den organiserade brottsligheten och de maffialiknande nätverken slussas in i bankerna och finansmarknaderna också inom EU, som på så sätt gör sig medskyldiga till penningtvätt.

| AC. | De internationella bankerna spelar en viktig roll för att möjliggöra penningtvätt och har varit direkt inblandade i penningtvätten av vinsterna från organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

AC.

De internationella bankerna spelar en viktig roll för att möjliggöra penningtvätt och har varit direkt inblandade i penningtvätten av vinsterna från organiserad brottslighet.

| AD. | I Europols Socta-rapport (hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten) 2013 betonas att varuförfalskning och den illegala handeln med varor är en ny kriminell marknad som främjas av den ekonomiska krisen. Vidare betonas att narkotikasmuggling fortfarande utgör den största kriminella marknaden och att den illegala handeln med avfall och energibedrägerier är nya hot som bör ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

AD.

I Europols Socta-rapport (hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten) 2013 betonas att varuförfalskning och den illegala handeln med varor är en ny kriminell marknad som främjas av den ekonomiska krisen. Vidare betonas att narkotikasmuggling fortfarande utgör den största kriminella marknaden och att den illegala handeln med avfall och energibedrägerier är nya hot som bör ägnas särskild uppmärksamhet.

| AE. | För att effektivt kunna motarbeta den organiserade brottsligheten, i alla dess former, måste man ta fram och genomföra åtgärder som syftar till att lägga beslag på de kriminella organisationernas ekonomiska resurser genom att vid behov slå till mot banksekretessen. |
| --- | --- |

AE.

För att effektivt kunna motarbeta den organiserade brottsligheten, i alla dess former, måste man ta fram och genomföra åtgärder som syftar till att lägga beslag på de kriminella organisationernas ekonomiska resurser genom att vid behov slå till mot banksekretessen.

| AF. | De kriminella organisationerna kan dra nytta av den gråzon som präglas av ett tyst samförstånd med andra aktörer och slår sig ihop med ekonomiska brottslingar (företagare, offentliganställda på alla beslutsnivåer, politiker, banker och vissa yrkeskårer etc.) som de ingår ömsesidigt lönsamma affärsförbindelser med, även om de senare inte ingår själva i de kriminella organisationerna. |
| --- | --- |

AF.

De kriminella organisationerna kan dra nytta av den gråzon som präglas av ett tyst samförstånd med andra aktörer och slår sig ihop med ekonomiska brottslingar (företagare, offentliganställda på alla beslutsnivåer, politiker, banker och vissa yrkeskårer etc.) som de ingår ömsesidigt lönsamma affärsförbindelser med, även om de senare inte ingår själva i de kriminella organisationerna.

| AG. | I vissa europeiska icke-medlemsstater utgör betydande delar av samhället en gråzon där man ofta försörjer sig genom brottslig verksamhet. Detta berör i huvudsak unga människor. |
| --- | --- |

AG.

I vissa europeiska icke-medlemsstater utgör betydande delar av samhället en gråzon där man ofta försörjer sig genom brottslig verksamhet. Detta berör i huvudsak unga människor.

| AH. | Förutom våld, hot och terrorism räknas nu även korruption som en av de kriminella organisationernas typiska arbetsmetoder. Penningtvätt är i sin tur inte bara knuten till den organiserade brottslighetens typiska verksamheter, utan också till korruption och skattebrott. Intressekonflikter kan vara en orsak till korruption och bedrägeri. Organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt är visserligen separata företeelser, men de kännetecknas ofta av nära förbindelser med varandra. Den organiserade brottsligheten utnyttjar ibland också offentliga och privata organisationer, även ideella föreningar, som täckmantel för korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

AH.

Förutom våld, hot och terrorism räknas nu även korruption som en av de kriminella organisationernas typiska arbetsmetoder. Penningtvätt är i sin tur inte bara knuten till den organiserade brottslighetens typiska verksamheter, utan också till korruption och skattebrott. Intressekonflikter kan vara en orsak till korruption och bedrägeri. Organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt är visserligen separata företeelser, men de kännetecknas ofta av nära förbindelser med varandra. Den organiserade brottsligheten utnyttjar ibland också offentliga och privata organisationer, även ideella föreningar, som täckmantel för korruption och penningtvätt.

| AI. | Undersökande journalister spelar en avgörande roll för att avslöja korruption, bedrägeri och organiserad brottslighet och är följaktligen utsatta för särskilda ekonomiska hot och hot mot sin säkerhet. I de 27 medlemsstaterna publicerades exempelvis under en period av fem år sammanlagt 233 undersökande reportage om bedrägerier i samband med missbruk av EU-medel (31). Ytterligare finansiering, särskilt från kommissionen och andra internationella institutioner, är oundgänglig som stöd till och ytterligare förbättring av den undersökande journalistiken. |
| --- | --- |

AI.

Undersökande journalister spelar en avgörande roll för att avslöja korruption, bedrägeri och organiserad brottslighet och är följaktligen utsatta för särskilda ekonomiska hot och hot mot sin säkerhet. I de 27 medlemsstaterna publicerades exempelvis under en period av fem år sammanlagt 233 undersökande reportage om bedrägerier i samband med missbruk av EU-medel (31). Ytterligare finansiering, särskilt från kommissionen och andra internationella institutioner, är oundgänglig som stöd till och ytterligare förbättring av den undersökande journalistiken.

| AJ. | Penningtvätt, korruption och organiserad brottslighet av europeiska aktörer påverkar allvarligt utvecklingsländerna och utgör ett hinder för deras utveckling genom att deras naturresurser plundras, deras skatteintäkter begränsas och deras statsskuld ökas. |
| --- | --- |

AJ.

Penningtvätt, korruption och organiserad brottslighet av europeiska aktörer påverkar allvarligt utvecklingsländerna och utgör ett hinder för deras utveckling genom att deras naturresurser plundras, deras skatteintäkter begränsas och deras statsskuld ökas.

| AK. | Internet har lett till att de kriminella grupperna kan arbeta snabbare och i större omfattning och har därför lett till att mönstret för den kriminella verksamheten har förändrats. It-brottslighet, i synnerhet i form av bedrägerier och utnyttjande av barn, utgör ett växande hot, och de kriminella organisationerna utnyttjar sportvadhållning online som ett verktyg för vinster och penningtvätt globalt. |
| --- | --- |

AK.

Internet har lett till att de kriminella grupperna kan arbeta snabbare och i större omfattning och har därför lett till att mönstret för den kriminella verksamheten har förändrats. It-brottslighet, i synnerhet i form av bedrägerier och utnyttjande av barn, utgör ett växande hot, och de kriminella organisationerna utnyttjar sportvadhållning online som ett verktyg för vinster och penningtvätt globalt.

| AL. | Uppgjorda matcher är en ny form av brottslighet med höga vinster och låga straff, som på grund av den låga upptäcktsgraden är en lukrativ verksamhet för brottslingar. |
| --- | --- |

AL.

Uppgjorda matcher är en ny form av brottslighet med höga vinster och låga straff, som på grund av den låga upptäcktsgraden är en lukrativ verksamhet för brottslingar.

Till försvar för allmänheten och den lagliga ekonomin

| AM. | Försvaret av allmänheten och en laglig och konkurrenskraftig ekonomi kräver politisk vilja på alla nivåer och måste bedrivas genom en bestämd kamp mot organiserad brottslighet, människohandel, korruption och penningtvätt, företeelser som orsakar allvarliga skador på samhället och framför allt utgör ett hot mot de laglydiga företagarnas överlevnad, allmänhetens och konsumenternas säkerhet och statens grundläggande demokratiska principer. |
| --- | --- |

AM.

Försvaret av allmänheten och en laglig och konkurrenskraftig ekonomi kräver politisk vilja på alla nivåer och måste bedrivas genom en bestämd kamp mot organiserad brottslighet, människohandel, korruption och penningtvätt, företeelser som orsakar allvarliga skador på samhället och framför allt utgör ett hot mot de laglydiga företagarnas överlevnad, allmänhetens och konsumenternas säkerhet och statens grundläggande demokratiska principer.

| AN. | Kriminella grupper utnyttjar modern teknik, miljöer och möjligheter som återspeglar lagliga affärsmöjligheter och mål. De kriminella grupperna har stor sakkunskap och är starkt organiserade samt mycket erfarna och sofistikerade. De gynnas av större rörlighet, förbindelsemöjligheter och resemöjligheter. Detta har lett till att den organiserade brottsligheten inte är lika bunden till en plats och i högre grad utnyttjar olika rättssystem och olika nationella jurisdiktioner. |
| --- | --- |

AN.

Kriminella grupper utnyttjar modern teknik, miljöer och möjligheter som återspeglar lagliga affärsmöjligheter och mål. De kriminella grupperna har stor sakkunskap och är starkt organiserade samt mycket erfarna och sofistikerade. De gynnas av större rörlighet, förbindelsemöjligheter och resemöjligheter. Detta har lett till att den organiserade brottsligheten inte är lika bunden till en plats och i högre grad utnyttjar olika rättssystem och olika nationella jurisdiktioner.

| AO. | Enligt FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) uppgår vinsterna från olagliga verksamheter i världen till cirka 3,6 procent av världens BNP, och de globala flödena av tvättade pengar uppgår i dag till cirka 2,7 procent av världens BNP. Enligt beräkningar från Europeiska kommissionen kostar korruptionen enbart i EU ungefär 120 miljarder euro, eller 1 procent av EU:s BNP, varje år. Det rör sig om betydande resurser som därmed stjäls från den ekonomiska och sociala utvecklingen, de offentliga finanserna och allmänhetens välfärd. |
| --- | --- |

AO.

Enligt FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) uppgår vinsterna från olagliga verksamheter i världen till cirka 3,6 procent av världens BNP, och de globala flödena av tvättade pengar uppgår i dag till cirka 2,7 procent av världens BNP. Enligt beräkningar från Europeiska kommissionen kostar korruptionen enbart i EU ungefär 120 miljarder euro, eller 1 procent av EU:s BNP, varje år. Det rör sig om betydande resurser som därmed stjäls från den ekonomiska och sociala utvecklingen, de offentliga finanserna och allmänhetens välfärd.

| AP. | Intäkterna från den olagliga verksamheten och de finansiella nätverken för penningtvätt inverkar negativt på EU:s ekonomi eftersom de förstärker spekulationen och finansbubblorna i den lagliga ekonomin. |
| --- | --- |

AP.

Intäkterna från den olagliga verksamheten och de finansiella nätverken för penningtvätt inverkar negativt på EU:s ekonomi eftersom de förstärker spekulationen och finansbubblorna i den lagliga ekonomin.

| AQ. | Korruptionen i vissa stater utgör ett allvarligt hot mot demokratin och är ett hinder för effektiv och rättvis förvaltning; den avskräcker från investeringar, försämrar den inre marknadens funktion och hämmar möjligheterna till sund konkurrens mellan företagen och äventyrar i slutändan själva den ekonomiska utvecklingen genom att felfördela tillgångarna, till skada för de offentliga tjänsterna i allmänhet och de sociala tjänsterna i synnerhet. De komplicerade byråkratiska mekanismerna – och den stora mängden onödiga eller överflödiga förhandstillstånd – kan avskräcka från företagande, hämma laglig ekonomisk verksamhet och stimulera bestickning av tjänstemän eller frambringa andra former av korruption. |
| --- | --- |

AQ.

Korruptionen i vissa stater utgör ett allvarligt hot mot demokratin och är ett hinder för effektiv och rättvis förvaltning; den avskräcker från investeringar, försämrar den inre marknadens funktion och hämmar möjligheterna till sund konkurrens mellan företagen och äventyrar i slutändan själva den ekonomiska utvecklingen genom att felfördela tillgångarna, till skada för de offentliga tjänsterna i allmänhet och de sociala tjänsterna i synnerhet. De komplicerade byråkratiska mekanismerna – och den stora mängden onödiga eller överflödiga förhandstillstånd – kan avskräcka från företagande, hämma laglig ekonomisk verksamhet och stimulera bestickning av tjänstemän eller frambringa andra former av korruption.

| AR. | Skillnader i lagstiftning och straffrätt när det gäller bestickning av offentliga tjänstemän påverkar den inre marknaden negativt, inte endast eftersom det inte råder lika villkor för företagen, utan även eftersom sådan bestickning även äger rum inom EU, när företag i en medlemsstat mutar offentliga tjänstemän i en annan medlemsstat, vilket snedvrider marknadernas funktion. |
| --- | --- |

AR.

Skillnader i lagstiftning och straffrätt när det gäller bestickning av offentliga tjänstemän påverkar den inre marknaden negativt, inte endast eftersom det inte råder lika villkor för företagen, utan även eftersom sådan bestickning även äger rum inom EU, när företag i en medlemsstat mutar offentliga tjänstemän i en annan medlemsstat, vilket snedvrider marknadernas funktion.

| AS. | 74 procent av EU-medborgarna ser korruption som ett stort problem i det egna landet och på överstatlig nivå (32), och korruption förekommer uppenbarligen i alla samhällssektorer. Korruption undergräver allmänhetens förtroende för de demokratiska institutionerna och minskar de folkvalda regeringarnas möjlighet att effektivt upprätthålla rättsstatsprincipen eftersom den skapar privilegier och därmed social orättvisa. Misstron mot politiker ökar vid djup ekonomisk kris. |
| --- | --- |

AS.

74 procent av EU-medborgarna ser korruption som ett stort problem i det egna landet och på överstatlig nivå (32), och korruption förekommer uppenbarligen i alla samhällssektorer. Korruption undergräver allmänhetens förtroende för de demokratiska institutionerna och minskar de folkvalda regeringarnas möjlighet att effektivt upprätthålla rättsstatsprincipen eftersom den skapar privilegier och därmed social orättvisa. Misstron mot politiker ökar vid djup ekonomisk kris.

| AT. | Områden där småskalig korruption oftare rapporteras, uttryckt i andelen mutfall per kontakt, är i genomsnitt följande: hälso- och sjukvård 6,2 procent, marktjänster 5 procent, tull 4,8 procent, domstolar 4,2 procent, polis 3,8 procent, register och tillstånd 3,8 procent, utbildningssystem 2,5 procent, allmännyttiga företag 2,5 procent, skatteintäkter 1,9 procent. |
| --- | --- |

AT.

Områden där småskalig korruption oftare rapporteras, uttryckt i andelen mutfall per kontakt, är i genomsnitt följande: hälso- och sjukvård 6,2 procent, marktjänster 5 procent, tull 4,8 procent, domstolar 4,2 procent, polis 3,8 procent, register och tillstånd 3,8 procent, utbildningssystem 2,5 procent, allmännyttiga företag 2,5 procent, skatteintäkter 1,9 procent.

| AU. | I områden med hög kriminalitet lägger den organiserade brottsligheten olovligen beslag på resurserna från den lokala ekonomin, vilket avskräcker från normal näringsverksamhet, inklusive investeringar från andra länder. I sådana områden har det blivit svårare för sunda företag att få krediter på grund av de höga kostnaderna och de stora garantier som bankerna kräver. Företag i ekonomiska svårigheter tvingas ibland vända sig till kriminella organisationer för att skaffa kredit till investeringar. |
| --- | --- |

AU.

I områden med hög kriminalitet lägger den organiserade brottsligheten olovligen beslag på resurserna från den lokala ekonomin, vilket avskräcker från normal näringsverksamhet, inklusive investeringar från andra länder. I sådana områden har det blivit svårare för sunda företag att få krediter på grund av de höga kostnaderna och de stora garantier som bankerna kräver. Företag i ekonomiska svårigheter tvingas ibland vända sig till kriminella organisationer för att skaffa kredit till investeringar.

| AV. | Den lokala organiserade brottsligheten drar nytta av brister i den lagliga ekonomin och kan spela en betydande roll i tillhandahållandet av vardagsprodukter. Det förekommer utpressning och hot mot lokala grupper, och det undergräver också den lagliga ekonomin och samhället i sin helhet, vad avser företagens och medborgarnas säkerhet. It-brottslighet och illegal elektronisk handel med kreativt innehåll, barnpornografi, läkemedel, lagliga psykotropa ämnen och narkotikaprekursorer, komponenter, reservdelar och andra vardagsprodukter, liksom problem med rättigheter och licenser, är ett hot mot folkhälsan, säkerheten, sysselsättningen och den sociala stabiliteten och kan tillfoga företag i de berörda sektorerna enorma skador och till och med hota deras existens. |
| --- | --- |

AV.

Den lokala organiserade brottsligheten drar nytta av brister i den lagliga ekonomin och kan spela en betydande roll i tillhandahållandet av vardagsprodukter. Det förekommer utpressning och hot mot lokala grupper, och det undergräver också den lagliga ekonomin och samhället i sin helhet, vad avser företagens och medborgarnas säkerhet. It-brottslighet och illegal elektronisk handel med kreativt innehåll, barnpornografi, läkemedel, lagliga psykotropa ämnen och narkotikaprekursorer, komponenter, reservdelar och andra vardagsprodukter, liksom problem med rättigheter och licenser, är ett hot mot folkhälsan, säkerheten, sysselsättningen och den sociala stabiliteten och kan tillfoga företag i de berörda sektorerna enorma skador och till och med hota deras existens.

| AW. | De alltfler brott som begås gentemot livsmedelssektorn utsätter medborgarnas hälsa för allvarlig fara, men det orsakar även stor skada för de länder vars starka sida är livsmedel av hög kvalitet. |
| --- | --- |

AW.

De alltfler brott som begås gentemot livsmedelssektorn utsätter medborgarnas hälsa för allvarlig fara, men det orsakar även stor skada för de länder vars starka sida är livsmedel av hög kvalitet.

| AX. | Sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi på nätet utgör ett särskilt hot. It-brottslighet, särskilt profitmotiverad sådan, och olika former av obehörig åtkomst till informationssystem är ofta kopplad till finansiella bedrägerier. It-brottslighet i form av olagliga tjänster är på uppgång och antalet sabotageprogram ökar snabbt. De europeiska myndigheter som arbetar med dessa frågor behöver ytterligare ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

AX.

Sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi på nätet utgör ett särskilt hot. It-brottslighet, särskilt profitmotiverad sådan, och olika former av obehörig åtkomst till informationssystem är ofta kopplad till finansiella bedrägerier. It-brottslighet i form av olagliga tjänster är på uppgång och antalet sabotageprogram ökar snabbt. De europeiska myndigheter som arbetar med dessa frågor behöver ytterligare ekonomiska resurser.

| AY. | Penningtvätt har tagit sig alltmer komplexa former som är svåra att spåra. De kriminella organisationerna utövar i allt större utsträckning penningtvätt genom olagliga, och ibland lagliga, spelverksamheter och uppgjorda sportresultat samt genom banker i länder där penningöverföringar inte kontrolleras i tillräcklig utsträckning för att penningtvätt och skatteundandragande ska kunna undvikas. Uppgjorda sportresultat bör betraktas som en lönande form av organiserad brottslighet. Laglig spelverksamhet är dock en form av företagande som bör stödjas på grundval av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

AY.

Penningtvätt har tagit sig alltmer komplexa former som är svåra att spåra. De kriminella organisationerna utövar i allt större utsträckning penningtvätt genom olagliga, och ibland lagliga, spelverksamheter och uppgjorda sportresultat samt genom banker i länder där penningöverföringar inte kontrolleras i tillräcklig utsträckning för att penningtvätt och skatteundandragande ska kunna undvikas. Uppgjorda sportresultat bör betraktas som en lönande form av organiserad brottslighet. Laglig spelverksamhet är dock en form av företagande som bör stödjas på grundval av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| AZ. | Att förfalska ett företags räkenskaper är ofta ett sätt att skapa icke-officiell likviditet, som minskar det beskattningsbara beloppet och kan användas till korruption och penningtvätt, samtidigt som det inkräktar på den sunda konkurrensen och minskar statens förmåga att fylla sin samhällsfunktion. |
| --- | --- |

AZ.

Att förfalska ett företags räkenskaper är ofta ett sätt att skapa icke-officiell likviditet, som minskar det beskattningsbara beloppet och kan användas till korruption och penningtvätt, samtidigt som det inkräktar på den sunda konkurrensen och minskar statens förmåga att fylla sin samhällsfunktion.

| BA. | I en tid av åtstramningsåtgärder beräknas skattebedrägerier kosta medlemsstaterna 1 biljon euro om året. Skatteflykt och skatteundandragande är inte begränsade till den svarta marknaden utan återfinns bland välkända företag i den reala ekonomin. |
| --- | --- |

BA.

I en tid av åtstramningsåtgärder beräknas skattebedrägerier kosta medlemsstaterna 1 biljon euro om året. Skatteflykt och skatteundandragande är inte begränsade till den svarta marknaden utan återfinns bland välkända företag i den reala ekonomin.

Behovet av ett gemensamt tillvägagångssätt på europeisk nivå

| BB. | En del har redan åstadkommits på europeisk nivå för att skapa ett harmoniserat regelverk och en harmoniserad rättslig ram för organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

BB.

En del har redan åstadkommits på europeisk nivå för att skapa ett harmoniserat regelverk och en harmoniserad rättslig ram för organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt.

| BC. | Särskilt när det gäller gränsöverskridande brottslighet kan skillnader i medlemsstaternas förhållningssätt till de kriminella företeelserna och skillnader inom den materiella straffrätten respektive straffprocessrätten skapa kryphål och ge upphov till svaga punkter i de straffrättsliga, civilrättsliga och skatterättsliga systemen i hela EU. Skatteparadis, stater med mindre strikt bankpolitik och separatistiska stater som saknar stark centralmakt har förvandlats till nav för den organiserade brottslighetens penningtvätt. |
| --- | --- |

BC.

Särskilt när det gäller gränsöverskridande brottslighet kan skillnader i medlemsstaternas förhållningssätt till de kriminella företeelserna och skillnader inom den materiella straffrätten respektive straffprocessrätten skapa kryphål och ge upphov till svaga punkter i de straffrättsliga, civilrättsliga och skatterättsliga systemen i hela EU. Skatteparadis, stater med mindre strikt bankpolitik och separatistiska stater som saknar stark centralmakt har förvandlats till nav för den organiserade brottslighetens penningtvätt.

| BD. | De kriminella grupperna har ofta en internationell nätstruktur. Därför kräver denna internationella struktur ett gränsöverskridande svar, bland annat effektiv och heltäckande kommunikation och informationsutbyte mellan motsvarande nationella och internationella organ. |
| --- | --- |

BD.

De kriminella grupperna har ofta en internationell nätstruktur. Därför kräver denna internationella struktur ett gränsöverskridande svar, bland annat effektiv och heltäckande kommunikation och informationsutbyte mellan motsvarande nationella och internationella organ.

| BE. | Skyddet av EU:s ekonomiska intressen och euron måste prioriteras genom att man övervakar de kriminella organisationernas ökande bedrägerier med EU-medel och förfalskningar av euron. |
| --- | --- |

BE.

Skyddet av EU:s ekonomiska intressen och euron måste prioriteras genom att man övervakar de kriminella organisationernas ökande bedrägerier med EU-medel och förfalskningar av euron.

| BF. | Program som Herkules, Fiscalis, åtgärdsprogrammet för tullfrågor i gemenskapen och Perikles har tagits fram på europeisk nivå för att skydda EU:s ekonomiska intressen och bekämpa transnationell och gränsöverskridande kriminell och olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

BF.

Program som Herkules, Fiscalis, åtgärdsprogrammet för tullfrågor i gemenskapen och Perikles har tagits fram på europeisk nivå för att skydda EU:s ekonomiska intressen och bekämpa transnationell och gränsöverskridande kriminell och olaglig verksamhet.

| BG. | Euroområdets största fiende är skillnader i produktivitet bland medlemsstaterna. Dessa skapar på medellång och lång sikt skillnader i konkurrenskraft som inte kan åtgärdas genom devalvering och som leder till hårda och politiskt ohållbara åtstramningsprogram för intern devalvering. Systemisk korruption i den offentliga sektorn, som är ett stort hinder för effektivitet, utländska direktinvesteringar och innovation, gör därmed att den monetära unionen inte fungerar som den ska. |
| --- | --- |

BG.

Euroområdets största fiende är skillnader i produktivitet bland medlemsstaterna. Dessa skapar på medellång och lång sikt skillnader i konkurrenskraft som inte kan åtgärdas genom devalvering och som leder till hårda och politiskt ohållbara åtstramningsprogram för intern devalvering. Systemisk korruption i den offentliga sektorn, som är ett stort hinder för effektivitet, utländska direktinvesteringar och innovation, gör därmed att den monetära unionen inte fungerar som den ska.

| BH. | Det finns minst 20 miljoner fall av småskalig korruption inom EU:s offentliga sektorer. Företeelsen har även en tydlig spridningseffekt på de delar av medlemsstaternas offentliga förvaltning (och motsvarande politiker) som är ansvariga för förvaltningen av EU:s medel och andra ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

BH.

Det finns minst 20 miljoner fall av småskalig korruption inom EU:s offentliga sektorer. Företeelsen har även en tydlig spridningseffekt på de delar av medlemsstaternas offentliga förvaltning (och motsvarande politiker) som är ansvariga för förvaltningen av EU:s medel och andra ekonomiska intressen.

| BI. | Det finns ett mycket stort skattegap i Europa. Uppskattningsvis 1 biljon euro i offentliga intäkter går varje år förlorade i EU på grund av skattebedrägerier och skatteflykt, vilket motsvarar en årlig kostnad på ungefär 2 000 euro för varje EU-medborgare. |
| --- | --- |

BI.

Det finns ett mycket stort skattegap i Europa. Uppskattningsvis 1 biljon euro i offentliga intäkter går varje år förlorade i EU på grund av skattebedrägerier och skatteflykt, vilket motsvarar en årlig kostnad på ungefär 2 000 euro för varje EU-medborgare.

| BJ. | För att motarbeta organiserad brottslighet måste medlemsstaternas lagstiftare ha möjlighet att reagera snabbt och effektivt på förändrade strukturer och nya former av brottslighet. Medlemsstaterna har i uppdrag, i synnerhet efter Lissabonfördraget, att inrätta ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa i EU. |
| --- | --- |

BJ.

För att motarbeta organiserad brottslighet måste medlemsstaternas lagstiftare ha möjlighet att reagera snabbt och effektivt på förändrade strukturer och nya former av brottslighet. Medlemsstaterna har i uppdrag, i synnerhet efter Lissabonfördraget, att inrätta ett verkligt område med frihet, säkerhet och rättvisa i EU.

| BK. | En gemensam europeisk strategi för kamp mot organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt måste bygga på bästa möjliga hotbedömningar och omfatta en förstärkning av det rättsliga samarbetet och polissamarbetet, också med tredjeländer; en gemensam definition av brottsrekvisit som associering till en kriminell organisation eller penningtvätt som ett eget brott, skilt från förbrottet; åtalbarhet för alla former av korruption; en tillnärmning av lagstiftning i medlemsstaterna angående vissa rättsliga förfaranden, som preskription; effektiva former för förverkande och återvinning av tillgångar från organiserad brottslighet eller korruption; större ansvarsskyldighet för den offentliga förvaltningen, politiker, advokater, notarier, fastighetsmäklare, försäkringsbolag och andra företag; utbildning av domare och polis samt utbyte av bästa praxis för lämpliga förebyggande instrument. |
| --- | --- |

BK.

En gemensam europeisk strategi för kamp mot organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt måste bygga på bästa möjliga hotbedömningar och omfatta en förstärkning av det rättsliga samarbetet och polissamarbetet, också med tredjeländer; en gemensam definition av brottsrekvisit som associering till en kriminell organisation eller penningtvätt som ett eget brott, skilt från förbrottet; åtalbarhet för alla former av korruption; en tillnärmning av lagstiftning i medlemsstaterna angående vissa rättsliga förfaranden, som preskription; effektiva former för förverkande och återvinning av tillgångar från organiserad brottslighet eller korruption; större ansvarsskyldighet för den offentliga förvaltningen, politiker, advokater, notarier, fastighetsmäklare, försäkringsbolag och andra företag; utbildning av domare och polis samt utbyte av bästa praxis för lämpliga förebyggande instrument.

| BL. | Ömsesidigt erkännande är en etablerad grundläggande princip för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor mellan EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

BL.

Ömsesidigt erkännande är en etablerad grundläggande princip för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor mellan EU:s medlemsstater.

| BM. | Kampen mot människohandel prioriteras av EU. Sedan 1990-talet har många initiativ, åtgärder och finansieringsprogram samt en rättslig ram tagits fram. I artikel 5 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna förbjuds uttryckligen människohandel. |
| --- | --- |

BM.

Kampen mot människohandel prioriteras av EU. Sedan 1990-talet har många initiativ, åtgärder och finansieringsprogram samt en rättslig ram tagits fram. I artikel 5 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna förbjuds uttryckligen människohandel.

| BN. | För att medlemsstaterna ska kunna samarbeta i kampen mot brott och få rättssystemen att fungera måste det finnas ett ömsesidigt förtroende mellan de rättsliga myndigheterna i EU. Principen om ömsesidigt förtroende kräver minimiskyddsnormer på högsta möjliga nivå. |
| --- | --- |

BN.

För att medlemsstaterna ska kunna samarbeta i kampen mot brott och få rättssystemen att fungera måste det finnas ett ömsesidigt förtroende mellan de rättsliga myndigheterna i EU. Principen om ömsesidigt förtroende kräver minimiskyddsnormer på högsta möjliga nivå.

| BO. | Medlemsstaternas straffrättsliga system och lagföringssystem har utvecklats under århundraden. Varje medlemsstat har sina egna kännetecken och särdrag. Därför måste vissa nyckelområden inom straffrätten fortfarande ligga under medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

BO.

Medlemsstaternas straffrättsliga system och lagföringssystem har utvecklats under århundraden. Varje medlemsstat har sina egna kännetecken och särdrag. Därför måste vissa nyckelområden inom straffrätten fortfarande ligga under medlemsstaternas behörighet.

| BP. | Det finns en väsentlig skillnad mellan domstolsvittnen och personer som samarbetar med rättvisan. Det är medlemsstaternas och Europeiska unionens plikt att skydda och ge garantier åt dem som har valt att kämpa mot den organiserade brottsligheten och maffiaverksamheten och som därmed riskerar sitt eget och sina anhörigas liv. |
| --- | --- |

BP.

Det finns en väsentlig skillnad mellan domstolsvittnen och personer som samarbetar med rättvisan. Det är medlemsstaternas och Europeiska unionens plikt att skydda och ge garantier åt dem som har valt att kämpa mot den organiserade brottsligheten och maffiaverksamheten och som därmed riskerar sitt eget och sina anhörigas liv.

| BQ. | Anbuden till offentliga upphandlingar övervakas visserligen strängt, men utgifterna efteråt är långt ifrån öppna för insyn och det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller intresseförklaringar. |
| --- | --- |

BQ.

Anbuden till offentliga upphandlingar övervakas visserligen strängt, men utgifterna efteråt är långt ifrån öppna för insyn och det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller intresseförklaringar.

För en enhetlig och sammanhängande rättslig ram

| 1. | Europaparlamentet anser att man måste ge ett lämpligt politiskt svar på de kriminella organisationernas och maffiornas närvaro på EU-nivå genom en utförlig och tidsmässigt lämplig handlingsplan med lagstiftningsmässiga och andra åtgärder, i syfte att undanröja dessa organisationer samt identifiera och ta tillbaka varje vinst (direkt eller indirekt) som kan härledas till dessa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att man måste ge ett lämpligt politiskt svar på de kriminella organisationernas och maffiornas närvaro på EU-nivå genom en utförlig och tidsmässigt lämplig handlingsplan med lagstiftningsmässiga och andra åtgärder, i syfte att undanröja dessa organisationer samt identifiera och ta tillbaka varje vinst (direkt eller indirekt) som kan härledas till dessa.

| 2. | Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att vidta kraftfulla åtgärder av förebyggande karaktär och inte bara reaktiva åtgärder, för att undanröja den organiserade brottsligheten och maffiaverksamheten samt företeelser som korruption och penningtvätt som, i det stora hela, begränsar EU-medborgarnas och framtida generationers frihet, rättigheter och säkerhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att vidta kraftfulla åtgärder av förebyggande karaktär och inte bara reaktiva åtgärder, för att undanröja den organiserade brottsligheten och maffiaverksamheten samt företeelser som korruption och penningtvätt som, i det stora hela, begränsar EU-medborgarnas och framtida generationers frihet, rättigheter och säkerhet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta gemensamma rättsliga standarder och modeller för integration och samarbete mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att, på grundval av en utvärderingsrapport om genomförandet av rambeslutet om kampen mot organiserad brottslighet och på grundval av medlemsstaternas mest avancerade lagstiftning, lägga fram ett lagstiftningsförslag vari man fastställer en gemensam definition av organiserad brottslighet, som bland annat tar upp brottsrekvisitet associering till maffialiknande organisationer, betonar att den här typen av kriminella organisationer ofta har markerad företagsprofil och utövar makt genom hot, och tar hänsyn till artikel 2 a i FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att förslag till EU-bestämmelser på området för materiell straffrätt måste vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och med den ståndpunkt som uttrycktes i parlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta gemensamma rättsliga standarder och modeller för integration och samarbete mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att, på grundval av en utvärderingsrapport om genomförandet av rambeslutet om kampen mot organiserad brottslighet och på grundval av medlemsstaternas mest avancerade lagstiftning, lägga fram ett lagstiftningsförslag vari man fastställer en gemensam definition av organiserad brottslighet, som bland annat tar upp brottsrekvisitet associering till maffialiknande organisationer, betonar att den här typen av kriminella organisationer ofta har markerad företagsprofil och utövar makt genom hot, och tar hänsyn till artikel 2 a i FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att förslag till EU-bestämmelser på området för materiell straffrätt måste vara förenliga med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och med den ståndpunkt som uttrycktes i parlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en gemensam definition av korruption i syfte att utveckla en konsekvent övergripande EU-politik mot korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin rapport om de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit mot korruption, som ska komma under 2013, ta upp alla typer av korruption, både i den offentliga sektorn och den privata, inklusive ideella föreningar, och lyfta fram de bästa nationella erfarenheterna i kampen mot korruption. Kommissionen bör också tillhandahålla en korrekt metod för att mäta företeelsen och göra en fullständig översikt för varje land över områden som är särskilt utsatta för korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet och till konferensen för partsstaterna till Uncac om vilka åtgärder medlemsstaterna och EU har vidtagit samt att uppdatera befintlig europeisk lagstiftning i enlighet därmed. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en gemensam definition av korruption i syfte att utveckla en konsekvent övergripande EU-politik mot korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin rapport om de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit mot korruption, som ska komma under 2013, ta upp alla typer av korruption, både i den offentliga sektorn och den privata, inklusive ideella föreningar, och lyfta fram de bästa nationella erfarenheterna i kampen mot korruption. Kommissionen bör också tillhandahålla en korrekt metod för att mäta företeelsen och göra en fullständig översikt för varje land över områden som är särskilt utsatta för korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet och till konferensen för partsstaterna till Uncac om vilka åtgärder medlemsstaterna och EU har vidtagit samt att uppdatera befintlig europeisk lagstiftning i enlighet därmed.

| 5. | Europaparlamentet anser att en rättslig ram för penningtvätt bara kan bli effektiv om den tar full hänsyn till samspelet mellan bestämmelserna om penningtvätt och den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter, så att penningtvätt bekämpas utan att etablerade standarder för uppgiftsskydd försämras. I detta avseende välkomnar parlamentet det system för uppgiftsskydd som används av Europol. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en rättslig ram för penningtvätt bara kan bli effektiv om den tar full hänsyn till samspelet mellan bestämmelserna om penningtvätt och den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter, så att penningtvätt bekämpas utan att etablerade standarder för uppgiftsskydd försämras. I detta avseende välkomnar parlamentet det system för uppgiftsskydd som används av Europol.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det förslag om harmonisering av straffrätten på området för penningtvätt som ska komma under 2013 innehåller en gemensam definition av brottsrekvisitet penningtvätt som ett eget brott, skilt från förbrottet, som bygger på bästa praxis från medlemsstaterna, och föreskriver att allvarliga brott som kan leda till en vinst för förövaren betraktas som ett förbrott. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det förslag om harmonisering av straffrätten på området för penningtvätt som ska komma under 2013 innehåller en gemensam definition av brottsrekvisitet penningtvätt som ett eget brott, skilt från förbrottet, som bygger på bästa praxis från medlemsstaterna, och föreskriver att allvarliga brott som kan leda till en vinst för förövaren betraktas som ett förbrott.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att utveckla artikel 18 i direktivet om människohandel för att uppmuntra medlemsstaterna att kriminalisera användning av tjänster från alla offer för människohandel, både när det gäller utnyttjande som arbetskraft och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att utveckla artikel 18 i direktivet om människohandel för att uppmuntra medlemsstaterna att kriminalisera användning av tjänster från alla offer för människohandel, både när det gäller utnyttjande som arbetskraft och sexuellt utnyttjande.

| 8. | Europaparlamentet anser att situationen och de förödande konsekvenserna för offren för människohandel är oacceptabla och utgör brottsliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att göra människohandeln socialt oacceptabel genom kraftfulla och fortlöpande informationskampanjer med tydliga fastställda minskningsmål. Parlamentet anser att dessa kampanjer bör utvärderas årligen i samband med Europeiska dagen mot människohandel den 18 oktober varje år, samt efter fem år, från och med nu fram till Europeiska året mot människohandel. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att situationen och de förödande konsekvenserna för offren för människohandel är oacceptabla och utgör brottsliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att göra människohandeln socialt oacceptabel genom kraftfulla och fortlöpande informationskampanjer med tydliga fastställda minskningsmål. Parlamentet anser att dessa kampanjer bör utvärderas årligen i samband med Europeiska dagen mot människohandel den 18 oktober varje år, samt efter fem år, från och med nu fram till Europeiska året mot människohandel.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen och Europaparlamentet och med stöd av Europol, Eurojust och byrån för grundläggande rättigheter fastställa EU-indikatorer som är i görligaste mån enhetliga och konsekventa för att mäta åtminstone omfattningen av, kostnaderna för och de sociala skadeverkningarna av organiserade kriminella företeelser, korruption och penningtvätt i EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen och Europaparlamentet och med stöd av Europol, Eurojust och byrån för grundläggande rättigheter fastställa EU-indikatorer som är i görligaste mån enhetliga och konsekventa för att mäta åtminstone omfattningen av, kostnaderna för och de sociala skadeverkningarna av organiserade kriminella företeelser, korruption och penningtvätt i EU.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att överväga möjligheten att upprätta en europeisk förteckning över kriminella organisationer i likhet med den europeiska förteckningen över organisationer som betraktas som terrororganisationer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att överväga möjligheten att upprätta en europeisk förteckning över kriminella organisationer i likhet med den europeiska förteckningen över organisationer som betraktas som terrororganisationer.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett europeiskt nätverk bör inrättas för att förena olika universitetsinstitutioner som arbetar med organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt för att främja universitetsforskningen inom dessa områden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ett europeiskt nätverk bör inrättas för att förena olika universitetsinstitutioner som arbetar med organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt för att främja universitetsforskningen inom dessa områden.

| 12. | Europaparlamentet anser att det krävs fullständig tillämpning av de befintliga instrumenten för ömsesidigt erkännande och en europeisk lagstiftning som säkerställer att domar och order om förverkande som utfärdats i en medlemsstat omedelbart kan verkställas även på en annan medlemsstats territorium. Parlamentet anser att medlemsstaternas ömsesidiga rättsliga bistånd och erkännande av bevismaterial bör förbättras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det krävs fullständig tillämpning av de befintliga instrumenten för ömsesidigt erkännande och en europeisk lagstiftning som säkerställer att domar och order om förverkande som utfärdats i en medlemsstat omedelbart kan verkställas även på en annan medlemsstats territorium. Parlamentet anser att medlemsstaternas ömsesidiga rättsliga bistånd och erkännande av bevismaterial bör förbättras.

| 13. | Europaparlamentet anser att åtgärderna för att bekämpa människohandel och tvångsarbete främst bör inriktas på orsakerna till dem, såsom globala orättvisor. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullfölja sina åtaganden beträffande utvecklingsbistånd och millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att åtgärderna för att bekämpa människohandel och tvångsarbete främst bör inriktas på orsakerna till dem, såsom globala orättvisor. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullfölja sina åtaganden beträffande utvecklingsbistånd och millennieutvecklingsmålen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att förstärka den yttre dimensionen av åtgärder och program, däribland bilaterala avtal, för att bekämpa människohandel genom förebyggande åtgärder i ursprungs- och transitländerna och att särskilt uppmärksamma minderåriga och barn utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att förstärka den yttre dimensionen av åtgärder och program, däribland bilaterala avtal, för att bekämpa människohandel genom förebyggande åtgärder i ursprungs- och transitländerna och att särskilt uppmärksamma minderåriga och barn utan medföljande vuxen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett tillförlitligt system i hela EU för att mer effektivt övervaka människohandlarnas och offrens förflyttningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett tillförlitligt system i hela EU för att mer effektivt övervaka människohandlarnas och offrens förflyttningar.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående, tillsammans med både medlemsstaterna och de internationella institutioner som arbetar med att bekämpa människohandel, inrätta ett jämförbart och tillförlitligt system för uppgiftsinsamling på EU-nivå som bygger på samfällda och solida gemensamma indikatorer. Parlamentet anser att man, för att göra uppgiftssystemet mer synligt och aktuellt, kan inrätta ett observatorium för bekämpning av människohandel på EU:s befintliga webbplats för bekämpning av människohandel och införa ett krav på att alla EU-institutioner och de sju byråer som arbetar inom området ska föra in sina uppgifter i det samt uppmana icke-statliga organisationer och andra institutioner att göra samma sak. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående, tillsammans med både medlemsstaterna och de internationella institutioner som arbetar med att bekämpa människohandel, inrätta ett jämförbart och tillförlitligt system för uppgiftsinsamling på EU-nivå som bygger på samfällda och solida gemensamma indikatorer. Parlamentet anser att man, för att göra uppgiftssystemet mer synligt och aktuellt, kan inrätta ett observatorium för bekämpning av människohandel på EU:s befintliga webbplats för bekämpning av människohandel och införa ett krav på att alla EU-institutioner och de sju byråer som arbetar inom området ska föra in sina uppgifter i det samt uppmana icke-statliga organisationer och andra institutioner att göra samma sak.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra de rekommendationer som tas upp i EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra de rekommendationer som tas upp i EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla de nödvändiga villkoren för att färdigställa den europeiska hjälptelefonlinjen för offren för människohandel i syfte att hjälpa till att öka kännedomen om deras rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla de nödvändiga villkoren för att färdigställa den europeiska hjälptelefonlinjen för offren för människohandel i syfte att hjälpa till att öka kännedomen om deras rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsätta mer resurser till att bekämpa användningen av sociala nätverk och it-brottslighet inom ramen för människohandel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsätta mer resurser till att bekämpa användningen av sociala nätverk och it-brottslighet inom ramen för människohandel.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka det gränsöverskridande rättsliga och polisiära samarbetet mellan medlemsstaterna och EU-organen eftersom brottet människohandel inte är begränsat till en medlemsstat. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka det gränsöverskridande rättsliga och polisiära samarbetet mellan medlemsstaterna och EU-organen eftersom brottet människohandel inte är begränsat till en medlemsstat.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sanktionerna mot banker och finansinstitut som gör sig medskyldiga till mottagande och/eller penningtvätt av inkomsterna från den organiserade brottslighetens verksamheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sanktionerna mot banker och finansinstitut som gör sig medskyldiga till mottagande och/eller penningtvätt av inkomsterna från den organiserade brottslighetens verksamheter.

Bekämpa och förebygga organiserad brottslighet och korruption genom förverkande av vinster och tillgångar

| 22. | När det gäller förverkande uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att, på grundval av den mest avancerade nationella lagstiftningen, överväga att införa modeller för civilrättsligt förverkande i de fall där det efter en bedömning av vad som är mest sannolikt och efter ett domstolsbeslut kan fastställas att de berörda tillgångarna härrör från eller används för brottsliga verksamheter. Parlamentet ställer sig positivt till modellen med preventivt förverkande av kriminella tillgångar, med förhandstillstånd från en domstol, i enlighet med konstitutionella nationella garantier och utan att det påverkar egendomsrätten och rätten till försvar. Parlamentet uppmuntrar också medlemsstaterna att gynna användningen av förverkade tillgångar från brottslig verksamhet för sociala syften. Parlamentet föreslår att det ska vidtas åtgärder och anslås medel för att finansiera åtgärder för att skydda och hålla samman förverkade tillgångar. |
| --- | --- |

22.

När det gäller förverkande uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att, på grundval av den mest avancerade nationella lagstiftningen, överväga att införa modeller för civilrättsligt förverkande i de fall där det efter en bedömning av vad som är mest sannolikt och efter ett domstolsbeslut kan fastställas att de berörda tillgångarna härrör från eller används för brottsliga verksamheter. Parlamentet ställer sig positivt till modellen med preventivt förverkande av kriminella tillgångar, med förhandstillstånd från en domstol, i enlighet med konstitutionella nationella garantier och utan att det påverkar egendomsrätten och rätten till försvar. Parlamentet uppmuntrar också medlemsstaterna att gynna användningen av förverkade tillgångar från brottslig verksamhet för sociala syften. Parlamentet föreslår att det ska vidtas åtgärder och anslås medel för att finansiera åtgärder för att skydda och hålla samman förverkade tillgångar.

| 23. | Europaparlamentet anser att en slutgiltig dom för deltagande i en kriminell organisation, penningtvätt eller finansiering av terrorism, utnyttjande av människohandel och barnarbete, korruption och andra allvarliga brott mot det offentliga intresset som leder till förlorade skatteintäkter eller skada på samhället, samt för andra s.k. eurobrott i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, bör införas som motiv för uteslutande av en ekonomisk aktör från deltagande i offentlig upphandling i hela EU under minst fem år, även om det framkommer först under tilldelningsförfarandet. Parlamentet anser att förfaranden för offentlig upphandling måste bygga på legalitetsprincipen och att kriteriet beträffande det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet i detta sammanhang bör definieras så att man uppnår insyn (inte minst genom e-upphandling) och förhindrar bedrägerier, korruption och andra allvarliga oegentligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en struktur eller ett samarbetsprogram för att ta ett helhetsgrepp om bekämpningen av korruptionsbrott i samband med offentlig upphandling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att en slutgiltig dom för deltagande i en kriminell organisation, penningtvätt eller finansiering av terrorism, utnyttjande av människohandel och barnarbete, korruption och andra allvarliga brott mot det offentliga intresset som leder till förlorade skatteintäkter eller skada på samhället, samt för andra s.k. eurobrott i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, bör införas som motiv för uteslutande av en ekonomisk aktör från deltagande i offentlig upphandling i hela EU under minst fem år, även om det framkommer först under tilldelningsförfarandet. Parlamentet anser att förfaranden för offentlig upphandling måste bygga på legalitetsprincipen och att kriteriet beträffande det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet i detta sammanhang bör definieras så att man uppnår insyn (inte minst genom e-upphandling) och förhindrar bedrägerier, korruption och andra allvarliga oegentligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en struktur eller ett samarbetsprogram för att ta ett helhetsgrepp om bekämpningen av korruptionsbrott i samband med offentlig upphandling.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att det finns kopplingar mellan laglig och olaglig affärsverksamhet och att lagliga intressen i vissa fall skapar resurser för olaglig verksamhet. Parlamentet understryker att övervakning av lagliga intressens flöden kan göra det lättare att upptäcka tillgångar som har förvärvats genom brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att det finns kopplingar mellan laglig och olaglig affärsverksamhet och att lagliga intressen i vissa fall skapar resurser för olaglig verksamhet. Parlamentet understryker att övervakning av lagliga intressens flöden kan göra det lättare att upptäcka tillgångar som har förvärvats genom brottslig verksamhet.

| 25. | Europaparlamentet anser att man, för att kunna bekämpa narkotikahandeln och andra typer av organiserad brottslighet, måste göra det möjligt för rätts- och polisväsendet att inte bara bistås av Eurojust och Europol utan också dra nytta av samarbetsavtal – som inte påverkar sekretesskraven – med branscherna för transport, logistik, kemi, internettjänster, bankverksamhet och finansiella tjänster, såväl inom medlemsstaterna som i tredjeländer. Parlamentet understryker vikten av att angripa utbudet av narkotika genom stränga kontroller av narkotikaprekursorer och välkomnar kommissionens förslag om ändring av förordning (EG) nr 273/2004, i vilket det fastställs bättre sätt att förebygga avledning från EU:s interna handel av t.ex. acetanhydrid genom utvidgning av registreringskravet för denna produkt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att man, för att kunna bekämpa narkotikahandeln och andra typer av organiserad brottslighet, måste göra det möjligt för rätts- och polisväsendet att inte bara bistås av Eurojust och Europol utan också dra nytta av samarbetsavtal – som inte påverkar sekretesskraven – med branscherna för transport, logistik, kemi, internettjänster, bankverksamhet och finansiella tjänster, såväl inom medlemsstaterna som i tredjeländer. Parlamentet understryker vikten av att angripa utbudet av narkotika genom stränga kontroller av narkotikaprekursorer och välkomnar kommissionens förslag om ändring av förordning (EG) nr 273/2004, i vilket det fastställs bättre sätt att förebygga avledning från EU:s interna handel av t.ex. acetanhydrid genom utvidgning av registreringskravet för denna produkt.

| 26. | Europaparlamentet är bekymrat över att de utredningsverktyg som ställs till förfogande i flera nationella rättsordningar inte är effektiva och att inte vederbörlig hänsyn tas till behovet av särskilda verktyg för att bekämpa kriminella organisationer och maffiaorganisationer. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen, som redan togs upp i den resolution som antogs den 25 oktober 2011, att genomföra en jämförande undersökning av de särskilda utredningstekniker som i dag används i de olika medlemsstaterna. Med utgångspunkt i denna undersökning kan man genomföra en insats på EU-nivå för att förse de behöriga myndigheterna med de utredningsverktyg som behövs, mot bakgrund av befintlig bästa praxis. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är bekymrat över att de utredningsverktyg som ställs till förfogande i flera nationella rättsordningar inte är effektiva och att inte vederbörlig hänsyn tas till behovet av särskilda verktyg för att bekämpa kriminella organisationer och maffiaorganisationer. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen, som redan togs upp i den resolution som antogs den 25 oktober 2011, att genomföra en jämförande undersökning av de särskilda utredningstekniker som i dag används i de olika medlemsstaterna. Med utgångspunkt i denna undersökning kan man genomföra en insats på EU-nivå för att förse de behöriga myndigheterna med de utredningsverktyg som behövs, mot bakgrund av befintlig bästa praxis.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och näringslivet att genomföra konkreta åtgärder för att förbättra spårbarheten hos produkter (t.ex. ursprungsmärkning för livsmedel, CIP-märkning för handeldvapen eller digitaliserade skatteregistreringsnummer för cigaretter, alkohol och receptbelagda läkemedel) i syfte att effektivare skydda konsumenternas hälsa, öka medborgarnas säkerhet, försvåra smuggling och bekämpa illegal handel. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna inte ville införa spårbarhet i samband med uppdateringen av unionens tullkodex. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och näringslivet att genomföra konkreta åtgärder för att förbättra spårbarheten hos produkter (t.ex. ursprungsmärkning för livsmedel, CIP-märkning för handeldvapen eller digitaliserade skatteregistreringsnummer för cigaretter, alkohol och receptbelagda läkemedel) i syfte att effektivare skydda konsumenternas hälsa, öka medborgarnas säkerhet, försvåra smuggling och bekämpa illegal handel. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna inte ville införa spårbarhet i samband med uppdateringen av unionens tullkodex.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt maritima samarbete för att bekämpa människohandeln och flödet av narkotika och illegala och förfalskade varor över EU:s inre och yttre sjögränser. Parlamentet inser att gränsförvaltning också omfattar migrationsfrågor som har att göra med migranters grundläggande rättigheter, inklusive, där så är relevant, rätten till asyl, samt skydd och hjälp för offer för människohandel eller tvångsarbete, särskilt för minderåriga. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt maritima samarbete för att bekämpa människohandeln och flödet av narkotika och illegala och förfalskade varor över EU:s inre och yttre sjögränser. Parlamentet inser att gränsförvaltning också omfattar migrationsfrågor som har att göra med migranters grundläggande rättigheter, inklusive, där så är relevant, rätten till asyl, samt skydd och hjälp för offer för människohandel eller tvångsarbete, särskilt för minderåriga.

| 29. | Europaparlamentet anser att det inte längre går att skjuta upp arbetet med att fastställa en handlingsplan som ska leda fram till en EU-omfattande straffrättslig ram och att införa operativa instrument för att motverka it-brottsligheten, i syfte att uppnå ett bättre internationellt samarbete och med stöd av det europeiska it-brottscentrumet, med målet att garantera en hög säkerhetsnivå för allmänheten (särskilt de mest utsatta personerna), företagen och de offentliga myndigheterna, utan att äventyra informationsfriheten och dataskyddet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det inte längre går att skjuta upp arbetet med att fastställa en handlingsplan som ska leda fram till en EU-omfattande straffrättslig ram och att införa operativa instrument för att motverka it-brottsligheten, i syfte att uppnå ett bättre internationellt samarbete och med stöd av det europeiska it-brottscentrumet, med målet att garantera en hög säkerhetsnivå för allmänheten (särskilt de mest utsatta personerna), företagen och de offentliga myndigheterna, utan att äventyra informationsfriheten och dataskyddet.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att det enligt de rättsliga myndigheterna och polismyndigheterna finns en betydande koppling mellan den organiserade brottsligheten och finansieringen av terroristgrupper med vinster från illegal internationell handel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka åtgärderna för att bekämpa dessa företeelser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar bekymrat att det enligt de rättsliga myndigheterna och polismyndigheterna finns en betydande koppling mellan den organiserade brottsligheten och finansieringen av terroristgrupper med vinster från illegal internationell handel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka åtgärderna för att bekämpa dessa företeelser.

| 31. | Med tanke på att den organiserade brottsligheten utnyttjar internet och dess illegala verktyg i allt högre grad uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att utan dröjsmål anta nationella it-säkerhetsstrategier. |
| --- | --- |

31.

Med tanke på att den organiserade brottsligheten utnyttjar internet och dess illegala verktyg i allt högre grad uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att utan dröjsmål anta nationella it-säkerhetsstrategier.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en EU-stadga för skydd och bistånd för offer för människohandel i syfte att samla alla befintliga indikatorer, åtgärder, program och resurser på ett mer sammanhållet, effektivt och användbart sätt för alla berörda aktörer, i syfte att stärka skyddet av offren. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en hjälptelefon för offer för människohandel. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en EU-stadga för skydd och bistånd för offer för människohandel i syfte att samla alla befintliga indikatorer, åtgärder, program och resurser på ett mer sammanhållet, effektivt och användbart sätt för alla berörda aktörer, i syfte att stärka skyddet av offren. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en hjälptelefon för offer för människohandel.

| 33. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att barn som är offer för människohandel bör ges särskild behandling, samt att skyddet för ensamkommande barn eller barn som är offer för människohandel som begåtts av deras egna familjer bör stärkas (sådana fall ska beaktas vid beslut om återförande till ursprungsländer, val av vårdnadshavare etc.). Parlamentet insisterar på att inte bara kön utan även hälsoproblem och funktionshinder måste beaktas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att barn som är offer för människohandel bör ges särskild behandling, samt att skyddet för ensamkommande barn eller barn som är offer för människohandel som begåtts av deras egna familjer bör stärkas (sådana fall ska beaktas vid beslut om återförande till ursprungsländer, val av vårdnadshavare etc.). Parlamentet insisterar på att inte bara kön utan även hälsoproblem och funktionshinder måste beaktas.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen till specialiserade icke-statliga organisationer, massmedier och forskning för att stärka stödet, skyddet och biståndet till offren så att det inte blir lika nödvändigt för dem att vittna i domstol., Parlamentet uppmanar också kommissionen att stärka de aspekter som rör synliggörande, medvetandegörande och offrens behov, i syfte att minska efterfrågan på och utnyttjandet av offer för människohandel och föra fram en ”nollvision” för såväl sexuellt utnyttjande som utnyttjande av arbetskraft. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen till specialiserade icke-statliga organisationer, massmedier och forskning för att stärka stödet, skyddet och biståndet till offren så att det inte blir lika nödvändigt för dem att vittna i domstol., Parlamentet uppmanar också kommissionen att stärka de aspekter som rör synliggörande, medvetandegörande och offrens behov, i syfte att minska efterfrågan på och utnyttjandet av offer för människohandel och föra fram en ”nollvision” för såväl sexuellt utnyttjande som utnyttjande av arbetskraft.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett system för effektivare och mer proaktiva finansiella utredningar som en nyckelfaktor för att minska trycket på offer för människohandel att framträda som huvudvittnen i rättegångar mot människohandlare. Parlamentet uppmanar också kommissionen att sörja för bättre specialiserad utbildning och tillräckliga resurser till de EU-organ som bekämpar människohandel, inbegripet gränsöverskridande samarbete och samarbete utanför gränserna. Parlamentet påminner kommissionen om att dessa insatser kräver ett helhetsgrepp som främjar ett flerdisciplinärt samarbete på lokal, nationell och transnationell nivå och uppmanar medlemsstaterna att bl.a. inrätta en särskild nationell underrättelseenhet inom polisen och att uppmuntra samarbete mellan administrativa och brottsbekämpande myndigheter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett system för effektivare och mer proaktiva finansiella utredningar som en nyckelfaktor för att minska trycket på offer för människohandel att framträda som huvudvittnen i rättegångar mot människohandlare. Parlamentet uppmanar också kommissionen att sörja för bättre specialiserad utbildning och tillräckliga resurser till de EU-organ som bekämpar människohandel, inbegripet gränsöverskridande samarbete och samarbete utanför gränserna. Parlamentet påminner kommissionen om att dessa insatser kräver ett helhetsgrepp som främjar ett flerdisciplinärt samarbete på lokal, nationell och transnationell nivå och uppmanar medlemsstaterna att bl.a. inrätta en särskild nationell underrättelseenhet inom polisen och att uppmuntra samarbete mellan administrativa och brottsbekämpande myndigheter.

Förstärka det rättsliga och polisiära samarbetet på europeisk och internationell nivå

| 36. | Europaparlamentet uppmanar vikten av att förstärka samarbetet och öka insynen genom att utveckla en effektiv kommunikation och ett verkningsfullt informationsutbyte mellan medlemsstaternas rättsliga och polisiära myndigheter och Europol, Eurojust, Olaf och Enisa, samt med motsvarande myndigheter i tredjeland, i synnerhet EU:s grannländer, för att förbättra systemen för insamling av bevis och kunna garantera effektiv behandling och effektivt utbyte av uppgifter och information som är av betydelse för utredning av brott, inklusive brott mot EU:s ekonomiska intressen, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och för EU:s grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaternas behöriga myndigheter att tillämpa antagna rättsakter om rättsligt samarbete i straffrättsliga ärenden, vilka är viktiga verktyg för en effektiv bekämpning av gränsöverskridande organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en färdplan för ett ännu närmare rättsligt och polisiärt samarbete, att inrätta ett organ för brottmålsutredningar som har utredningsbefogenheter när det gäller överträdelser och brott inom EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar vikten av att förstärka samarbetet och öka insynen genom att utveckla en effektiv kommunikation och ett verkningsfullt informationsutbyte mellan medlemsstaternas rättsliga och polisiära myndigheter och Europol, Eurojust, Olaf och Enisa, samt med motsvarande myndigheter i tredjeland, i synnerhet EU:s grannländer, för att förbättra systemen för insamling av bevis och kunna garantera effektiv behandling och effektivt utbyte av uppgifter och information som är av betydelse för utredning av brott, inklusive brott mot EU:s ekonomiska intressen, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och för EU:s grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaternas behöriga myndigheter att tillämpa antagna rättsakter om rättsligt samarbete i straffrättsliga ärenden, vilka är viktiga verktyg för en effektiv bekämpning av gränsöverskridande organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en färdplan för ett ännu närmare rättsligt och polisiärt samarbete, att inrätta ett organ för brottmålsutredningar som har utredningsbefogenheter när det gäller överträdelser och brott inom EU.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i associeringsavtalen och handelsavtalen med tredjeländer införa bestämmelser om samarbete inom området bekämpning av illegal handel i form av organiserad brottslighet och penningtvätt. Parlamentet konstaterar att det internationella samarbetet är bristfälligt, framför allt med transit- och ursprungsländer utanför EU. Parlamentet erkänner behovet av en omfattande diplomatisk insats för att uppmana dessa länder att ingå samarbetsavtal eller att följa de redan undertecknade avtalen. Parlamentet betonar vikten av mekanismen för att begära rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i associeringsavtalen och handelsavtalen med tredjeländer införa bestämmelser om samarbete inom området bekämpning av illegal handel i form av organiserad brottslighet och penningtvätt. Parlamentet konstaterar att det internationella samarbetet är bristfälligt, framför allt med transit- och ursprungsländer utanför EU. Parlamentet erkänner behovet av en omfattande diplomatisk insats för att uppmana dessa länder att ingå samarbetsavtal eller att följa de redan undertecknade avtalen. Parlamentet betonar vikten av mekanismen för att begära rättsligt bistånd.

| 38. | Europaparlamentet understryker att det befintliga nätverket av nationella kontaktpunkter för kampen mot korruption bör förstärkas och få stöd av Europol, Eurojust och Cepol. Parlamentet betonar att nätverket inte bara ska fungera som en plats för utbyte av information, utan att kontaktpunkterna även ska användas för att förbättra det bilaterala samarbetet i konkreta fall av bestickning av utländska offentliga tjänstemän. Parlamentet rekommenderar att kontaktpunkterna ska åtgärda skillnader i prioriteringar, resurser och expertis och slå larm om eventuella problem som beror på dessa skillnader. Parlamentet framhåller att nätverket bör uppmuntra samordnade insatser om den faktiska bestickningen har ägt rum i en medlemsstat och gällt ett dotterbolag vars moderbolag eller holdingbolag är etablerat i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att det befintliga nätverket av nationella kontaktpunkter för kampen mot korruption bör förstärkas och få stöd av Europol, Eurojust och Cepol. Parlamentet betonar att nätverket inte bara ska fungera som en plats för utbyte av information, utan att kontaktpunkterna även ska användas för att förbättra det bilaterala samarbetet i konkreta fall av bestickning av utländska offentliga tjänstemän. Parlamentet rekommenderar att kontaktpunkterna ska åtgärda skillnader i prioriteringar, resurser och expertis och slå larm om eventuella problem som beror på dessa skillnader. Parlamentet framhåller att nätverket bör uppmuntra samordnade insatser om den faktiska bestickningen har ägt rum i en medlemsstat och gällt ett dotterbolag vars moderbolag eller holdingbolag är etablerat i en annan medlemsstat.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål genomföra befintliga EU-bestämmelser fullt ut för att gemensamt kunna bekämpa brottsligheten i unionen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål genomföra befintliga EU-bestämmelser fullt ut för att gemensamt kunna bekämpa brottsligheten i unionen.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att ge sitt fulla stöd till Europol och Eurojust, vars arbete och resultat, oberoende av de pågående reformerna och de förbättringar som måste genomföras, är helt beroende av de nationella utredande och rättsliga myndigheternas deltagande, förtroende och samarbete. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att ge sitt fulla stöd till Europol och Eurojust, vars arbete och resultat, oberoende av de pågående reformerna och de förbättringar som måste genomföras, är helt beroende av de nationella utredande och rättsliga myndigheternas deltagande, förtroende och samarbete.

| 41. | Europaparlamentet understryker att kampen mot den organiserade brottsligheten förutsätter en gräsrotsmodell för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet på europeisk nivå, inbegripet utbildning och deltagande av polistjänstemän och polischefer, i synnerhet för att öka medvetenheten om nya och mindre synliga typer av brottslighet. Parlamentet konstaterar att lokal brottslighet ofta har kopplingar till internationell brottslighet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att kampen mot den organiserade brottsligheten förutsätter en gräsrotsmodell för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet på europeisk nivå, inbegripet utbildning och deltagande av polistjänstemän och polischefer, i synnerhet för att öka medvetenheten om nya och mindre synliga typer av brottslighet. Parlamentet konstaterar att lokal brottslighet ofta har kopplingar till internationell brottslighet.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta riktlinjer för bekämpningen av korruption och penningtvätt. Parlamentet rekommenderar att riktlinjerna ska bestå av bästa praxis (t.ex. vikten av specialiserad personal, samarbete mellan utredningsmyndigheter och rättsväsendet, metoder för att övervinna problemen med den ofta svåra bevisinsamlingen), av ett riktmärke för hur stora mänskliga och andra resurser som krävs för en effektiv lagföring och av åtgärder som underlättar ett internationellt samarbete. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta riktlinjer för bekämpningen av korruption och penningtvätt. Parlamentet rekommenderar att riktlinjerna ska bestå av bästa praxis (t.ex. vikten av specialiserad personal, samarbete mellan utredningsmyndigheter och rättsväsendet, metoder för att övervinna problemen med den ofta svåra bevisinsamlingen), av ett riktmärke för hur stora mänskliga och andra resurser som krävs för en effektiv lagföring och av åtgärder som underlättar ett internationellt samarbete.

| 43. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att fullt ut utnyttja de befintliga synergieffekterna mellan det europeiska rättsliga nätverket och Eurojust för att uppnå ett inomeuropeiskt rättsligt samarbete på mycket hög nivå. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att fullt ut utnyttja de befintliga synergieffekterna mellan det europeiska rättsliga nätverket och Eurojust för att uppnå ett inomeuropeiskt rättsligt samarbete på mycket hög nivå.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av samråd med regionala och nationella brottsbekämpningsmyndigheter och det civila samhället när lagstiftning och regelverk utformas. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker vikten av samråd med regionala och nationella brottsbekämpningsmyndigheter och det civila samhället när lagstiftning och regelverk utformas.

| 45. | Europaparlamentet noterar att det är viktigt att medlemsstaterna tillsammans med Europeiska unionen och internationella aktörer har en stark och långsiktig strategisk plan för lokala och globala frågor som rör den organiserade brottsligheten, så att det blir möjligt att upptäcka framväxande hot, sårbarheter på marknaderna och riskfaktorer och att utforma en EU-strategi som är grundad på planering och inte bara på respons. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att det är viktigt att medlemsstaterna tillsammans med Europeiska unionen och internationella aktörer har en stark och långsiktig strategisk plan för lokala och globala frågor som rör den organiserade brottsligheten, så att det blir möjligt att upptäcka framväxande hot, sårbarheter på marknaderna och riskfaktorer och att utforma en EU-strategi som är grundad på planering och inte bara på respons.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka domarnas, åklagarnas och kontaktpersonernas roll och att erbjuda rättslig vidareutbildning, så att de kan motverka alla former av organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, inklusive it-brottslighet, särskilt genom att utnyttja Cepol och det europeiska nätverket för rättslig utbildning samt genom att fullt ut utnyttja finansieringsinstrument som fonden för inre säkerhet för polisiärt samarbete eller programmet Herkules III. Parlamentet föreslår att undervisningen i främmande språk ska främjas inom vidareutbildningen av anställda inom polis- och rättsväsendet för att underlätta det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet anser att ett EU-program för utbyte av bästa praxis och vidareutbildning för domare, åklagare och poliser bör främjas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka domarnas, åklagarnas och kontaktpersonernas roll och att erbjuda rättslig vidareutbildning, så att de kan motverka alla former av organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, inklusive it-brottslighet, särskilt genom att utnyttja Cepol och det europeiska nätverket för rättslig utbildning samt genom att fullt ut utnyttja finansieringsinstrument som fonden för inre säkerhet för polisiärt samarbete eller programmet Herkules III. Parlamentet föreslår att undervisningen i främmande språk ska främjas inom vidareutbildningen av anställda inom polis- och rättsväsendet för att underlätta det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet anser att ett EU-program för utbyte av bästa praxis och vidareutbildning för domare, åklagare och poliser bör främjas.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta sina gemensamma ansträngningar för att slutföra förhandlingarna om förslaget till direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området, vilket förenklar insamlingen av bevis i gränsöverskridande ärenden och därför är ett viktigt steg mot ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta sina gemensamma ansträngningar för att slutföra förhandlingarna om förslaget till direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området, vilket förenklar insamlingen av bevis i gränsöverskridande ärenden och därför är ett viktigt steg mot ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar till ökat samarbete om falska dokument och bedrägerier och efterlyser en gemensam debatt för att förbättra pålitligheten och verifieringen av källdokument. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar till ökat samarbete om falska dokument och bedrägerier och efterlyser en gemensam debatt för att förbättra pålitligheten och verifieringen av källdokument.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser ett inrättande av nationella organ som ägnar sig åt utredningsarbete och bekämpning av kriminella organisationer och maffiaorganisationer. med en möjlighet att, med Europols stöd, utveckla ett operativt antimaffianätverk som snabbt och informellt kan utbyta information om strukturella kopplingar mellan maffiaorganisationer i Europa, brottsliga och ekonomiska återverkningar, placering av tillgångar och försök att infiltrera offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet efterlyser ett inrättande av nationella organ som ägnar sig åt utredningsarbete och bekämpning av kriminella organisationer och maffiaorganisationer. med en möjlighet att, med Europols stöd, utveckla ett operativt antimaffianätverk som snabbt och informellt kan utbyta information om strukturella kopplingar mellan maffiaorganisationer i Europa, brottsliga och ekonomiska återverkningar, placering av tillgångar och försök att infiltrera offentliga upphandlingar.

| 50. | Europaparlamentet anser att globaliseringen av den organiserade brottsligheten kräver ett starkare samarbete mellan medlemsstaterna samt på EU-nivå och på internationell nivå. Parlamentet anser att EU, FN, OECD och Europarådet bör samarbeta mer för att samordna sina strategier och fastställa gemensamma operativa definitioner i kampen mot organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. Parlamentet stöder FATF:s insatser för att utveckla åtgärder mot penningtvätt. Parlamentet anmodar medlemsstaterna att ratificera och fullt ut genomföra alla befintliga internationella instrument i dessa frågor och uppmanar kommissionen att effektivt stödja medlemsstaterna i deras kamp mot organiserad brottslighet. Parlamentet anser att EU bör ansluta sig till Greco som fullvärdig medlem. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att globaliseringen av den organiserade brottsligheten kräver ett starkare samarbete mellan medlemsstaterna samt på EU-nivå och på internationell nivå. Parlamentet anser att EU, FN, OECD och Europarådet bör samarbeta mer för att samordna sina strategier och fastställa gemensamma operativa definitioner i kampen mot organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. Parlamentet stöder FATF:s insatser för att utveckla åtgärder mot penningtvätt. Parlamentet anmodar medlemsstaterna att ratificera och fullt ut genomföra alla befintliga internationella instrument i dessa frågor och uppmanar kommissionen att effektivt stödja medlemsstaterna i deras kamp mot organiserad brottslighet. Parlamentet anser att EU bör ansluta sig till Greco som fullvärdig medlem.

| 51. | Europaparlamentet rekommenderar gemensamma åtgärder för att förebygga och bekämpa olaglig verksamhet på miljöområdet som har anknytning till den organiserade brottsligheten eller maffian, inte minst genom att förstärka europeiska organ som Europol och Eurojust och internationella organ som Interpol och Unicri samt genom att utbyta arbetsmetoder och inhämta information från de medlemsstater som har gjort stora insatser för att bekämpa denna typ av brottslighet i syfte att ta fram en gemensam åtgärdsplan. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet rekommenderar gemensamma åtgärder för att förebygga och bekämpa olaglig verksamhet på miljöområdet som har anknytning till den organiserade brottsligheten eller maffian, inte minst genom att förstärka europeiska organ som Europol och Eurojust och internationella organ som Interpol och Unicri samt genom att utbyta arbetsmetoder och inhämta information från de medlemsstater som har gjort stora insatser för att bekämpa denna typ av brottslighet i syfte att ta fram en gemensam åtgärdsplan.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att ratificera och fullt ut genomföra OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser. Parlamentet framhåller de negativa effekter som bestickning av utländska tjänstemän har på unionens politik när det gäller grundläggande rättigheter, miljö och utveckling. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att ratificera och fullt ut genomföra OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser. Parlamentet framhåller de negativa effekter som bestickning av utländska tjänstemän har på unionens politik när det gäller grundläggande rättigheter, miljö och utveckling.

| 53. | Europaparlamentet anser att man bör förstärka resurserna för bekämpning av gränsöverskridande organiserad brottslighet, till exempel genom inrättandet av en europeisk utredningsorder och de gemensamma utredningsgrupperna. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete med EU:s grannländer för att motverka att organiserad brottslighet får tillträde till EU. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att man bör förstärka resurserna för bekämpning av gränsöverskridande organiserad brottslighet, till exempel genom inrättandet av en europeisk utredningsorder och de gemensamma utredningsgrupperna. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete med EU:s grannländer för att motverka att organiserad brottslighet får tillträde till EU.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom sina underrättelsetjänster utveckla globala strategier för informationsutbyte och ta fram analyser som syftar till att identifiera nya tendenser inom den organiserade brottsligheten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom sina underrättelsetjänster utveckla globala strategier för informationsutbyte och ta fram analyser som syftar till att identifiera nya tendenser inom den organiserade brottsligheten.

| 55. | Europaparlamentet anser att det krävs ett starkare samarbete om bedrägerier som drabbar EU:s intressen mellan myndigheter på alla offentliga nivåer i EU, inbegripet regional och kommunal nivå, med tanke på deras viktiga roll i förvaltningen av EU-medel. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att det krävs ett starkare samarbete om bedrägerier som drabbar EU:s intressen mellan myndigheter på alla offentliga nivåer i EU, inbegripet regional och kommunal nivå, med tanke på deras viktiga roll i förvaltningen av EU-medel.

För en effektiv offentlig förvaltning som står emot korruption

| 56. | Europaparlamentet anser att en union mot korruption är en förutsättning för en meningsfull ekonomisk union och skatteunion. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att en union mot korruption är en förutsättning för en meningsfull ekonomisk union och skatteunion.

| 57. | Europaparlamentet betonar att öppenhet är korruptionens naturliga fiende och att det är med korruption som brott börjar, och är övertygat om att personer som innehar höga poster eller är mycket förmögna och som har privilegier och immunitet bör vara skyldiga att vara fullständigt öppna i sin verksamhet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att öppenhet är korruptionens naturliga fiende och att det är med korruption som brott börjar, och är övertygat om att personer som innehar höga poster eller är mycket förmögna och som har privilegier och immunitet bör vara skyldiga att vara fullständigt öppna i sin verksamhet.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att en oorganiserad förvaltning som brister i öppenhet och komplicerade procedurer är faktorer som inte bara skadar förvaltningens effektivitet utan även äventyrar beslutsprocessernas öppenhet och irriterar allmänheten, vilket därmed erbjuder en fruktbar jordmån för korruption. Parlamentet anser att ogenomträngliga system för bank- och företagssekretess på samma sätt kan dölja olagliga vinster från korruption, penningtvätt och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att en oorganiserad förvaltning som brister i öppenhet och komplicerade procedurer är faktorer som inte bara skadar förvaltningens effektivitet utan även äventyrar beslutsprocessernas öppenhet och irriterar allmänheten, vilket därmed erbjuder en fruktbar jordmån för korruption. Parlamentet anser att ogenomträngliga system för bank- och företagssekretess på samma sätt kan dölja olagliga vinster från korruption, penningtvätt och organiserad brottslighet.

| 59. | Europaparlamentet hänvisar till Meridakonventionen mot korruption (2003) och betonar att innehavare av höga ämbeten eller personer med stor förmögenhet bör kontrolleras, med tanke på deras privilegier och immunitet, bland annat av skattemyndigheterna, och att sådana kontroller bör stärkas för att ge samhället en rättvis och effektiv service och motverka skattebedrägerier. Parlamentet rekommenderar särskilt att innehavare av offentliga ämbeten ska vara skyldiga att lämna in en deklaration om tillgångar, inkomst, åtaganden och intressen. Parlamentet efterlyser åtgärder för att stärka öppenheten och förebyggandet genom ett konsekvent system för administrativ rätt som styr användandet av offentliga medel, tillgång till handlingar och upprättande av nödvändiga register. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet hänvisar till Meridakonventionen mot korruption (2003) och betonar att innehavare av höga ämbeten eller personer med stor förmögenhet bör kontrolleras, med tanke på deras privilegier och immunitet, bland annat av skattemyndigheterna, och att sådana kontroller bör stärkas för att ge samhället en rättvis och effektiv service och motverka skattebedrägerier. Parlamentet rekommenderar särskilt att innehavare av offentliga ämbeten ska vara skyldiga att lämna in en deklaration om tillgångar, inkomst, åtaganden och intressen. Parlamentet efterlyser åtgärder för att stärka öppenheten och förebyggandet genom ett konsekvent system för administrativ rätt som styr användandet av offentliga medel, tillgång till handlingar och upprättande av nödvändiga register.

| 60. | Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av mekanismerna för öppenhet och minskad byråkrati inom den offentliga förvaltningen och andra offentliga organ genom att garantera medborgarnas rätt att få tillgång till handlingar (i första hand inom den mycket känsliga sektorn för offentlig upphandling). Parlamentet vill främja en kultur präglad av legalitet och integritet både inom den offentliga förvaltningen och i den privata sektorn, inte minst genom ett effektivt skydd av den som påtalar missförhållanden. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av mekanismerna för öppenhet och minskad byråkrati inom den offentliga förvaltningen och andra offentliga organ genom att garantera medborgarnas rätt att få tillgång till handlingar (i första hand inom den mycket känsliga sektorn för offentlig upphandling). Parlamentet vill främja en kultur präglad av legalitet och integritet både inom den offentliga förvaltningen och i den privata sektorn, inte minst genom ett effektivt skydd av den som påtalar missförhållanden.

| 61. | Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att erkänna den undersökande journalistikens roll i upptäckten och avslöjandet av händelser med koppling till organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att erkänna den undersökande journalistikens roll i upptäckten och avslöjandet av händelser med koppling till organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka tjänstemännens roll när det gäller förebyggande, information och kampen mot riskerna för bedrägerier och korruption. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka tjänstemännens roll när det gäller förebyggande, information och kampen mot riskerna för bedrägerier och korruption.

| 63. | Europaparlamentet anser att klara och proportionerliga regler och förfaranden för tillämpning och övervakning bör fastställas i en uppförandekod för att förhindra s.k. pantouflage, så att det blir omöjligt för offentliganställda med visst lednings- eller budgetansvar att gå över till den privata sektorn utan att iaktta en rimlig karenstid efter det att den offentliga anställningen upphört eller om det finns en intressekonflikt i förhållande till deras tidigare offentliga funktion. Parlamentet anser också att liknande restriktioner bör gälla personer som går från det privata till det offentliga, om det finns en risk för intressekonflikter. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att klara och proportionerliga regler och förfaranden för tillämpning och övervakning bör fastställas i en uppförandekod för att förhindra s.k. pantouflage, så att det blir omöjligt för offentliganställda med visst lednings- eller budgetansvar att gå över till den privata sektorn utan att iaktta en rimlig karenstid efter det att den offentliga anställningen upphört eller om det finns en intressekonflikt i förhållande till deras tidigare offentliga funktion. Parlamentet anser också att liknande restriktioner bör gälla personer som går från det privata till det offentliga, om det finns en risk för intressekonflikter.

| 64. | Europaparlamentet kräver att kommissionen så snart som möjligt lägger fram ett förslag om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag i enlighet med Europaparlamentets rekommendationer av den 15 januari 2013. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet kräver att kommissionen så snart som möjligt lägger fram ett förslag om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag i enlighet med Europaparlamentets rekommendationer av den 15 januari 2013.

| 65. | Europaparlamentet anser att ett register över lobbyister skulle vara ett användbart verktyg för öppenhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett sådant verktyg om de inte redan har ett. Vidare uppmanar parlamentet statliga förvaltningar och myndigheter att ställa krav på registrering i ett lobbyregister innan man går med på möten med en affärs-, intresse- eller lobbyorganisation. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att ett register över lobbyister skulle vara ett användbart verktyg för öppenhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett sådant verktyg om de inte redan har ett. Vidare uppmanar parlamentet statliga förvaltningar och myndigheter att ställa krav på registrering i ett lobbyregister innan man går med på möten med en affärs-, intresse- eller lobbyorganisation.

| 66. | Europaparlamentet framhåller att självreglering inte har varit effektivt som det normala sättet att ta itu med korruption inom idrott och idrottsvadhållning. Parlamentet betonar att myndigheter på nationell, regional och lokal nivå tillhör de största finansiärerna av idrott. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa ett öppet förhållande till idrottsvärlden och lägga fram en fullständig oberoende utredning av korruptionen inom idrotten på uppdrag av nationella myndighetsorgan. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet framhåller att självreglering inte har varit effektivt som det normala sättet att ta itu med korruption inom idrott och idrottsvadhållning. Parlamentet betonar att myndigheter på nationell, regional och lokal nivå tillhör de största finansiärerna av idrott. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa ett öppet förhållande till idrottsvärlden och lägga fram en fullständig oberoende utredning av korruptionen inom idrotten på uppdrag av nationella myndighetsorgan.

| 67. | Europaparlamentet anser att fullständig insyn i alla administrativa rättsakter på alla nivåer är grundläggande för att bekämpa brottslig verksamhet och skydda medborgarna mot alla former av bristfällig offentlig förvaltning. Parlamentet motsätter sig alla former av motstånd från myndigheternas sida när det gäller medborgarnas och pressens fullständiga insyn i de verksamheter som genomförs med offentliga medel och i samhällets intresse. Parlamentet anser att man på EU-nivå och på nationell nivå bör genomföra en konkret åtgärd för att garantera fullständig insyn och effektivt utveckla en öppen förvaltning mot bakgrund av befintlig bästa praxis. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att fullständig insyn i alla administrativa rättsakter på alla nivåer är grundläggande för att bekämpa brottslig verksamhet och skydda medborgarna mot alla former av bristfällig offentlig förvaltning. Parlamentet motsätter sig alla former av motstånd från myndigheternas sida när det gäller medborgarnas och pressens fullständiga insyn i de verksamheter som genomförs med offentliga medel och i samhällets intresse. Parlamentet anser att man på EU-nivå och på nationell nivå bör genomföra en konkret åtgärd för att garantera fullständig insyn och effektivt utveckla en öppen förvaltning mot bakgrund av befintlig bästa praxis.

| 68. | Europaparlamentet betonar att bestickning inte ska döljas genom missbruk av begreppet ”facilitation payments” som enligt OECD:s konvention anses godtagbara under vissa särskilda omständigheter (små betalningar för att till exempel få tillstånd att lossa gods i en hamn). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att enas om att förkasta begreppet eller enbart använda det under extrema omständigheter och anser att riktlinjer för en enhetlig tolkning av begreppet i hela EU bör utformas. Parlamentet betonar att varken mutor eller sådana små betalningar kan få vara avdragsgilla. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att bestickning inte ska döljas genom missbruk av begreppet ”facilitation payments” som enligt OECD:s konvention anses godtagbara under vissa särskilda omständigheter (små betalningar för att till exempel få tillstånd att lossa gods i en hamn). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att enas om att förkasta begreppet eller enbart använda det under extrema omständigheter och anser att riktlinjer för en enhetlig tolkning av begreppet i hela EU bör utformas. Parlamentet betonar att varken mutor eller sådana små betalningar kan få vara avdragsgilla.

| 69. | Europaparlamentet stöder införandet av en regelbunden översyn av hur integritetsrelaterade uppföranderegler/koder följs samt tilldelning av lämpliga resurser för utbildning av offentliganställda i integritetsfrågor. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet stöder införandet av en regelbunden översyn av hur integritetsrelaterade uppföranderegler/koder följs samt tilldelning av lämpliga resurser för utbildning av offentliganställda i integritetsfrågor.

För större ansvar i den politiska sfären

| 70. | Europaparlamentet påpekar att de politiska partierna har ansvar för att föreslå kandidater och upprätta listor över kandidater på alla nivåer och att deras uppgift är att se till att kandidaterna håller god kvalitet, t.ex. genom att ta fram en strikt etisk kod som de måste följa, inklusive en uppförandekod som även omfattar klara och tydliga regler om donationer till politiska partier. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påpekar att de politiska partierna har ansvar för att föreslå kandidater och upprätta listor över kandidater på alla nivåer och att deras uppgift är att se till att kandidaterna håller god kvalitet, t.ex. genom att ta fram en strikt etisk kod som de måste följa, inklusive en uppförandekod som även omfattar klara och tydliga regler om donationer till politiska partier.

| 71. | Europaparlamentet försvarar principen om att den som har dömts för deltagande i organiserad brottslighet, penningtvätt, korruption och andra allvarliga ekonomiska brott mot det offentliga intresset inte kan ställa upp i val till Europaparlamentet eller bli aktuell för anställning vid EU:s övriga institutioner eller organ. Parlamentet efterlyser liknande principer för de nationella parlamenten och andra valda uppdrag, med beaktande av proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet försvarar principen om att den som har dömts för deltagande i organiserad brottslighet, penningtvätt, korruption och andra allvarliga ekonomiska brott mot det offentliga intresset inte kan ställa upp i val till Europaparlamentet eller bli aktuell för anställning vid EU:s övriga institutioner eller organ. Parlamentet efterlyser liknande principer för de nationella parlamenten och andra valda uppdrag, med beaktande av proportionalitetsprincipen.

| 72. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna i sina sanktionssystem inför och effektivt tillämpar bestämmelser om att personer som dömts för korruption inte är valbara. Parlamentet anser att denna sanktion bör gälla i minst fem år för att täcka alla typer av val. Parlamentet rekommenderar också att det görs omöjligt att under samma tid tillträda befattningar i regeringar på alla nivåer, inklusive EU-nivå. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna i sina sanktionssystem inför och effektivt tillämpar bestämmelser om att personer som dömts för korruption inte är valbara. Parlamentet anser att denna sanktion bör gälla i minst fem år för att täcka alla typer av val. Parlamentet rekommenderar också att det görs omöjligt att under samma tid tillträda befattningar i regeringar på alla nivåer, inklusive EU-nivå.

| 73. | Europaparlamentet rekommenderar att man inför en möjlighet att annullera politiska uppdrag (i regering och liknande) samt ledande och administrativa uppdrag efter en lagakraftvunnen dom för brott relaterade till organiserad brottslighet, korruption eller penningtvätt. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet rekommenderar att man inför en möjlighet att annullera politiska uppdrag (i regering och liknande) samt ledande och administrativa uppdrag efter en lagakraftvunnen dom för brott relaterade till organiserad brottslighet, korruption eller penningtvätt.

| 74. | Europaparlamentet inser att den immunitet som vissa kategorier ämbetsinnehavare och förtroendevalda åtnjuter är ett stort hinder för att bekämpa korruptionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att väsentligt minska de kategorier som åtnjuter immunitet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet inser att den immunitet som vissa kategorier ämbetsinnehavare och förtroendevalda åtnjuter är ett stort hinder för att bekämpa korruptionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att väsentligt minska de kategorier som åtnjuter immunitet.

| 75. | Europaparlamentet stöder utarbetande av etiska koder för politiska partier och förstärkt öppenhet när det gäller partiernas budgetar. Parlamentet föreslår att den offentliga partifinansieringen ska kontrolleras bättre och att missbruk och slöseri ska undvikas. Privat finansiering bör också övervakas och kontrolleras bättre i syfte att se till att de politiska partierna och deras givare hålls ansvariga. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet stöder utarbetande av etiska koder för politiska partier och förstärkt öppenhet när det gäller partiernas budgetar. Parlamentet föreslår att den offentliga partifinansieringen ska kontrolleras bättre och att missbruk och slöseri ska undvikas. Privat finansiering bör också övervakas och kontrolleras bättre i syfte att se till att de politiska partierna och deras givare hålls ansvariga.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda och införa påföljder vid röstköp, framför allt genom att man anger att ersättningen för löftet att rösta på ett visst sätt kan bestå av andra förmåner än pengar, t.ex. immateriella fördelar och fördelar för en annan person som inte är direkt inblandad i den olagliga överenskommelsen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbjuda och införa påföljder vid röstköp, framför allt genom att man anger att ersättningen för löftet att rösta på ett visst sätt kan bestå av andra förmåner än pengar, t.ex. immateriella fördelar och fördelar för en annan person som inte är direkt inblandad i den olagliga överenskommelsen.

| 77. | Europaparlamentet anser att offentliggörandet av Europaparlamentsledamöternas inkomst och ekonomiska intressen är en bra metod som även bör tillämpas för nationella parlamentsledamöter och folkvalda. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att offentliggörandet av Europaparlamentsledamöternas inkomst och ekonomiska intressen är en bra metod som även bör tillämpas för nationella parlamentsledamöter och folkvalda.

För en trovärdigare straffrätt

| 78. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna inrättar verkningsfulla, effektiva, ansvarstagande och välavvägda straffrättsliga system som även kan garantera rätten till försvar i enlighet med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar också att en övervakningsmekanism för de straffrättsliga systemens effektivitet när det gäller korruptionsbekämpning inrättas på EU-nivå, med vars hjälp man kan göra regelbundna utvärderingar och utfärda rekommendationer. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna inrättar verkningsfulla, effektiva, ansvarstagande och välavvägda straffrättsliga system som även kan garantera rätten till försvar i enlighet med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet rekommenderar också att en övervakningsmekanism för de straffrättsliga systemens effektivitet när det gäller korruptionsbekämpning inrättas på EU-nivå, med vars hjälp man kan göra regelbundna utvärderingar och utfärda rekommendationer.

| 79. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att även överväga andra åtgärder än lagstiftning för att befästa förtroendet mellan de olika rättssystemen i medlemsstaterna, förbättra enhetligheten och främja utvecklingen av en gemensam rättskultur i EU vad gäller kampen mot brottslighet. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att även överväga andra åtgärder än lagstiftning för att befästa förtroendet mellan de olika rättssystemen i medlemsstaterna, förbättra enhetligheten och främja utvecklingen av en gemensam rättskultur i EU vad gäller kampen mot brottslighet.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om juridiska personers ansvar vid finansbrott och särskilt holding- och moderbolagens ansvar för sina dotterbolag. Parlamentet understryker att ett sådant förslag skulle klargöra fysiska personers ansvar när brott begås av ett företag eller dess dotterbolag som dessa personer är helt eller delvis ansvariga för. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om juridiska personers ansvar vid finansbrott och särskilt holding- och moderbolagens ansvar för sina dotterbolag. Parlamentet understryker att ett sådant förslag skulle klargöra fysiska personers ansvar när brott begås av ett företag eller dess dotterbolag som dessa personer är helt eller delvis ansvariga för.

| 81. | Europaparlamentet anser att tillnärmningsåtgärder i samband med korruption bör ta hänsyn till medlemsstaternas skillnader i fråga om preskription, i syfte att ta hänsyn till både försvarets behov och behovet av verkningsfulla och effektiva åtal och domar. Sådana preskriptionsbestämmelser bör utformas i enlighet med vilken fas rättegångsförhandlingarna befinner sig i och i enlighet med vilken domstolsinstans det rör sig om så att brottet ska preskriberas enbart om fasen eller instansen i fråga inte skulle komma till ett avslut inom en angiven tidsperiod. Parlamentet anser också, med beaktande av proportionalitetsprincipen och rättsstatsprincipen, att preskription i korruptionsfall inte bör vara möjlig under pågående brottmålsförfarande. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att tillnärmningsåtgärder i samband med korruption bör ta hänsyn till medlemsstaternas skillnader i fråga om preskription, i syfte att ta hänsyn till både försvarets behov och behovet av verkningsfulla och effektiva åtal och domar. Sådana preskriptionsbestämmelser bör utformas i enlighet med vilken fas rättegångsförhandlingarna befinner sig i och i enlighet med vilken domstolsinstans det rör sig om så att brottet ska preskriberas enbart om fasen eller instansen i fråga inte skulle komma till ett avslut inom en angiven tidsperiod. Parlamentet anser också, med beaktande av proportionalitetsprincipen och rättsstatsprincipen, att preskription i korruptionsfall inte bör vara möjlig under pågående brottmålsförfarande.

| 82. | Europaparlamentet anser att kampen mot den organiserade brottsligheten bör omfatta effektiva och avskräckande mekanismer för förverkande av kriminella tillgångar, insatser för att se till att personer som medvetet gömmer sig från rättvisan ställs inför rätta och åtgärder för att fängslade ledare för kriminella organisationer, med beaktande av de grundläggande principerna för interners rättigheter, inte ska kunna fortsätta leda sina organisationer och ge order till medlemmar från fängelset. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att kampen mot den organiserade brottsligheten bör omfatta effektiva och avskräckande mekanismer för förverkande av kriminella tillgångar, insatser för att se till att personer som medvetet gömmer sig från rättvisan ställs inför rätta och åtgärder för att fängslade ledare för kriminella organisationer, med beaktande av de grundläggande principerna för interners rättigheter, inte ska kunna fortsätta leda sina organisationer och ge order till medlemmar från fängelset.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa avskräckande och verksamma påföljder, såväl domar i brottmål som böter, även höga böter, för alla de typer av brott som är till allvarlig skada för allmänhetens hälsa och säkerhet. Parlamentet rekommenderar att påföljderna harmoniseras. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa avskräckande och verksamma påföljder, såväl domar i brottmål som böter, även höga böter, för alla de typer av brott som är till allvarlig skada för allmänhetens hälsa och säkerhet. Parlamentet rekommenderar att påföljderna harmoniseras.

| 84. | Oberoende av vad som sägs i punkt 80 pekar Europaparlamentet på vikten av att förhindra brott och organiserad brottslighet och uppmanar medlemsstaterna att införa verkningsfulla rättsinstrument och påföljder som utgör alternativ till fängelse, t.ex. böter eller samhällstjänst, där så är möjligt och att ta hänsyn till alla omständigheter, t.ex. om brottet eventuellt kan betraktas som mindre grovt. |
| --- | --- |

84.

Oberoende av vad som sägs i punkt 80 pekar Europaparlamentet på vikten av att förhindra brott och organiserad brottslighet och uppmanar medlemsstaterna att införa verkningsfulla rättsinstrument och påföljder som utgör alternativ till fängelse, t.ex. böter eller samhällstjänst, där så är möjligt och att ta hänsyn till alla omständigheter, t.ex. om brottet eventuellt kan betraktas som mindre grovt.

För en sundare företagskultur

| 85. | Europaparlamentet rekommenderar företag att utöva självreglering och öppenhet genom uppförandekoder och att införa kontrollförfaranden, till exempel via intern eller extern revision och offentliga register över lobbyister som är verksamma inom institutionerna i syfte att undvika företeelser som korruption, dolt samarbete och intressekonflikter mellan aktörer i den offentliga och privata sektorn och förhindra illojal konkurrens. Parlamentet rekommenderar också öppenhet om områden, mål och finansiell information på både nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet rekommenderar företag att utöva självreglering och öppenhet genom uppförandekoder och att införa kontrollförfaranden, till exempel via intern eller extern revision och offentliga register över lobbyister som är verksamma inom institutionerna i syfte att undvika företeelser som korruption, dolt samarbete och intressekonflikter mellan aktörer i den offentliga och privata sektorn och förhindra illojal konkurrens. Parlamentet rekommenderar också öppenhet om områden, mål och finansiell information på både nationell och europeisk nivå.

| 86. | Europaparlamentet efterlyser listor över företag som får respektive inte får tilldelas kontrakt i offentlig upphandling. Parlamentet anser att företag får uteslutas om de har uppvisat avsevärda brister i uppfyllandet av krav i tidigare kontrakt eller om det föreligger en intressekonflikt, antingen i medlemsstaten eller på EU-nivå. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet efterlyser listor över företag som får respektive inte får tilldelas kontrakt i offentlig upphandling. Parlamentet anser att företag får uteslutas om de har uppvisat avsevärda brister i uppfyllandet av krav i tidigare kontrakt eller om det föreligger en intressekonflikt, antingen i medlemsstaten eller på EU-nivå.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka handelskamrarnas roll i samband med förebyggande av, information om och bekämpning av de vanligaste riskerna för penningtvätt inom näringslivet och att fullt ut genomföra kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka handelskamrarnas roll i samband med förebyggande av, information om och bekämpning av de vanligaste riskerna för penningtvätt inom näringslivet och att fullt ut genomföra kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande.

| 88. | Europaparlamentet påminner om att undersökande journalistik, liksom icke-statliga organisationer och universitetsfakulteter som sysslar med frågor kring hur offentliga förvaltningar och företag arbetar, utför en viktig och positiv uppgift när det gäller att upptäcka bedrägerier, korruption och andra oegentligheter. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet påminner om att undersökande journalistik, liksom icke-statliga organisationer och universitetsfakulteter som sysslar med frågor kring hur offentliga förvaltningar och företag arbetar, utför en viktig och positiv uppgift när det gäller att upptäcka bedrägerier, korruption och andra oegentligheter.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar företagen att tillämpa interna riktlinjer för upphandling för att se till att lagstiftningen följs och att det råder fullständig insyn i budgivningen om offentliga kontrakt och därigenom undvika uppgörelser med uppdragstagare och leverantörer som är kända för eller rimligen misstänks för att betala mutor, göra en due diligence-granskning vid bedömningen av eventuella uppdragstagare och leverantörer för att garantera att de har effektiva program mot bestickning, informera uppdragstagare och leverantörer om policyer mot bestickning, övervaka viktiga uppdragstagare och leverantörer som ett led i den regelbundna granskningen av kontakterna med dem och förbehålla sig rätten att avbryta samarbetet om de betalar mutor eller agerar på ett sätt som inte överensstämmer med företagets program. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar företagen att tillämpa interna riktlinjer för upphandling för att se till att lagstiftningen följs och att det råder fullständig insyn i budgivningen om offentliga kontrakt och därigenom undvika uppgörelser med uppdragstagare och leverantörer som är kända för eller rimligen misstänks för att betala mutor, göra en due diligence-granskning vid bedömningen av eventuella uppdragstagare och leverantörer för att garantera att de har effektiva program mot bestickning, informera uppdragstagare och leverantörer om policyer mot bestickning, övervaka viktiga uppdragstagare och leverantörer som ett led i den regelbundna granskningen av kontakterna med dem och förbehålla sig rätten att avbryta samarbetet om de betalar mutor eller agerar på ett sätt som inte överensstämmer med företagets program.

För bättre insyn i bankers och vissa yrkeskårers verksamhet

| 90. | Europaparlamentet anser att man bör stärka samarbetet med och öka öppenheten inom banksystemet och vissa yrkeskårer, t.ex. inom finans- och revisionssektorn, i samtliga medlemsstater och i tredjeländer, framför allt för att fastställa vilka it-instrument och lagstiftnings- och förvaltningsåtgärder som kan användas för att spåra finansiella flöden och fastställa kriminella företeelser och för att utarbeta metoder för att påtala eventuella brott. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet anser att man bör stärka samarbetet med och öka öppenheten inom banksystemet och vissa yrkeskårer, t.ex. inom finans- och revisionssektorn, i samtliga medlemsstater och i tredjeländer, framför allt för att fastställa vilka it-instrument och lagstiftnings- och förvaltningsåtgärder som kan användas för att spåra finansiella flöden och fastställa kriminella företeelser och för att utarbeta metoder för att påtala eventuella brott.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och övriga tillsynsorgan att införa skyldigheter för banker, försäkringsbolag och kreditinstitut att genomföra en due diligence-granskning och upprätta en riskprofil av kunderna för att se till att företag eller juridiska personer i medlemsstaterna mottar och förfogar över lämplig, korrekt och aktuell information om de verkliga ägarna, även från offshorebaserade skatteparadis, och att företagsregister regelbundet uppdateras och kvalitetsgranskas. Parlamentet anser att öppen information – t.ex. genom ett offentligt register för varje land över verkliga ägare och genom gränsöverskridande samarbete – kan bidra till att motverka företeelser som penningtvätt, terrorismfinansiering, skattebedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och övriga tillsynsorgan att införa skyldigheter för banker, försäkringsbolag och kreditinstitut att genomföra en due diligence-granskning och upprätta en riskprofil av kunderna för att se till att företag eller juridiska personer i medlemsstaterna mottar och förfogar över lämplig, korrekt och aktuell information om de verkliga ägarna, även från offshorebaserade skatteparadis, och att företagsregister regelbundet uppdateras och kvalitetsgranskas. Parlamentet anser att öppen information – t.ex. genom ett offentligt register för varje land över verkliga ägare och genom gränsöverskridande samarbete – kan bidra till att motverka företeelser som penningtvätt, terrorismfinansiering, skattebedrägerier och skatteundandragande.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda begreppet verkliga ägare i sina företagsregister och att arbeta för användning av detta begrepp globalt samt användning av system för informationsutbyte. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda begreppet verkliga ägare i sina företagsregister och att arbeta för användning av detta begrepp globalt samt användning av system för informationsutbyte.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en gemensam uppsättning principer och förvaltningsrelaterade riktlinjer om lämplig användning av internprissättning. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en gemensam uppsättning principer och förvaltningsrelaterade riktlinjer om lämplig användning av internprissättning.

| 94. | Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag om att uttryckligen nämna skattebrott som förbrott till penningtvätt i enlighet med rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) från 2012. Parlamentet uppmanar EU att öka insynen med avseende på information om de verkliga ägarna samt förfarandena för kundkännedom vid bekämpning av penningtvätt. Parlamentet ställer sig positivt till en EU-omfattande harmonisering av kriminalisering av penningtvätt, och uppmuntrar till ett fullständigt genomförande av standarderna från FATF genom effektiv övervakning och proportionerliga sanktioner och tillförlitliga garantier. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet stöder helhjärtat kommissionens förslag om att uttryckligen nämna skattebrott som förbrott till penningtvätt i enlighet med rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) från 2012. Parlamentet uppmanar EU att öka insynen med avseende på information om de verkliga ägarna samt förfarandena för kundkännedom vid bekämpning av penningtvätt. Parlamentet ställer sig positivt till en EU-omfattande harmonisering av kriminalisering av penningtvätt, och uppmuntrar till ett fullständigt genomförande av standarderna från FATF genom effektiv övervakning och proportionerliga sanktioner och tillförlitliga garantier.

| 95. | Europaparlamentet rekommenderar att man noggrant undersöker riskerna i samband med nya bank- och finansprodukter som tillåter anonymitet eller distansverksamhet. Parlamentet efterlyser också en gemensam definition av skatteparadis eftersom kriminella organisationer ofta utnyttjar skatteparadisen för att utfärda obligationer via privata företag eller banker vars verkliga ägare är svåra att fastställa. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet rekommenderar att man noggrant undersöker riskerna i samband med nya bank- och finansprodukter som tillåter anonymitet eller distansverksamhet. Parlamentet efterlyser också en gemensam definition av skatteparadis eftersom kriminella organisationer ofta utnyttjar skatteparadisen för att utfärda obligationer via privata företag eller banker vars verkliga ägare är svåra att fastställa.

| 96. | Europaparlamentet förespråkar operativa lösningar som, med respekt för bestämmelserna om skydd av personuppgifter, gör det möjligt för finansiella operatörer och kreditinstitut att fastställa identiteten hos den som önskar utföra en viss operation, då bedrägerier kopplade till identitetsstölder ibland föregår penningtvätt. Parlamentet välkomnar därför en bankunion. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet förespråkar operativa lösningar som, med respekt för bestämmelserna om skydd av personuppgifter, gör det möjligt för finansiella operatörer och kreditinstitut att fastställa identiteten hos den som önskar utföra en viss operation, då bedrägerier kopplade till identitetsstölder ibland föregår penningtvätt. Parlamentet välkomnar därför en bankunion.

| 97. | Europaparlamentet rekommenderar att banksekretessen avskaffas. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet rekommenderar att banksekretessen avskaffas.

Brott ska inte löna sig

| 98. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter, offentliga och privata, att inleda en bestämd kamp mot penningtvätt. Parlamentet efterlyser garantier för att berörda yrkeskårer fullt ut uppfyller sina skyldigheter i samband med bekämpning av penningtvätt genom mekanismer för att rapportera misstänkt aktivitet och genom uppförandekoder som omfattar yrkessammanslutningar och branschorganisationer. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter, offentliga och privata, att inleda en bestämd kamp mot penningtvätt. Parlamentet efterlyser garantier för att berörda yrkeskårer fullt ut uppfyller sina skyldigheter i samband med bekämpning av penningtvätt genom mekanismer för att rapportera misstänkt aktivitet och genom uppförandekoder som omfattar yrkessammanslutningar och branschorganisationer.

| 99. | Europaparlamentet betonar finansunderrättelseenheternas betydelse för att man ska kunna garantera hög internationell kvalitet i kampen mot penningtvätt. Parlamentet noterar vikten av de europeiska instrumenten för att spåra finansflöden för att man ska kunna motverka it-brottslighet, penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet betonar finansunderrättelseenheternas betydelse för att man ska kunna garantera hög internationell kvalitet i kampen mot penningtvätt. Parlamentet noterar vikten av de europeiska instrumenten för att spåra finansflöden för att man ska kunna motverka it-brottslighet, penningtvätt och finansiering av terrorism.

| 100. | Europaparlamentet rekommenderar att man systematiskt identifierar och kontrollerar spelare, förbjuder anonyma betalningsmedel för betalning av insatser när det gäller onlinespel, förhindrar anonymt spelande online genom att tillåta identifiering av värdservrar samt utarbetar informationssystem som gör det möjligt att spåra överföring av pengar som görs via spel on- och off-line. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet rekommenderar att man systematiskt identifierar och kontrollerar spelare, förbjuder anonyma betalningsmedel för betalning av insatser när det gäller onlinespel, förhindrar anonymt spelande online genom att tillåta identifiering av värdservrar samt utarbetar informationssystem som gör det möjligt att spåra överföring av pengar som görs via spel on- och off-line.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar förslaget i det fjärde penningtvättsdirektivet att tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta hasardspel. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en lagstiftningsram och lämpliga åtgärder mot penningtvätt inom vadslagning, särskilt vid sportevenemang, med definitioner av nya brott såsom uppgjorda matcher i samband med vadslagning och med lämpliga sanktionsnivåer och kontrollmekanismer som involverar idrottsförbund, organisationer och aktörer såväl online som offline, men även nationella myndigheter i tillämpliga fall. Parlamentet uppmanar idrottsorganisationer att fastställa en uppförandekod för all personal med ett tydligt förbud mot uppgjorda matcher i vadslagningssyfte eller i andra syften, förbud mot spel på egna matcher och en skyldighet att rapportera kännedom om uppgjorda matcher med lämpliga mekanismer för att skydda dem som slår larm. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet välkomnar förslaget i det fjärde penningtvättsdirektivet att tillämpningsområdet utvidgas till att omfatta hasardspel. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en lagstiftningsram och lämpliga åtgärder mot penningtvätt inom vadslagning, särskilt vid sportevenemang, med definitioner av nya brott såsom uppgjorda matcher i samband med vadslagning och med lämpliga sanktionsnivåer och kontrollmekanismer som involverar idrottsförbund, organisationer och aktörer såväl online som offline, men även nationella myndigheter i tillämpliga fall. Parlamentet uppmanar idrottsorganisationer att fastställa en uppförandekod för all personal med ett tydligt förbud mot uppgjorda matcher i vadslagningssyfte eller i andra syften, förbud mot spel på egna matcher och en skyldighet att rapportera kännedom om uppgjorda matcher med lämpliga mekanismer för att skydda dem som slår larm.

| 102. | Europaparlamentet konstaterar att penningtvätt inom vadslagning vid sportevenemang ofta har att göra med organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som innehåller en gemensam definition av korruptionsbrott och bedrägerier i sportsammanhang. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte tillåta vadslagning på matcher som saknar betydelse för resultattabellen och att förbjuda de farligaste formerna av sportvadhållning. Parlamentet rekommenderar även att man på nationell nivå inrättar mekanismer för att rapportera misstankar om korruption i sportsammanhang, liknande dem som inrättats i fråga om penningtvätt, vilka omfattar operatörer av on- och offlinespel samt alla aktörer inom idrottsvärlden. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet konstaterar att penningtvätt inom vadslagning vid sportevenemang ofta har att göra med organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag som innehåller en gemensam definition av korruptionsbrott och bedrägerier i sportsammanhang. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte tillåta vadslagning på matcher som saknar betydelse för resultattabellen och att förbjuda de farligaste formerna av sportvadhållning. Parlamentet rekommenderar även att man på nationell nivå inrättar mekanismer för att rapportera misstankar om korruption i sportsammanhang, liknande dem som inrättats i fråga om penningtvätt, vilka omfattar operatörer av on- och offlinespel samt alla aktörer inom idrottsvärlden.

| 103. | Europaparlamentet betonar att samarbetet bör stärkas och informationsutbytet öka mellan medlemsstaterna, deras tillsynsmyndigheter, Europol och Eurojust för att bekämpa kriminell verksamhet i samband med gränsöverskridande hasardspel online. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet betonar att samarbetet bör stärkas och informationsutbytet öka mellan medlemsstaterna, deras tillsynsmyndigheter, Europol och Eurojust för att bekämpa kriminell verksamhet i samband med gränsöverskridande hasardspel online.

| 104. | Europaparlamentet inser att hasardspel online är ett allt vanligare sätt att tvätta pengar eftersom vinsterna ofta är skattefria, de stora transaktionsvolymerna gör det svårt att spåra svarta pengar och de många betalningsaktörerna gör systemet ännu mer komplicerat. Parlamentet efterlyser rättsliga ramar för bekämpningen av penningtvätt med hjälp av olika slags hasardspel online. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet inser att hasardspel online är ett allt vanligare sätt att tvätta pengar eftersom vinsterna ofta är skattefria, de stora transaktionsvolymerna gör det svårt att spåra svarta pengar och de många betalningsaktörerna gör systemet ännu mer komplicerat. Parlamentet efterlyser rättsliga ramar för bekämpningen av penningtvätt med hjälp av olika slags hasardspel online.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en harmoniserad definition av uppgjorda matcher i straffrätten och ta fram rättsliga instrument för att bekämpa uppgjorda matcher. Påföljder bör anges för uppgjorda matcher, däribland böter och konfiskering, och en särskild enhet för bekämpningen av uppgjorda matcher bör inrättas inom rättsväsendet som ett centrum för kommunikationen och samarbetet med de viktigaste parterna, för ytterligare utredningar och för åtalsprövning. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en harmoniserad definition av uppgjorda matcher i straffrätten och ta fram rättsliga instrument för att bekämpa uppgjorda matcher. Påföljder bör anges för uppgjorda matcher, däribland böter och konfiskering, och en särskild enhet för bekämpningen av uppgjorda matcher bör inrättas inom rättsväsendet som ett centrum för kommunikationen och samarbetet med de viktigaste parterna, för ytterligare utredningar och för åtalsprövning.

| 106. | Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete på EU-nivå, samordnat av kommissionen, för att kartlägga och motverka aktörer inom hasardspel online som riggar matcher och bedriver annan olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete på EU-nivå, samordnat av kommissionen, för att kartlägga och motverka aktörer inom hasardspel online som riggar matcher och bedriver annan olaglig verksamhet.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar styrande organ inom idrotten samt medlemsstaterna och kommissionen att investera i informationskampanjer som riktas till idrottare om uppgjorda matcher och om de rättsliga följderna av detta brott samt de skadliga följderna för idrottstävlingarnas trovärdighet. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar styrande organ inom idrotten samt medlemsstaterna och kommissionen att investera i informationskampanjer som riktas till idrottare om uppgjorda matcher och om de rättsliga följderna av detta brott samt de skadliga följderna för idrottstävlingarnas trovärdighet.

| 108. | Europaparlamentet efterlyser bättre harmonisering av rollen för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter, utökade behörigheter för dessa och förstärkning av mekanismerna för samarbete mellan dem. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet efterlyser bättre harmonisering av rollen för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter, utökade behörigheter för dessa och förstärkning av mekanismerna för samarbete mellan dem.

| 109. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna samordnar sig bättre beträffande domslut och påföljder, fängelsesystem och utbildning av fängelsepersonal. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna samordnar sig bättre beträffande domslut och påföljder, fängelsesystem och utbildning av fängelsepersonal.

| 110. | Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av tillsynsrollen på europeisk nivå beträffande penningtvätt för Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och den gemensamma tillsynsmekanismen, bland annat i syfte att upprätta en riktig europeisk bankunion som kan motverka korruption och penningtvätt, genom effektiva åtgärder på grundval av harmoniserade bestämmelser om intressekonflikter och övervakningssystem. Parlamentet insisterar på att tillsynsresurser, expertis och kapacitet under mellantiden stärks på nationell nivå, i syfte att öka samarbetet mellan nationella myndigheter. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av tillsynsrollen på europeisk nivå beträffande penningtvätt för Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och den gemensamma tillsynsmekanismen, bland annat i syfte att upprätta en riktig europeisk bankunion som kan motverka korruption och penningtvätt, genom effektiva åtgärder på grundval av harmoniserade bestämmelser om intressekonflikter och övervakningssystem. Parlamentet insisterar på att tillsynsresurser, expertis och kapacitet under mellantiden stärks på nationell nivå, i syfte att öka samarbetet mellan nationella myndigheter.

| 111. | Europaparlamentet förespråkar ett uppmuntrande av miniminormer för goda styrelseformer i skattefrågor, framför allt genom gemensamma initiativ i medlemsstaterna när det gäller deras respektive förbindelser med territorier av typen skatteparadis, bland annat för att underlätta tillgången till information om ägarna till eventuella skalbolag som har sitt säte där. Parlamentet insisterar på vikten av ovannämnda kommissionsmeddelande av den 6 december 2012 beträffande att stärka kopplingen mellan EU:s politik i fråga om bedrägerier och politiken för utveckling, beskattning och handel. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet förespråkar ett uppmuntrande av miniminormer för goda styrelseformer i skattefrågor, framför allt genom gemensamma initiativ i medlemsstaterna när det gäller deras respektive förbindelser med territorier av typen skatteparadis, bland annat för att underlätta tillgången till information om ägarna till eventuella skalbolag som har sitt säte där. Parlamentet insisterar på vikten av ovannämnda kommissionsmeddelande av den 6 december 2012 beträffande att stärka kopplingen mellan EU:s politik i fråga om bedrägerier och politiken för utveckling, beskattning och handel.

| 112. | Europaparlamentet efterlyser kraftfulla insatser från unionens sida på internationella arenor, exempelvis G8:s och G20:s möten, för att bekämpa brott kopplade till skatteparadis. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet efterlyser kraftfulla insatser från unionens sida på internationella arenor, exempelvis G8:s och G20:s möten, för att bekämpa brott kopplade till skatteparadis.

| 113. | Europaparlamentet betonar att beskattningsprinciperna bör samordnas med OECD:s rekommendationer i rapporten Addressing base erosion and profit shifting (som handlar om urholkning av skattebasen och utflyttning av vinster) så att den allmänna beskattningsprincipen är att beskattning bör tas ut där den ekonomiska verksamhet som genererar inkomsterna har ägt rum, principen om ”tillgångarnas ursprung”. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet betonar att beskattningsprinciperna bör samordnas med OECD:s rekommendationer i rapporten Addressing base erosion and profit shifting (som handlar om urholkning av skattebasen och utflyttning av vinster) så att den allmänna beskattningsprincipen är att beskattning bör tas ut där den ekonomiska verksamhet som genererar inkomsterna har ägt rum, principen om ”tillgångarnas ursprung”.

| 114. | Europaparlamentet anser att principen om tillgångarnas ursprung gör det lättare för skattemyndigheterna att genomdriva beskattningen effektivt och undvika skatteflykt. Parlamentet anser att ett rättvist skattesystem är oumbärligt, särskilt i kristider, då skattebördan orättvist flyttas över till små företag och hushåll, samt att skatteflykt delvis skapas av skatteparadis inom EU. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser att principen om tillgångarnas ursprung gör det lättare för skattemyndigheterna att genomdriva beskattningen effektivt och undvika skatteflykt. Parlamentet anser att ett rättvist skattesystem är oumbärligt, särskilt i kristider, då skattebördan orättvist flyttas över till små företag och hushåll, samt att skatteflykt delvis skapas av skatteparadis inom EU.

| 115. | Europaparlamentet betonar att en intensifierad kamp mot skattebedrägeri och skatteflykt är en central faktor för att främja hållbar tillväxt i EU. Parlamentet understryker att minskade nivåer på skattebedrägeri och skatteflykt skulle stärka ekonomins tillväxtpotential genom att de offentliga finanserna blir sundare och genom att företagen får konkurrera ärligt på lika villkor. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet betonar att en intensifierad kamp mot skattebedrägeri och skatteflykt är en central faktor för att främja hållbar tillväxt i EU. Parlamentet understryker att minskade nivåer på skattebedrägeri och skatteflykt skulle stärka ekonomins tillväxtpotential genom att de offentliga finanserna blir sundare och genom att företagen får konkurrera ärligt på lika villkor.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar revisionsfirmor och juridiska konsulter att uppmärksamma nationella skattemyndigheter på eventuella tecken på aggressiv skatteplanering vid det företag som granskas eller ges juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet uppmanar revisionsfirmor och juridiska konsulter att uppmärksamma nationella skattemyndigheter på eventuella tecken på aggressiv skatteplanering vid det företag som granskas eller ges juridisk rådgivning.

| 117. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja det automatiska informationsutbytet. Parlamentet efterfrågar dock ännu en gång ett internationellt bindande, multilateralt avtal om automatiskt utbyte av skatteinformation, som även bör omfatta truster och stiftelser och innefatta sanktioner mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och finansinstitut som arbetar med skatteparadis. Parlamentet uppmanar EU att vidta åtgärder liknande Förenta staternas ”Stop Tax Havens Abuse Act” (som syftar till att sätta stopp för missbruk av skatteparadisen) och att överväga möjligheten att dra in banklicenserna för finansiella institutioner som arbetar med skatteparadis. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en europeisk svart lista över skatteparadis, baserad på strikta kriterier, samt föreslå europeiska påföljder vid överträdelser, alternativt ökat samarbete om en EU-strategi inte går att genomföra. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja det automatiska informationsutbytet. Parlamentet efterfrågar dock ännu en gång ett internationellt bindande, multilateralt avtal om automatiskt utbyte av skatteinformation, som även bör omfatta truster och stiftelser och innefatta sanktioner mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och finansinstitut som arbetar med skatteparadis. Parlamentet uppmanar EU att vidta åtgärder liknande Förenta staternas ”Stop Tax Havens Abuse Act” (som syftar till att sätta stopp för missbruk av skatteparadisen) och att överväga möjligheten att dra in banklicenserna för finansiella institutioner som arbetar med skatteparadis. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en europeisk svart lista över skatteparadis, baserad på strikta kriterier, samt föreslå europeiska påföljder vid överträdelser, alternativt ökat samarbete om en EU-strategi inte går att genomföra.

| 118. | Medlemsstaterna och Europaparlamentet uppmanas att snarast försöka enas om EU:s insyns- och redovisningsdirektiv. Parlamentet anser att direktiven framdeles bör utvidgas till att omfatta alla stora företag oavsett verksamhetsområde. |
| --- | --- |

118.

Medlemsstaterna och Europaparlamentet uppmanas att snarast försöka enas om EU:s insyns- och redovisningsdirektiv. Parlamentet anser att direktiven framdeles bör utvidgas till att omfatta alla stora företag oavsett verksamhetsområde.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram tydliga kriterier för företags kärnverksamhet för att sätta stopp för etablering av skalbolag eller brevlådeföretag som möjliggör både lagliga och olagliga manövrer för att undvika eller undkomma skatt. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram tydliga kriterier för företags kärnverksamhet för att sätta stopp för etablering av skalbolag eller brevlådeföretag som möjliggör både lagliga och olagliga manövrer för att undvika eller undkomma skatt.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de befintliga skatteavtalen mellan medlemsstater och tredjeländer som kan betraktas som skatteparadis. Parlamentet uppmanar även kommissionen att lägga fram förslag, däribland om revidering av sådana avtal, för att ta itu med frågan. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2013 redovisa sina resultat och förslag för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de befintliga skatteavtalen mellan medlemsstater och tredjeländer som kan betraktas som skatteparadis. Parlamentet uppmanar även kommissionen att lägga fram förslag, däribland om revidering av sådana avtal, för att ta itu med frågan. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2013 redovisa sina resultat och förslag för Europaparlamentet.

Ny teknik i kampen mot organiserad brottslighet

| 121. | Europaparlamentet anser att de europeiska satellitobservationssystemen skulle kunna bidra genom att avslöja rutterna för de fartyg som i hemlighet transporterar, lossar eller lastar olagliga varor. Parlamentet uppmanar därför rättsväsendet att förstärka användningen av ny teknik, inklusive satellitspaning, på detta område, eftersom den kan bidra till kampen mot den organiserade brottsligheten. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet anser att de europeiska satellitobservationssystemen skulle kunna bidra genom att avslöja rutterna för de fartyg som i hemlighet transporterar, lossar eller lastar olagliga varor. Parlamentet uppmanar därför rättsväsendet att förstärka användningen av ny teknik, inklusive satellitspaning, på detta område, eftersom den kan bidra till kampen mot den organiserade brottsligheten.

| 122. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade användningen av internet världen över har gett it-brottsligheten nya möjligheter, till exempel brott mot immaterialrätten, inköp och försäljning av piratkopierade produkter och identitetsstölder, som alla hotar europeiska medborgares ekonomi, säkerhet och hälsa. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet konstaterar att den ökade användningen av internet världen över har gett it-brottsligheten nya möjligheter, till exempel brott mot immaterialrätten, inköp och försäljning av piratkopierade produkter och identitetsstölder, som alla hotar europeiska medborgares ekonomi, säkerhet och hälsa.

| 123. | Europaparlamentet konstaterar att utbildning, medvetenhet och offentliga kampanjer är avgörande för att kunna hantera det växande problemet med it-brottslighet. Parlamentet betonar att ju mindre allmänhetens kunskap och kompetens är, desto mer ökar de organiserade kriminella gruppernas förmåga att utnyttja internet och dess möjligheter. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet konstaterar att utbildning, medvetenhet och offentliga kampanjer är avgörande för att kunna hantera det växande problemet med it-brottslighet. Parlamentet betonar att ju mindre allmänhetens kunskap och kompetens är, desto mer ökar de organiserade kriminella gruppernas förmåga att utnyttja internet och dess möjligheter.

| 124. | Europaparlamentet gläder sig över Europols nyinrättade it-brottscentrum och uppmuntrar byråns framtida utveckling, särskilt i syfte att motverka organiserad brottslighet, också gränsöverskridande och i samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet gläder sig över Europols nyinrättade it-brottscentrum och uppmuntrar byråns framtida utveckling, särskilt i syfte att motverka organiserad brottslighet, också gränsöverskridande och i samarbete med tredjeländer.

| 125. | Europaparlamentet betonar att det finns ett akut behov av att utforma en gemensam och exakt definition av begreppet ”it-brottslighet” som kan tillämpas i EU:s samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet betonar att det finns ett akut behov av att utforma en gemensam och exakt definition av begreppet ”it-brottslighet” som kan tillämpas i EU:s samtliga medlemsstater.

| 126. | Europaparlamentet anser att forskning om användningen av ny teknik i olika kontrollsystem som används av medlemsstaterna bör främjas och att användningen bör förenklas. Det kan till exempel röra sig om system för internetbaserad övervakning och registrering av lokala skattekontroller, tullkontroller och andra typer av kontroller som utövas av centrala korruptionsbekämpningsenheter. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet anser att forskning om användningen av ny teknik i olika kontrollsystem som används av medlemsstaterna bör främjas och att användningen bör förenklas. Det kan till exempel röra sig om system för internetbaserad övervakning och registrering av lokala skattekontroller, tullkontroller och andra typer av kontroller som utövas av centrala korruptionsbekämpningsenheter.

| 127. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av ett enhetligt rapporteringssystem över samtliga fall av bedrägeri och korruption som lett till åtal (med lämpligt skydd av personuppgifter och med beaktande av oskuldspresumtionen). |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av ett enhetligt rapporteringssystem över samtliga fall av bedrägeri och korruption som lett till åtal (med lämpligt skydd av personuppgifter och med beaktande av oskuldspresumtionen).

Slutrekommendationer

| 128. | Europaparlamentet anser att det bör inrättas en europeisk åklagarmyndighet i enlighet med artikel 86 i EUF-fördraget, särskilt för bekämpning, utredning, åtal och skipande av rättvisa beträffande brott som skadar EU:s ekonomiska intressen och allvarliga brott av gränsöverskridande karaktär. Parlamentet förespråkar att den framtida europeiska åklagarmyndigheten får en smidig och slank struktur med funktioner för samordning med och medverkan av de nationella myndigheterna, i syfte att göra utredningarna mer likartade genom en enhetlig uppsättning processrättsliga bestämmelser. Parlamentet anser att kommissionen bör lägga fram ett förslag före september 2013 om fastställande av strukturen för den europeiska åklagarmyndigheten, dess ansvarsskyldighet för Europaparlamentet och i synnerhet samarbetet med Europol, Eurojust, Olaf och byrån för de grundläggande rättigheterna, och att den europeiska åklagarmyndigheten bör stödjas med tydliga ramar för processrättsliga garantier och med tydliga definitioner av vilka brott myndigheten har behörighet för. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet anser att det bör inrättas en europeisk åklagarmyndighet i enlighet med artikel 86 i EUF-fördraget, särskilt för bekämpning, utredning, åtal och skipande av rättvisa beträffande brott som skadar EU:s ekonomiska intressen och allvarliga brott av gränsöverskridande karaktär. Parlamentet förespråkar att den framtida europeiska åklagarmyndigheten får en smidig och slank struktur med funktioner för samordning med och medverkan av de nationella myndigheterna, i syfte att göra utredningarna mer likartade genom en enhetlig uppsättning processrättsliga bestämmelser. Parlamentet anser att kommissionen bör lägga fram ett förslag före september 2013 om fastställande av strukturen för den europeiska åklagarmyndigheten, dess ansvarsskyldighet för Europaparlamentet och i synnerhet samarbetet med Europol, Eurojust, Olaf och byrån för de grundläggande rättigheterna, och att den europeiska åklagarmyndigheten bör stödjas med tydliga ramar för processrättsliga garantier och med tydliga definitioner av vilka brott myndigheten har behörighet för.

| 129. | Europaparlamentet anser att Eurojust skulle kunna fortsätta att hantera sådan brottslighet som avses i artikel 83.1 i EUF-fördraget och även, vid behov, sådan brottslighet som har att göra med insatserna för att genomföra unionens politik, i enlighet med artikel 83.2 i EUF-fördraget. Samtidigt ska ansvaret för att de demokratiska och grundläggande rättigheterna garanteras ingå i den översyn som snart ska göras. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet anser att Eurojust skulle kunna fortsätta att hantera sådan brottslighet som avses i artikel 83.1 i EUF-fördraget och även, vid behov, sådan brottslighet som har att göra med insatserna för att genomföra unionens politik, i enlighet med artikel 83.2 i EUF-fördraget. Samtidigt ska ansvaret för att de demokratiska och grundläggande rättigheterna garanteras ingå i den översyn som snart ska göras.

| 130. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte skära ned unionens budget för att tillgodose kortsiktiga prioriteringar, utan att anslå ytterligare medel till Europol, Eurojust, Frontex och nya den europeiska åklagarmyndigheten, eftersom framgångsrika insatser från dem får en multiplikatoreffekt på medlemsstaternas minskade skatteförluster. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte skära ned unionens budget för att tillgodose kortsiktiga prioriteringar, utan att anslå ytterligare medel till Europol, Eurojust, Frontex och nya den europeiska åklagarmyndigheten, eftersom framgångsrika insatser från dem får en multiplikatoreffekt på medlemsstaternas minskade skatteförluster.

| 131. | Europaparlamentet efterlyser en överenskommelse med Liechtenstein om att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet efterlyser en överenskommelse med Liechtenstein om att bekämpa gränsöverskridande brottslighet.

| 132. | Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att snarast införliva direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera det korrekta införlivandet i nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att slutföra arbetet med rättighetsinformation till misstänkta och åtalade i straffrättsliga förfaranden och att utarbeta ett direktiv om häktning i väntan på rättegång. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att snarast införliva direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera det korrekta införlivandet i nationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att slutföra arbetet med rättighetsinformation till misstänkta och åtalade i straffrättsliga förfaranden och att utarbeta ett direktiv om häktning i väntan på rättegång.

| 133. | Europaparlamentet efterlyser strängare straff för deltagande i kriminella organisationer samt i brottslighet i samband med narkotikahandel, människohandel och handel med mänskliga organ. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet efterlyser strängare straff för deltagande i kriminella organisationer samt i brottslighet i samband med narkotikahandel, människohandel och handel med mänskliga organ.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i enlighet med rekommendationerna i FN:s konvention mot korruption vidta rättsliga och andra åtgärder för att betrakta olagliga förmögenhetsökningar som ett brott, det vill säga markanta ökningar av en offentlig tjänstemans tillgångar som han eller hon inte på ett rimligt sätt kan förklara som resultat av en lagenlig inkomst. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i enlighet med rekommendationerna i FN:s konvention mot korruption vidta rättsliga och andra åtgärder för att betrakta olagliga förmögenhetsökningar som ett brott, det vill säga markanta ökningar av en offentlig tjänstemans tillgångar som han eller hon inte på ett rimligt sätt kan förklara som resultat av en lagenlig inkomst.

| 135. | Europaparlamentet är oroat över att en hel rad s.k. nya brott – t.ex. olaglig handel med avfall, olaglig handel med konstföremål och skyddade arter samt varuförfalskning – inte räknas till den s.k. eurokriminaliteten, trots att de utgör en oerhört lönsam verksamhet för kriminella organisationer, inverkar mycket negativt på samhället, miljön och ekonomin och har en tydlig gränsöverskridande karaktär. Parlamentet anser att vederbörlig hänsyn bör tas till sådana brott när beslut fattas på EU-nivå och föreslår för övrigt att rådet, i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, antar ett beslut för att andra typer av brott ska likställas med de ovannämnda. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet är oroat över att en hel rad s.k. nya brott – t.ex. olaglig handel med avfall, olaglig handel med konstföremål och skyddade arter samt varuförfalskning – inte räknas till den s.k. eurokriminaliteten, trots att de utgör en oerhört lönsam verksamhet för kriminella organisationer, inverkar mycket negativt på samhället, miljön och ekonomin och har en tydlig gränsöverskridande karaktär. Parlamentet anser att vederbörlig hänsyn bör tas till sådana brott när beslut fattas på EU-nivå och föreslår för övrigt att rådet, i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, antar ett beslut för att andra typer av brott ska likställas med de ovannämnda.

| 136. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt europeiskt skyddsprogram för personer som slår larm om felaktigheter när det gäller korruption som rör gränsöverskridande intressen och EU:s ekonomiska intressen samt om skydd för vittnen och personer som samarbetar med rättvisan. Programmet bör i synnerhet erbjuder en lösning på dessa personers svåra livsvillkor, med risk för repressalier, brutna familjeband, tvångsförflyttning och uteslutning från sociala och yrkesmässiga sammanhang. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt europeiskt skyddsprogram för personer som slår larm om felaktigheter när det gäller korruption som rör gränsöverskridande intressen och EU:s ekonomiska intressen samt om skydd för vittnen och personer som samarbetar med rättvisan. Programmet bör i synnerhet erbjuder en lösning på dessa personers svåra livsvillkor, med risk för repressalier, brutna familjeband, tvångsförflyttning och uteslutning från sociala och yrkesmässiga sammanhang.

| 137. | Europaparlamentet anser att budgetåtstramningar inte får påverka hanteringen av domstolsvittnen och skyddsprogram. Det är nämligen de nationella och europeiska myndigheternas plikt att garantera medborgarnas säkerhet och integritet, särskilt när det gäller dem som har fått sina liv förstörda för att de har stått på statens sida. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder (både lagstiftningsmässiga och andra) för att garantera domstolsvittnen och deras anhöriga såväl fysisk integritet som rätten att leva ett värdigt liv på det sociala, professionella, relationsmässiga och ekonomiska planet med lämpligt stöd från myndigheterna (däribland möjlighet att anställa domstolsvittnen inom den offentliga förvaltningen). |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet anser att budgetåtstramningar inte får påverka hanteringen av domstolsvittnen och skyddsprogram. Det är nämligen de nationella och europeiska myndigheternas plikt att garantera medborgarnas säkerhet och integritet, särskilt när det gäller dem som har fått sina liv förstörda för att de har stått på statens sida. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder (både lagstiftningsmässiga och andra) för att garantera domstolsvittnen och deras anhöriga såväl fysisk integritet som rätten att leva ett värdigt liv på det sociala, professionella, relationsmässiga och ekonomiska planet med lämpligt stöd från myndigheterna (däribland möjlighet att anställa domstolsvittnen inom den offentliga förvaltningen).

| 138. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt genomföra alla de åtgärder och instrument som föreslås i meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286). |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt genomföra alla de åtgärder och instrument som föreslås i meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286).

| 139. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 88.2 i EUF-fördraget lägga fram ett lagstiftningsförslag om Europols operativa effektivitet och ändamålsenlighet vad gäller bekämpningen av grov och organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att den framtida reformen av byrån inte får verka hämmande på Cepols unika roll för EU:s utbildningsverksamhet inom rättsväsende och polis. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med artikel 88.2 i EUF-fördraget lägga fram ett lagstiftningsförslag om Europols operativa effektivitet och ändamålsenlighet vad gäller bekämpningen av grov och organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att den framtida reformen av byrån inte får verka hämmande på Cepols unika roll för EU:s utbildningsverksamhet inom rättsväsende och polis.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att omgående införa alla befintliga europeiska och internationella lagstiftningsinstrument i sina system, särskilt för att tillgodose kommissionens många krav om korrekt införlivande av alla gällande rambeslut. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att omgående införa alla befintliga europeiska och internationella lagstiftningsinstrument i sina system, särskilt för att tillgodose kommissionens många krav om korrekt införlivande av alla gällande rambeslut.

| 141. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja en kultur präglad av laglighet och öka medborgarnas medvetenhet om maffiaorganisationer. Parlamentet erkänner i detta avseende den grundläggande roll som föreningar för kultur, rekreation och idrott spelar för att uppmärksamma det civila samhället på kampen mot organiserad brottslighet och främjandet av laglighet och rättvisa. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet betonar vikten av att främja en kultur präglad av laglighet och öka medborgarnas medvetenhet om maffiaorganisationer. Parlamentet erkänner i detta avseende den grundläggande roll som föreningar för kultur, rekreation och idrott spelar för att uppmärksamma det civila samhället på kampen mot organiserad brottslighet och främjandet av laglighet och rättvisa.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en europeisk handlingsplan mot smuggling av vilda arter där tydliga mål lyfts fram, både inom och utanför EU, för att minska handeln med vilda arter och kroppsdelar. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utnyttja sina handels- och utvecklingsinstrument så att särskilda program med generös finansiering kan inrättas för att stärka genomförandet av Cites-konventionen och kunna bidra med resurser för att stärka resurserna mot tjuvskytte och smuggling, framför allt genom att stödja, stärka och utöka initiativ som Asean-Wen och Ha-Wen som syftar till att öppna regionala expertcentrum och ta fram samarbetsmodeller för brottslighet som rör vilda arter. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en europeisk handlingsplan mot smuggling av vilda arter där tydliga mål lyfts fram, både inom och utanför EU, för att minska handeln med vilda arter och kroppsdelar. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utnyttja sina handels- och utvecklingsinstrument så att särskilda program med generös finansiering kan inrättas för att stärka genomförandet av Cites-konventionen och kunna bidra med resurser för att stärka resurserna mot tjuvskytte och smuggling, framför allt genom att stödja, stärka och utöka initiativ som Asean-Wen och Ha-Wen som syftar till att öppna regionala expertcentrum och ta fram samarbetsmodeller för brottslighet som rör vilda arter.

| 143. | Europaparlamentet efterlyser harmoniserade och stränga påföljder för smuggling av vilda arter, delar av vilda djur och sällsynta växter och träd till unionen. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet efterlyser harmoniserade och stränga påföljder för smuggling av vilda arter, delar av vilda djur och sällsynta växter och träd till unionen.

o

o o

| 144. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till de nationella parlamenten, Cepol, Europol, Eurojust, Olaf, Europarådet, OECD, Interpol, UNODC, Världsbanken och FATF. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till de nationella parlamenten, Cepol, Europol, Eurojust, Olaf, Europarådet, OECD, Interpol, UNODC, Världsbanken och FATF.

---

(1)  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

(2)  EGT C 195, 25.6.1997, s. 1.

(3)  EUT L 300, 11.11.2008, s. 42.

(4)  EGT L 182, 5.7.2001, s. 1.

(5)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

(6)  EUT L 68, 15.3.2005, s. 49.

(7)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 59.

(8)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 103.

(9)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

(10)  EGT L 162, 20.06.2002, s. 1.

(11)  EUT L 321, 8.12.2009, s. 44.

(12)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(13)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(14)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

(15)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 9.

(16)  EGT L 47, 18.2.2004, s. 1.

(17)  EUT L 345, 8.12.2006, s. 1.

(18)  EUT L 192, 31.7.2003, s. 54.

(19)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

(20)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(21)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(22)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 37.

(23)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 121

(24)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 66.

(25)  Antagna texter, P7_TA(2012)0208.

(26)  Antagna texter, P7_TA(2011)0516.

(27)  Antagna texter, P7_TA(2013)0098.

(28)  Antagna texter, P7_TA(2013)0004.

(29)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 254.

(30)  Antagna texter, P7_TA(2013)0205.

(31)  Europaparlamentets studie Deterrence of fraud with EU funds through investigative journalism in EU-27, 17 oktober 2012 (PE 490.663).

(32)  Special Eurobarometer 374 om korruption, februari 2012.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/40

---

P7_TA(2013)0246

Subventionerat boende i Europeiska unionen

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (2012/2293(INI))

(2016/C 065/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 3.3, och Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 14, 148, 151, 153 och 160 samt dess protokoll 26 om tjänster av allmänt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 3.3, och Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 14, 148, 151, 153 och 160 samt dess protokoll 26 om tjänster av allmänt intresse,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 34 och 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 34 och 36,

| — | med beaktande av protokoll 26 till EUF-fördraget om tjänster av allmänt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll 26 till EUF-fördraget om tjänster av allmänt intresse,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 (rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning), artikel 31 (rätten till bostad) och artikel 16 (familjens rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 (rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning), artikel 31 (rätten till bostad) och artikel 16 (familjens rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758), yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommitténs yttrande i denna fråga, och sin resolution av den 15 november 2011 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning (COM(2010)0758), yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommitténs yttrande i denna fråga, och sin resolution av den 15 november 2011 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1081/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999 (8),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999 (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999 (10),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådet förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådet förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet ”Investering för tillväxt och sysselsättning” samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet ”Investering för tillväxt och sysselsättning” samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008En ekonomisk återhämtningsplan för Europa (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008En ekonomisk återhämtningsplan för Europa (COM(2008)0800),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (11) och parlamentets resolution av den 15 december 2010 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (11) och parlamentets resolution av den 15 december 2010 (12),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2011Reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (COM(2011)0146) och parlamentets resolution av den 15 november 2011 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2011Reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (COM(2011)0146) och parlamentets resolution av den 15 november 2011 (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 15 maj 2012 med exempel på god praxis för att begränsa, minska och kompensera effekterna av en försegling av marken (SWD(2012)0101 slutlig), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 15 maj 2012 med exempel på god praxis för att begränsa, minska och kompensera effekterna av en försegling av marken (SWD(2012)0101 slutlig),

| — | med beaktande av kommissionens utvärdering av sysselsättningen och den sociala utvecklingen i Europa 2012 av den 8 januari 2013 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärdering av sysselsättningen och den sociala utvecklingen i Europa 2012 av den 8 januari 2013 (15),

| — | med beaktande av kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar av den 20 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar av den 20 februari 2013,

| — | med beaktande av gemenskapsstatistiken över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) och Eurostats pressmeddelande av den 8 februari 2012 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapsstatistiken över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) och Eurostats pressmeddelande av den 8 februari 2012 (16),

| — | med beaktande av den gemenskapsstatistik som återfinns i den tredje europeiska rapporten om livskvalitet, och särskilt dess kapitel 6 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemenskapsstatistik som återfinns i den tredje europeiska rapporten om livskvalitet, och särskilt dess kapitel 6 (17),

| — | med beaktande av Eurofounds rapport om rådgivningstjänster avseende hushållens skulder i Europeiska unionen (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport om rådgivningstjänster avseende hushållens skulder i Europeiska unionen (18),

| — | med beaktande av Eurofounds rapport ”Romernas levnadsvillkor: undermåliga bostäder och dålig hälsa” (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport ”Romernas levnadsvillkor: undermåliga bostäder och dålig hälsa” (19),

| — | med beaktande av kommissionen beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (20),

| — | med beaktande av EU-domstolens dom av den 14 mars 2013 i mål C-415/11 (Mohamed Aziz) som skyddar bolånekunder mot banker vid oskäliga kontraktsvillkor (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens dom av den 14 mars 2013 i mål C-415/11 (Mohamed Aziz) som skyddar bolånekunder mot banker vid oskäliga kontraktsvillkor (21),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (22),

| — | med beaktande av rådets uttalande av den 6 december 2010 om ”Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning: Samarbete för att bekämpa fattigdom under 2010 och därefter” (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets uttalande av den 6 december 2010 om ”Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning: Samarbete för att bekämpa fattigdom under 2010 och därefter” (23),

| — | med beaktande av rapporten av den 18 februari 2011Bedömning av de sociala aspekterna av Europa 2020-strategin: 2011 års rapport från kommittén för socialt skydd
   (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 18 februari 2011Bedömning av de sociala aspekterna av Europa 2020-strategin: 2011 års rapport från kommittén för socialt skydd
   (24),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 5 februari 2010 om förslag till gemensam rapport om socialt skydd och social integration (SEC(2010)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 5 februari 2010 om förslag till gemensam rapport om socialt skydd och social integration (SEC(2010)0098),

| — | med beaktande av rapporten av den 15 februari 2010 från kommittén för socialt skydd Gemensam rapport om socialt skydd och social integration 2010
   (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 15 februari 2010 från kommittén för socialt skydd Gemensam rapport om socialt skydd och social integration 2010
   (25),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Utmaningar som uppstår då socialt boende definieras som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse
   (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Utmaningar som uppstår då socialt boende definieras som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse
   (26),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande Mot en europeisk agenda för offentligt subventionerade bostäder
   (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande Mot en europeisk agenda för offentligt subventionerade bostäder
   (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt som ett svar på krisen (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt som ett svar på krisen (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (29),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (30),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik: Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (31),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (32),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för sociala tjänster av allmänt intresse (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för sociala tjänster av allmänt intresse (33),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om bostäder och regionalpolitik (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om bostäder och regionalpolitik (34),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om en EU-strategi mot hemlöshet (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om en EU-strategi mot hemlöshet (35),

| — | med beaktande av sina skriftliga förklaringar av den 22 april 2008 om avskaffande av hemlöshet (36) och den 16 december 2010 om en EU-strategi mot hemlöshet (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina skriftliga förklaringar av den 22 april 2008 om avskaffande av hemlöshet (36) och den 16 december 2010 om en EU-strategi mot hemlöshet (37),

| — | med beaktande av Eurofounds tredje europeiska undersökning om livskvalitet – livskvalitet i Europa: krisens effekter (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds tredje europeiska undersökning om livskvalitet – livskvalitet i Europa: krisens effekter (38),

| — | med beaktande av slutrekommendationerna från den europeiska konsensuskonferensen om hemlöshet den 9 och 10 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrekommendationerna från den europeiska konsensuskonferensen om hemlöshet den 9 och 10 december 2010,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0155/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0155/2013), och av följande skäl:

| A. | Att ha någonstans att bo är en grundläggande rättighet, som kan ses som en förutsättning för utövande av och tillgång till andra grundläggande rättigheter och till ett värdigt liv. Det är medlemsstaternas internationella skyldighet att garantera tillgång till en värdig och adekvat bostad, vilket unionen bör beakta. Rätten till tillgång och stöd till boende erkänns både i artikel 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i artiklarna 30 och 31 i Europarådets reviderade sociala stadga och i artikel 25 i Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, och den återfinns i många av medlemsstaternas grundlagar. |
| --- | --- |

A.

Att ha någonstans att bo är en grundläggande rättighet, som kan ses som en förutsättning för utövande av och tillgång till andra grundläggande rättigheter och till ett värdigt liv. Det är medlemsstaternas internationella skyldighet att garantera tillgång till en värdig och adekvat bostad, vilket unionen bör beakta. Rätten till tillgång och stöd till boende erkänns både i artikel 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i artiklarna 30 och 31 i Europarådets reviderade sociala stadga och i artikel 25 i Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, och den återfinns i många av medlemsstaternas grundlagar.

| B. | Lokala, regionala och nationella myndigheter i medlemsstaterna har rätt, och också skyldighet, att utforma sin egen bostadspolitik och att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att denna grundläggande rättighet upprätthålls på deras respektive bostadsmarknader i förhållande till invånarnas behov, i syfte att låta alla medborgare få tillgång till en anständig bostad till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

B.

Lokala, regionala och nationella myndigheter i medlemsstaterna har rätt, och också skyldighet, att utforma sin egen bostadspolitik och att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att denna grundläggande rättighet upprätthålls på deras respektive bostadsmarknader i förhållande till invånarnas behov, i syfte att låta alla medborgare få tillgång till en anständig bostad till rimlig kostnad.

| C. | Adekvata och säkra bostäder till rimlig kostnad är ett lämpligt verktyg för att uppnå social rättvisa och sammanhållning och investeringar i bostäder till rimlig kostnad är en förutsättning för ökad rörlighet för arbetstagare och ökade möjligheter till sysselsättning. Produktionen och renoveringen av subventionerade bostäder är viktiga faktorer för att uppfylla målen att kunna tillgodose efterfrågan på bostäder, tillhandahålla bostäder till rimlig kostnad till stora delar av befolkningen, främja ekonomin, hålla bostadsbubblor under kontroll, bekämpa energifattigdomen och garantera skatteintäkter för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Adekvata och säkra bostäder till rimlig kostnad är ett lämpligt verktyg för att uppnå social rättvisa och sammanhållning och investeringar i bostäder till rimlig kostnad är en förutsättning för ökad rörlighet för arbetstagare och ökade möjligheter till sysselsättning. Produktionen och renoveringen av subventionerade bostäder är viktiga faktorer för att uppfylla målen att kunna tillgodose efterfrågan på bostäder, tillhandahålla bostäder till rimlig kostnad till stora delar av befolkningen, främja ekonomin, hålla bostadsbubblor under kontroll, bekämpa energifattigdomen och garantera skatteintäkter för medlemsstaterna.

| D. | Det är medlemsstaterna som, i linje med subsidiaritetsprincipen, har en nyckelroll och stort utrymme när det gäller att definiera, förordna och utforma ett system med ett parallellt utbud av subventionerat boende som kompletterar det spontana utbudet på marknaden. Tilldelningen av subventionerade bostäder bör uppfylla höga krav när det gäller kvalitet, säkerhet och rimlig prissättning och främja likabehandling och användarrättigheter. |
| --- | --- |

D.

Det är medlemsstaterna som, i linje med subsidiaritetsprincipen, har en nyckelroll och stort utrymme när det gäller att definiera, förordna och utforma ett system med ett parallellt utbud av subventionerat boende som kompletterar det spontana utbudet på marknaden. Tilldelningen av subventionerade bostäder bör uppfylla höga krav när det gäller kvalitet, säkerhet och rimlig prissättning och främja likabehandling och användarrättigheter.

| E. | Det saknas subventionerade bostäder och det finns ett ökat behov av bostäder till rimlig kostnad i de flesta medlemsstater. De som söker subventionerat boende har en social och familjerelaterad profil som förändrats. Denna nya sociala verklighet bör analyseras så att medlemsstaterna och deras respektive lokala och regionala myndigheter kan ta fram olika boendestrategier som bättre motsvarar den faktiska situationen. |
| --- | --- |

E.

Det saknas subventionerade bostäder och det finns ett ökat behov av bostäder till rimlig kostnad i de flesta medlemsstater. De som söker subventionerat boende har en social och familjerelaterad profil som förändrats. Denna nya sociala verklighet bör analyseras så att medlemsstaterna och deras respektive lokala och regionala myndigheter kan ta fram olika boendestrategier som bättre motsvarar den faktiska situationen.

| F. | Åtgärderna för subventionerat boende ingår i de sociala tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och ska tillgodose behovet av bostäder, underlätta ägande, främja bostadskvaliteten, förbättra befintliga bostäder och anpassa bostadskostnaderna till familjesituationen och de boendes resurser, samtidigt som de står för en del av kostnaderna. |
| --- | --- |

F.

Åtgärderna för subventionerat boende ingår i de sociala tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse och ska tillgodose behovet av bostäder, underlätta ägande, främja bostadskvaliteten, förbättra befintliga bostäder och anpassa bostadskostnaderna till familjesituationen och de boendes resurser, samtidigt som de står för en del av kostnaderna.

| G. | Subventionerade bostäder som köps eller hyrs bör vara prisvärda, energieffektiva, belägna intill grönområden och anpassade till olika generationer med hänsyn till barns och äldres särskilda behov. |
| --- | --- |

G.

Subventionerade bostäder som köps eller hyrs bör vara prisvärda, energieffektiva, belägna intill grönområden och anpassade till olika generationer med hänsyn till barns och äldres särskilda behov.

| H. | Reglerna för bostadslån måste skydda konsumenterna och främja en rättvis riskfördelning i syfte att förebygga fler hemlösa och framtida bostadskriser. |
| --- | --- |

H.

Reglerna för bostadslån måste skydda konsumenterna och främja en rättvis riskfördelning i syfte att förebygga fler hemlösa och framtida bostadskriser.

| I. | Subventionerat boende spelar en nyckelroll i uppnåendet av Europa 2020-strategins mål, särskilt kampen mot fattigdom, inbegripet förebyggandet av att nackdelar går i arv till nästa generation. Det bidrar genom en förnyelse av bostadsbeståndet till en hög sysselsättningsnivå, delaktighet och social sammanhållning, till att rörligheten på arbetsmarknaden gynnas och att både klimatförändringarna och energifattigdomen bekämpas. |
| --- | --- |

I.

Subventionerat boende spelar en nyckelroll i uppnåendet av Europa 2020-strategins mål, särskilt kampen mot fattigdom, inbegripet förebyggandet av att nackdelar går i arv till nästa generation. Det bidrar genom en förnyelse av bostadsbeståndet till en hög sysselsättningsnivå, delaktighet och social sammanhållning, till att rörligheten på arbetsmarknaden gynnas och att både klimatförändringarna och energifattigdomen bekämpas.

| J. | Den ekonomiska och finansiella krisen, åtstramningsåtgärder, prisökningen på bostäder och lägre inkomster för hushållen har sammantaget gjort att arbetslösheten och den sociala utestängningen ökat inom EU, särskilt bland de mest utsatta grupperna, och därigenom har kostnaderna för välfärdstjänsterna stigit. Trots att de offentliga utgifterna för subventionerade bostäder är en viktig stabiliserande faktor, har de senaste budgetåtstramningsåtgärderna försvagat denna politik. |
| --- | --- |

J.

Den ekonomiska och finansiella krisen, åtstramningsåtgärder, prisökningen på bostäder och lägre inkomster för hushållen har sammantaget gjort att arbetslösheten och den sociala utestängningen ökat inom EU, särskilt bland de mest utsatta grupperna, och därigenom har kostnaderna för välfärdstjänsterna stigit. Trots att de offentliga utgifterna för subventionerade bostäder är en viktig stabiliserande faktor, har de senaste budgetåtstramningsåtgärderna försvagat denna politik.

| K. | Den ekonomiska och sociala krisen har en omedelbar och ogynnsam inverkan på verksamheten och det finansiella stödet inom sektorn för byggande och renovering av bostäder, framför allt subventionerade bostäder, på grund av explosionen av bostadsbubblor, kreditåtstramning, betalningsförseningar och även minskade offentliga beställningar. Den här sektorn skulle kunna vara en motor för att varaktigt ta oss ur krisen på ett inkluderande sätt och så att vi kan göra nödvändiga insatser på klimat- och energiområdet. |
| --- | --- |

K.

Den ekonomiska och sociala krisen har en omedelbar och ogynnsam inverkan på verksamheten och det finansiella stödet inom sektorn för byggande och renovering av bostäder, framför allt subventionerade bostäder, på grund av explosionen av bostadsbubblor, kreditåtstramning, betalningsförseningar och även minskade offentliga beställningar. Den här sektorn skulle kunna vara en motor för att varaktigt ta oss ur krisen på ett inkluderande sätt och så att vi kan göra nödvändiga insatser på klimat- och energiområdet.

| L. | Åtgärderna för åtstramning och budgetsanering måste åtföljas av en global investeringsstrategi till förmån för en hållbar och inkluderande tillväxt och för ett fullföljande av målen i Europa 2020-strategin, även när det gäller kampen mot fattigdom och social utslagning. |
| --- | --- |

L.

Åtgärderna för åtstramning och budgetsanering måste åtföljas av en global investeringsstrategi till förmån för en hållbar och inkluderande tillväxt och för ett fullföljande av målen i Europa 2020-strategin, även när det gäller kampen mot fattigdom och social utslagning.

| M. | Bostaden tillfredsställer ett grundläggande behov. Därför måste medlemsstaterna genom egna politiska val ställa upp miniminormer för beboelighet och komfort, särskilda regler för stadsplanering och byggande och för bostadskostnadens största andel av inkomsten, övervaka hyresutvecklingen för vissa kategorier samt skapa lämpliga sociala eller skattemässiga stödmekanismer för att lätta den betydande post som bostadskostnaden utgör. |
| --- | --- |

M.

Bostaden tillfredsställer ett grundläggande behov. Därför måste medlemsstaterna genom egna politiska val ställa upp miniminormer för beboelighet och komfort, särskilda regler för stadsplanering och byggande och för bostadskostnadens största andel av inkomsten, övervaka hyresutvecklingen för vissa kategorier samt skapa lämpliga sociala eller skattemässiga stödmekanismer för att lätta den betydande post som bostadskostnaden utgör.

| N. | De allvarliga ekonomiska, sociala och långsiktiga verkningarna av krisen, inte bara på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningsgraden och nivåerna för fattigdom och social utslagning, utan också på tillgången till bostäder och investeringar i subventionerat boende i EU, gör att medlemsstaterna och EU måste handla skyndsamt för att garantera rätten till en anständig bostad till överkomlig kostnad. Den kraftiga ökningen av bostadsrelaterade kostnader (mark, fastighet, hyra, energiförbrukning), vilka redan nu utgör den största utgiftsposten för hushållen i EU, är en källa till instabilitet och oro. Denna omständighet, i förening med arbetslöshetsexplosionen inom EU, vilken kan illustreras med att medelvärdet steg till 10,9 procent i januari 2013 för EU-27, och i förening med en åldrande befolkning, utgör en stor riskfaktor för ökade klyftor mellan rika och fattiga, ökad social utestängning och hemlöshet, som redan nu drabbar de 80 miljoner EU-medborgare som löper risk för fattigdom. |
| --- | --- |

N.

De allvarliga ekonomiska, sociala och långsiktiga verkningarna av krisen, inte bara på den ekonomiska tillväxten, sysselsättningsgraden och nivåerna för fattigdom och social utslagning, utan också på tillgången till bostäder och investeringar i subventionerat boende i EU, gör att medlemsstaterna och EU måste handla skyndsamt för att garantera rätten till en anständig bostad till överkomlig kostnad. Den kraftiga ökningen av bostadsrelaterade kostnader (mark, fastighet, hyra, energiförbrukning), vilka redan nu utgör den största utgiftsposten för hushållen i EU, är en källa till instabilitet och oro. Denna omständighet, i förening med arbetslöshetsexplosionen inom EU, vilken kan illustreras med att medelvärdet steg till 10,9 procent i januari 2013 för EU-27, och i förening med en åldrande befolkning, utgör en stor riskfaktor för ökade klyftor mellan rika och fattiga, ökad social utestängning och hemlöshet, som redan nu drabbar de 80 miljoner EU-medborgare som löper risk för fattigdom.

| O. | Romer lever ofta i starkt segregerade områden där tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvård är begränsad. |
| --- | --- |

O.

Romer lever ofta i starkt segregerade områden där tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvård är begränsad.

| P. | Det finns tydliga samband mellan undermåliga bostäder och dålig hälsa. Skulder på amorteringslån är kopplade till försämrad psykisk hälsa. Trångboddhet förknippas med psykiska problem, TBC, luftvägsinfektioner, ökad risk för eldsvådor och olyckor i hemmet. Att bo i undermåliga bostäder påverkar hälsan och känslan av säkerhet negativt och ökar risken för olyckor i hemmet. Att bo i ett område med hög bullernivå är förknippat med högre blodtryck. Bostadsbrist ger upphov till stress och ohälsa som på ett negativt sätt påverkar livskvalitet, hälsa och välmående. |
| --- | --- |

P.

Det finns tydliga samband mellan undermåliga bostäder och dålig hälsa. Skulder på amorteringslån är kopplade till försämrad psykisk hälsa. Trångboddhet förknippas med psykiska problem, TBC, luftvägsinfektioner, ökad risk för eldsvådor och olyckor i hemmet. Att bo i undermåliga bostäder påverkar hälsan och känslan av säkerhet negativt och ökar risken för olyckor i hemmet. Att bo i ett område med hög bullernivå är förknippat med högre blodtryck. Bostadsbrist ger upphov till stress och ohälsa som på ett negativt sätt påverkar livskvalitet, hälsa och välmående.

| Q. | Kvinnor påverkas särskilt av bristen på anpassade subventionerade boenden till överkomliga priser. År 2010 riskerade 24,5 procent av alla kvinnor att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, särskilt kvinnor med låga inkomster, ensamstående mammor, lågavlönade kvinnor, invandrarkvinnor, änkor med minderåriga barn, kvinnor som utsätts för våld i hemmet, samt familjer med barn där kvinnan är ensam familjeförsörjare, unga familjer, flerbarnsfamiljer, studenter, ungdomar i början av sin karriär, unga arbetslösa par, personer med funktionsnedsättning, fysiskt eller psykiskt sjuka, personer ur marginaliserade samhällsgrupper inklusive romer, och äldre människor. Dessa grupper är särskilt utsatta för hemlöshet och flyttar ofta in i undermåliga bostäder på den privata marknaden, vilket betydligt ökar risken för hälsoproblem. Dessa grupper söker ofta alternativa lösningar genom att flytta in hos familj, vänner eller bekanta vilket hindrar en ordentlig analys och öppen dokumentation om hemlösa. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor påverkas särskilt av bristen på anpassade subventionerade boenden till överkomliga priser. År 2010 riskerade 24,5 procent av alla kvinnor att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, särskilt kvinnor med låga inkomster, ensamstående mammor, lågavlönade kvinnor, invandrarkvinnor, änkor med minderåriga barn, kvinnor som utsätts för våld i hemmet, samt familjer med barn där kvinnan är ensam familjeförsörjare, unga familjer, flerbarnsfamiljer, studenter, ungdomar i början av sin karriär, unga arbetslösa par, personer med funktionsnedsättning, fysiskt eller psykiskt sjuka, personer ur marginaliserade samhällsgrupper inklusive romer, och äldre människor. Dessa grupper är särskilt utsatta för hemlöshet och flyttar ofta in i undermåliga bostäder på den privata marknaden, vilket betydligt ökar risken för hälsoproblem. Dessa grupper söker ofta alternativa lösningar genom att flytta in hos familj, vänner eller bekanta vilket hindrar en ordentlig analys och öppen dokumentation om hemlösa.

| R. | Den ekonomiska krisen och de höga marknadspriserna på bostäder minskar kvinnors möjligheter att skilja sig eller lämna samboförhållanden, vilket begränsar deras frihet och gör dem mer utsatta för könsrelaterat våld i hemmet. |
| --- | --- |

R.

Den ekonomiska krisen och de höga marknadspriserna på bostäder minskar kvinnors möjligheter att skilja sig eller lämna samboförhållanden, vilket begränsar deras frihet och gör dem mer utsatta för könsrelaterat våld i hemmet.

| S. | Hyresrätter till rimlig kostnad är viktiga för att ungdomar ska kunna genomgå yrkesutbildningar, universitetsstudier, praktiktjänster eller få möjlighet till sysselsättning. |
| --- | --- |

S.

Hyresrätter till rimlig kostnad är viktiga för att ungdomar ska kunna genomgå yrkesutbildningar, universitetsstudier, praktiktjänster eller få möjlighet till sysselsättning.

| T. | Medlemsstaterna måste också besluta om och organisera ett parallellt utbud av subventionerade bostäder som komplement till det nuvarande utbudet på marknaden, med specifika tillträdesvillkor och priser, tillhandahållet av organisationer utan vinstsyfte som inrättats specifikt för detta ändamål. 25 miljoner EU-medborgare får på så sätt en subventionerad bostad vars områdesplanering, tillträdesvillkor och priser bestäms direkt av medlemsstaternas offentliga myndigheter. Ett sådant parallellt bostadsutbud bidrar bland annat till att dämpa svängningarna på fastighetsmarknaden och fenomenet med bostadsbubblor på grund av sin stabilitet och reglerade prissättning. |
| --- | --- |

T.

Medlemsstaterna måste också besluta om och organisera ett parallellt utbud av subventionerade bostäder som komplement till det nuvarande utbudet på marknaden, med specifika tillträdesvillkor och priser, tillhandahållet av organisationer utan vinstsyfte som inrättats specifikt för detta ändamål. 25 miljoner EU-medborgare får på så sätt en subventionerad bostad vars områdesplanering, tillträdesvillkor och priser bestäms direkt av medlemsstaternas offentliga myndigheter. Ett sådant parallellt bostadsutbud bidrar bland annat till att dämpa svängningarna på fastighetsmarknaden och fenomenet med bostadsbubblor på grund av sin stabilitet och reglerade prissättning.

Att främja den sociala och ekonomiska roll som subventionerat boende spelar

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att på grund av den nuvarande ekonomiska och sociala krisen tillgodoser marknaden, framför allt i tättbefolkade stadsområden, i allt mindre utsträckning behovet av bostäder till en rimlig kostnad. De höjda bostads- och energikostnaderna ökar risken för sjukdomar, fattigdom och social utestängning. Parlamentet noterar att vräkningar och återtagande av bostäder från bankernas sida blir allt vanligare i flera medlemsstater och yrkar på att åtgärder ska vidtas för att möta dessa utmaningar. Det är oroväckande med både de direkta och indirekta effekterna av budgetåtstramningarna i samband med den nuvarande sociala och ekonomiska krisen, såsom nedskärningar i bostadsstöd och sociala tjänster, beskattningen av allmännyttiga bostadsföretag, stoppet för nya bostadsprojekt och utförsäljningen av delar av det nationella subventionerade bostadsbeståndet, vilket kan skapa en ond cirkel av långvarig social utestängning och segregering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att på grund av den nuvarande ekonomiska och sociala krisen tillgodoser marknaden, framför allt i tättbefolkade stadsområden, i allt mindre utsträckning behovet av bostäder till en rimlig kostnad. De höjda bostads- och energikostnaderna ökar risken för sjukdomar, fattigdom och social utestängning. Parlamentet noterar att vräkningar och återtagande av bostäder från bankernas sida blir allt vanligare i flera medlemsstater och yrkar på att åtgärder ska vidtas för att möta dessa utmaningar. Det är oroväckande med både de direkta och indirekta effekterna av budgetåtstramningarna i samband med den nuvarande sociala och ekonomiska krisen, såsom nedskärningar i bostadsstöd och sociala tjänster, beskattningen av allmännyttiga bostadsföretag, stoppet för nya bostadsprojekt och utförsäljningen av delar av det nationella subventionerade bostadsbeståndet, vilket kan skapa en ond cirkel av långvarig social utestängning och segregering.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att politiken för subventionerat boende spelar en viktig roll i kampen mot barnfattigdom genom utrotningen av fattigdom i familjer och förebyggandet av att socioekonomiska nackdelar går i arv till nästa generation. Parlamentet konstaterar att behovet av bostäder till överkomliga priser ökar, även bland de befolkningsgrupper som är socialt integrerade, som en följd av förändringar i familjernas sociodemografiska struktur och det ökade antalet osäkra och tillfälliga anställningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att politiken för subventionerat boende spelar en viktig roll i kampen mot barnfattigdom genom utrotningen av fattigdom i familjer och förebyggandet av att socioekonomiska nackdelar går i arv till nästa generation. Parlamentet konstaterar att behovet av bostäder till överkomliga priser ökar, även bland de befolkningsgrupper som är socialt integrerade, som en följd av förändringar i familjernas sociodemografiska struktur och det ökade antalet osäkra och tillfälliga anställningar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar till efterlevnad av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 i fördraget till fördraget, enligt vilka de offentliga myndigheterna själva har rätt att bestämma hur den subventionerade bostadssektorn ska utformas och finansieras och vilka som är målgruppen, för att tillgodose de lokala behoven och säkerställa kvalitet, säkerhet, rimlig prissättning, likabehandling och främjande av användarrättigheter. Parlamentet anser att denna möjlighet är ett sätt för de offentliga myndigheterna att kompensera marknadens oförmåga att garantera tillgång för alla till en anständig bostad till rimlig kostnad och att på så sätt tillämpa artiklarna 16, 30 och 31 i Europarådets sociala stadga. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar till efterlevnad av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 i fördraget till fördraget, enligt vilka de offentliga myndigheterna själva har rätt att bestämma hur den subventionerade bostadssektorn ska utformas och finansieras och vilka som är målgruppen, för att tillgodose de lokala behoven och säkerställa kvalitet, säkerhet, rimlig prissättning, likabehandling och främjande av användarrättigheter. Parlamentet anser att denna möjlighet är ett sätt för de offentliga myndigheterna att kompensera marknadens oförmåga att garantera tillgång för alla till en anständig bostad till rimlig kostnad och att på så sätt tillämpa artiklarna 16, 30 och 31 i Europarådets sociala stadga.

En europeisk politik för subventionerade bostäder

| 4. | Europaparlamentet påminner kommissionen, medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter om att satsningar på subventionerat boende till rimligt pris är ett sätt att garantera grundläggande rättigheter, lösa det akuta sociala behovet, och liksom de strategiska sociala investeringarna, att långsiktigt bidra till nya lokala arbetstillfällen som inte går att utlokalisera, att stabilisera ekonomin genom att förebygga bostadsbubblor och överskuldsättning hos hushållen, gynna rörligheten på arbetsmarknaden, bekämpa klimatförändringar och energifattigdomen och minska de hälsoproblem som härrör från trångboddhet och dåliga levnadsförhållanden. Därför bör inte subventionerade bostäder anses utgöra en kostnad som ska minskas, utan en investering som betalar sig på lång sikt genom bättre hälsa och socialt välmående, tillträde till arbetsmarknaden och möjligheter för människor, särskilt äldre, att leva självständigt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner kommissionen, medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter om att satsningar på subventionerat boende till rimligt pris är ett sätt att garantera grundläggande rättigheter, lösa det akuta sociala behovet, och liksom de strategiska sociala investeringarna, att långsiktigt bidra till nya lokala arbetstillfällen som inte går att utlokalisera, att stabilisera ekonomin genom att förebygga bostadsbubblor och överskuldsättning hos hushållen, gynna rörligheten på arbetsmarknaden, bekämpa klimatförändringar och energifattigdomen och minska de hälsoproblem som härrör från trångboddhet och dåliga levnadsförhållanden. Därför bör inte subventionerade bostäder anses utgöra en kostnad som ska minskas, utan en investering som betalar sig på lång sikt genom bättre hälsa och socialt välmående, tillträde till arbetsmarknaden och möjligheter för människor, särskilt äldre, att leva självständigt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att besluta om en åtgärdsram för den subventionerande bostadssektorn för bostadspolitiken för att åstadkomma konvergens hos EU:s olika infallsvinklar på ämnet (statligt stöd, strukturfonder, energi, kamp mot fattigdom och social utslagning, sjukvård). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att besluta om en åtgärdsram för den subventionerande bostadssektorn för bostadspolitiken för att åstadkomma konvergens hos EU:s olika infallsvinklar på ämnet (statligt stöd, strukturfonder, energi, kamp mot fattigdom och social utslagning, sjukvård).

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra definitionen av subventionerade bostäder mot bakgrund av utbyte av bästa praxis och erfarenheter mellan medlemsstaterna och med beaktande av att subventionerade bostäder uppfattas och förvaltas på olika sätt (ofta pga. flexibilitet vad gäller fastställande av prioriteringar) i medlemsstaterna, regionerna och lokalsamhällena. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra definitionen av subventionerade bostäder mot bakgrund av utbyte av bästa praxis och erfarenheter mellan medlemsstaterna och med beaktande av att subventionerade bostäder uppfattas och förvaltas på olika sätt (ofta pga. flexibilitet vad gäller fastställande av prioriteringar) i medlemsstaterna, regionerna och lokalsamhällena.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att investeringar i subventionerade bostäder utgör en del av bredare politiska insatser för att utforma och finansiera ett utbud av offentliga sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster med syfte att garantera grundläggande sociala rättigheter och att de motsvarar de nya sociala behoven och konjunkturväxlingarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att investeringar i subventionerade bostäder utgör en del av bredare politiska insatser för att utforma och finansiera ett utbud av offentliga sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster med syfte att garantera grundläggande sociala rättigheter och att de motsvarar de nya sociala behoven och konjunkturväxlingarna.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att övervaka de sociala investeringarna inom ramen för en social investeringspakt baserad på Europakt-modellen och utformad för att stärka unionens ekonomiska och budgetmässiga styrning, inklusive investeringar i subventionerade bostäder. Parlamentet betonar även behovet av mål för de sociala investeringarna som medlemsstaterna är skyldiga att följa för att de sociala, sysselsättningsrelaterade och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin ska uppnås. Parlamentet gläder sig åt att förslaget stöds av rådets slutsatser från december 2012 där det understryks att ”de möjligheter till en avvägning mellan behoven av produktiva offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen som EU:s befintliga finanspolitiska ramverk erbjuder kan utnyttjas inom stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt”. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa upp dessa sociala investeringar bättre med hjälp av en instrumentbräda med indikatorer för de investeringar som medlemsstaterna har genomfört och för investeringar på EU-nivå. För investeringar i subventionerade bostäder bör hänsyn tas till bostadskostnadernas utveckling och till antalet sökande som väntar på tilldelning i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att ratificera den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt med hänsyn till artikel 31. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker behovet av att övervaka de sociala investeringarna inom ramen för en social investeringspakt baserad på Europakt-modellen och utformad för att stärka unionens ekonomiska och budgetmässiga styrning, inklusive investeringar i subventionerade bostäder. Parlamentet betonar även behovet av mål för de sociala investeringarna som medlemsstaterna är skyldiga att följa för att de sociala, sysselsättningsrelaterade och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin ska uppnås. Parlamentet gläder sig åt att förslaget stöds av rådets slutsatser från december 2012 där det understryks att ”de möjligheter till en avvägning mellan behoven av produktiva offentliga investeringar och budgetdisciplinmålen som EU:s befintliga finanspolitiska ramverk erbjuder kan utnyttjas inom stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt”. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa upp dessa sociala investeringar bättre med hjälp av en instrumentbräda med indikatorer för de investeringar som medlemsstaterna har genomfört och för investeringar på EU-nivå. För investeringar i subventionerade bostäder bör hänsyn tas till bostadskostnadernas utveckling och till antalet sökande som väntar på tilldelning i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att ratificera den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt med hänsyn till artikel 31.

| 9. | Europaparlamentet anser att boende- och hyresgästföreningar bör delta i fastställandet av de bostadsstrategier som medlemsstaterna ska genomföra. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att boende- och hyresgästföreningar bör delta i fastställandet av de bostadsstrategier som medlemsstaterna ska genomföra.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att social innovation stöds av både den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning och av ramprogrammet för forskning för att undersöka nya metoder för att förbättra tillgången till subventionerade bostäder och minska hemlösheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att social innovation stöds av både den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning och av ramprogrammet för forskning för att undersöka nya metoder för att förbättra tillgången till subventionerade bostäder och minska hemlösheten.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar direktivet i Europaparlamentets och rådets direktiv (COM(2011)0142) av den 31 mars 2011 om att kontrollera låneavtal för bostadsfastigheter och på så sätt begränsa hushållens överskuldsättning. Europaparlamentet vill att en sådan god praxis ska införas i de europeiska bostadslånebestämmelserna som är mer gynnsam för konsumenterna. Parlamentet vill också att det ska finnas en möjlighet för konkursmässiga gäldenärer och hushåll att omförhandla sin skuld eller lämna bostaden som betalning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhindra att redan vräkta hushåll måste fortsätta att betala sina inteckningslån. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för en lösning på de sociala problemen kring vräkningar och återtagna bostäder för dem som är mest drabbade av den ekonomiska krisen och arbetslöshet. Parlamentet påminner dessutom om att detta har uppstått mot bakgrund av de stora offentliga stöden för att sanera unionens finanssystem. Medlemsstaterna uppmanas att sträva efter att erbjuda alternativa lösningar till vräkningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar direktivet i Europaparlamentets och rådets direktiv (COM(2011)0142) av den 31 mars 2011 om att kontrollera låneavtal för bostadsfastigheter och på så sätt begränsa hushållens överskuldsättning. Europaparlamentet vill att en sådan god praxis ska införas i de europeiska bostadslånebestämmelserna som är mer gynnsam för konsumenterna. Parlamentet vill också att det ska finnas en möjlighet för konkursmässiga gäldenärer och hushåll att omförhandla sin skuld eller lämna bostaden som betalning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhindra att redan vräkta hushåll måste fortsätta att betala sina inteckningslån. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för en lösning på de sociala problemen kring vräkningar och återtagna bostäder för dem som är mest drabbade av den ekonomiska krisen och arbetslöshet. Parlamentet påminner dessutom om att detta har uppstått mot bakgrund av de stora offentliga stöden för att sanera unionens finanssystem. Medlemsstaterna uppmanas att sträva efter att erbjuda alternativa lösningar till vräkningar.

| 12. | Europaparlamentet begär att kommissionen i sina landsspecifika rekommendationer varnar medlemsstaterna när reformer hotar investeringarna i subventionerade eller billiga bostäder, och att kommissionen avstår från att ge rekommendationer om storleken hos den subventionerade bostadssektorn i enskilda medlemsstater. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater, inom ramen för budgetkonsolideringen och i enlighet med kommissionens specifika rekommendationer för åtgärder på bostadsmarknaden, minskar sektorns kapacitet genom att beskatta sociala hyresvärdar. Parlamentet är vidare bekymrat över Europeiska kommissionens restriktiva definition av subventionerat boende inom konkurrenspolitiken som bara riktar in sig på missgynnade grupper. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att kommissionen i sina landsspecifika rekommendationer varnar medlemsstaterna när reformer hotar investeringarna i subventionerade eller billiga bostäder, och att kommissionen avstår från att ge rekommendationer om storleken hos den subventionerade bostadssektorn i enskilda medlemsstater. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater, inom ramen för budgetkonsolideringen och i enlighet med kommissionens specifika rekommendationer för åtgärder på bostadsmarknaden, minskar sektorns kapacitet genom att beskatta sociala hyresvärdar. Parlamentet är vidare bekymrat över Europeiska kommissionens restriktiva definition av subventionerat boende inom konkurrenspolitiken som bara riktar in sig på missgynnade grupper.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att samla medlemsstaternas bostadsministrar minst en gång per år för att debattera den inverkan som olika delar av EU:s politik har på bostadspolitiken och för att säkerställa att mer hänsyn tas till bostadssektorns ekonomiska, sociala och miljörelaterade dimensioner i EU:s politik genom att sammanföra olika aktörer som till exempel allmännyttiga bostadsföretag, hyresgästföreningar och föreningar som arbetar för tillgång till bostäder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet att samla medlemsstaternas bostadsministrar minst en gång per år för att debattera den inverkan som olika delar av EU:s politik har på bostadspolitiken och för att säkerställa att mer hänsyn tas till bostadssektorns ekonomiska, sociala och miljörelaterade dimensioner i EU:s politik genom att sammanföra olika aktörer som till exempel allmännyttiga bostadsföretag, hyresgästföreningar och föreningar som arbetar för tillgång till bostäder.

| 14. | Europaparlamentet noterar att en definition av subventionerade bostäder och stödmottagare bör vara resultatet av en demokratisk diskussion så att medlemsstaternas olika traditioner tas i beaktande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att en definition av subventionerade bostäder och stödmottagare bör vara resultatet av en demokratisk diskussion så att medlemsstaternas olika traditioner tas i beaktande.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa större vikt vid tillgången till bostäder och tillhörande tjänster, inom ramen för strategin för socialt skydd och social integration och genom initiativ med syfte att minska bostadslösheten och utslagningen beträffande bostäder, på grundval av indikatorer som är gemensamma för medlemsstaterna, samt att uppmuntra utbytet av bra metoder för att förverkliga rätten till bostad. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa större vikt vid tillgången till bostäder och tillhörande tjänster, inom ramen för strategin för socialt skydd och social integration och genom initiativ med syfte att minska bostadslösheten och utslagningen beträffande bostäder, på grundval av indikatorer som är gemensamma för medlemsstaterna, samt att uppmuntra utbytet av bra metoder för att förverkliga rätten till bostad.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att ta med investeringar i subventionerade bostäder i budgetmålen på medellång och lång sikt, i de nationella reformprogrammen och i de strategiska målen för partnerskapsavtalen 2014-2020. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bättre övervaka hur de sociala målen i Europa 2020-strategin genomförs och uppnås. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att ta med investeringar i subventionerade bostäder i budgetmålen på medellång och lång sikt, i de nationella reformprogrammen och i de strategiska målen för partnerskapsavtalen 2014-2020. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bättre övervaka hur de sociala målen i Europa 2020-strategin genomförs och uppnås.

| 17. | Europaparlamentet noterar att bostadspolitik och bostadsprogram måste utvecklas i samråd med kvinnor med låga inkomster och från olika sociala bakgrunder för att upptäcka vilka strategier som bäst motsvarar kvinnors behov. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att bostadspolitik och bostadsprogram måste utvecklas i samråd med kvinnor med låga inkomster och från olika sociala bakgrunder för att upptäcka vilka strategier som bäst motsvarar kvinnors behov.

Att uppmuntra investeringar i lokala arbetstillfällen och den gröna ekonomin

| 18. | Europaparlamentet understryker att bostadssektorn och i synnerhet den subventionerade bostadssektorn fyller en ekonomiskt balanserande funktion tack vare minskningen av energiberoendet, stödet till bygg- och renoveringssektorn och därmed till varaktiga lokala arbetstillfällen som inte går att utlokalisera, särskilt tack vare att sektorn är arbetskraftsintensiv, till utvecklingen av gröna branscher i den lokala ekonomin och till de positiva effekterna på ekonomin i stort. Därför bör investeringar i subventionerat boende inte enbart betraktas som utgifter utan framför allt som produktiva investeringar. Parlamentet uppmuntrar vidare medlemsstaterna att inleda en dialog med byggindustrin för att skapa en bättre affärsmiljö för och reglering av subventionerade bostäder, särskilt när det gäller fastställandet av produktionsmål för bostadsbyggandet, upplägget för infrastrukturkostnader och tillgången till mark. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att bostadssektorn och i synnerhet den subventionerade bostadssektorn fyller en ekonomiskt balanserande funktion tack vare minskningen av energiberoendet, stödet till bygg- och renoveringssektorn och därmed till varaktiga lokala arbetstillfällen som inte går att utlokalisera, särskilt tack vare att sektorn är arbetskraftsintensiv, till utvecklingen av gröna branscher i den lokala ekonomin och till de positiva effekterna på ekonomin i stort. Därför bör investeringar i subventionerat boende inte enbart betraktas som utgifter utan framför allt som produktiva investeringar. Parlamentet uppmuntrar vidare medlemsstaterna att inleda en dialog med byggindustrin för att skapa en bättre affärsmiljö för och reglering av subventionerade bostäder, särskilt när det gäller fastställandet av produktionsmål för bostadsbyggandet, upplägget för infrastrukturkostnader och tillgången till mark.

| 19. | Europaparlamentet betonar mervärdet för den lokala sysselsättningen och den kraftiga hävstångseffekten på de investeringar som genereras av den direkta åtgärd som strukturfonderna under 2007–2013 utgör i den subventionerade bostadssektorn. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar mervärdet för den lokala sysselsättningen och den kraftiga hävstångseffekten på de investeringar som genereras av den direkta åtgärd som strukturfonderna under 2007–2013 utgör i den subventionerade bostadssektorn.

| 20. | Europaparlamentet anser att de belopp som anslås till sammanhållningsfonden inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 inte får vara mindre än beloppen för den innevarande fleråriga budgetramen. Detta för att kunna garantera en tillräcklig finansiering av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), främst investeringsprioriteringen ”Att främja social inkludering och bekämpa fattigdom genom att stödja fysiskt och ekonomiskt återställande av utarmade stads- och landsbygdssamhällen”. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att de belopp som anslås till sammanhållningsfonden inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 inte får vara mindre än beloppen för den innevarande fleråriga budgetramen. Detta för att kunna garantera en tillräcklig finansiering av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), främst investeringsprioriteringen ”Att främja social inkludering och bekämpa fattigdom genom att stödja fysiskt och ekonomiskt återställande av utarmade stads- och landsbygdssamhällen”.

| 21. | Europaparlamentet värdesätter att många medlemsstater redan har fört en bra politik för subventionerade bostäder och anser att EU:s roll i denna kontext bör vara att underlätta utbytet av bästa metoder mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet värdesätter att många medlemsstater redan har fört en bra politik för subventionerade bostäder och anser att EU:s roll i denna kontext bör vara att underlätta utbytet av bästa metoder mellan medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till lagstiftningspaket med förordningar om sammanhållningspolitiken 2014–2020. Parlamentet stöder prioriterade investeringar i energieffektivitet och utnyttjande av förnybar energi i subventionerade och billiga bostäder, integrerade åtgärder för en hållbar stadsutveckling oh territoriell utveckling, lika tillgång till en bostad för marginaliserade samhällsgrupper och främjande av aktörer inom social och solidarisk ekonomi, till exempel icke vinstdrivande bostadskooperativ, som kan få stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag till lagstiftningspaket med förordningar om sammanhållningspolitiken 2014–2020. Parlamentet stöder prioriterade investeringar i energieffektivitet och utnyttjande av förnybar energi i subventionerade och billiga bostäder, integrerade åtgärder för en hållbar stadsutveckling oh territoriell utveckling, lika tillgång till en bostad för marginaliserade samhällsgrupper och främjande av aktörer inom social och solidarisk ekonomi, till exempel icke vinstdrivande bostadskooperativ, som kan få stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och samtliga berörda parter att lyfta fram både investeringar i subventionerade och billiga bostäder och förstärkningen av den icke vinstdrivande bostadssektorn i de nationella reformprogrammen och i de strategiska riktlinjerna i partnerskapsavtalen 2014-2020 samt att se till att deras respektive nationella strategier för integrering av romer integreras i de planerade boendeåtgärderna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och samtliga berörda parter att lyfta fram både investeringar i subventionerade och billiga bostäder och förstärkningen av den icke vinstdrivande bostadssektorn i de nationella reformprogrammen och i de strategiska riktlinjerna i partnerskapsavtalen 2014-2020 samt att se till att deras respektive nationella strategier för integrering av romer integreras i de planerade boendeåtgärderna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i större utsträckning utnyttja privaträttsliga verktyg för att underlätta byggandet av subventionerade bostäder, till exempel tomträttsavtal för att kunna bygga utan att köpa marken, eller nyttjanderätt för det allmännyttiga företaget så att en enskild fortfarande kan vara ägare till marken. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i större utsträckning utnyttja privaträttsliga verktyg för att underlätta byggandet av subventionerade bostäder, till exempel tomträttsavtal för att kunna bygga utan att köpa marken, eller nyttjanderätt för det allmännyttiga företaget så att en enskild fortfarande kan vara ägare till marken.

| 25. | Europaparlamentet understryker att bostadshus och kommersiella fastigheter svarar för 40 procent av energiförbrukningen och utsläppen av koldioxid i Europa och att ett miljövänligt bostadsbyggande gör det möjligt att sänka kostnader och byggtider samt drastiskt minska miljöeffekter och energiförbrukning och därmed också bostädernas driftskostnader. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att bostadshus och kommersiella fastigheter svarar för 40 procent av energiförbrukningen och utsläppen av koldioxid i Europa och att ett miljövänligt bostadsbyggande gör det möjligt att sänka kostnader och byggtider samt drastiskt minska miljöeffekter och energiförbrukning och därmed också bostädernas driftskostnader.

| 26. | Europaparlamentet stöder en adekvat budget för den fleråriga budgetramen 2014–2020 och ser sammanhållningspolitiken som en viktig drivkraft för att ta sig ur krisen. Parlamentet stöder slutsatserna i den europeiska tillväxt- och sysselsättningspakten när det gäller uppmaningen till medlemsstaterna att underlätta och påskynda omfördelningen av outnyttjade strukturfondmedel till projekt för energieffektivitet och förnybar energi under programperioden 2007–2013. Omfördelningen bör gagna den subventionerade bostadssektorn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder en adekvat budget för den fleråriga budgetramen 2014–2020 och ser sammanhållningspolitiken som en viktig drivkraft för att ta sig ur krisen. Parlamentet stöder slutsatserna i den europeiska tillväxt- och sysselsättningspakten när det gäller uppmaningen till medlemsstaterna att underlätta och påskynda omfördelningen av outnyttjade strukturfondmedel till projekt för energieffektivitet och förnybar energi under programperioden 2007–2013. Omfördelningen bör gagna den subventionerade bostadssektorn.

| 27. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna, deras förvaltningsmyndigheter och kommissionen ser till att aktörerna på bostadsmarknaden, hyresgästföreningar och föreningar som arbetar för tillgång till bostäder noggrant förs in i förteckningen över arbetsmarknadens parter för utarbetande, uppföljning och utvärdering av partnerskapsavtal och operativa program. Parlamentet understryker betydelsen av de nya verktygen för integrerad utveckling (”Community-Led Local Development” och integrerade territoriella investeringar) för integrerade bostadsstrategier där de allmännyttiga bostadsföretagen och de boende har ett övervägande inflytande. Parlamentet anser att struktur- och sammanhållningsfonderna måste tillämpa både partnerskapsprincipen och principen om flernivåstyre aktivt och att medlemsstaterna måste uppmuntras att samarbeta med lokala och regionala myndigheter för att fastställa prioriteringar och bestämma hur medlen bör användas. Parlamentet framhåller att bättre synergieffekter mellan strukturfonderna och Sammanhållningsfonden skulle kunna främja hållbar utveckling av eftersatta områden eller landsbygdsområden och förhindra att de isoleras och avfolkas, vilket därmed stävjar de negativa effekterna av social segregation och främjar mångfald, social sammanhållning och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna, deras förvaltningsmyndigheter och kommissionen ser till att aktörerna på bostadsmarknaden, hyresgästföreningar och föreningar som arbetar för tillgång till bostäder noggrant förs in i förteckningen över arbetsmarknadens parter för utarbetande, uppföljning och utvärdering av partnerskapsavtal och operativa program. Parlamentet understryker betydelsen av de nya verktygen för integrerad utveckling (”Community-Led Local Development” och integrerade territoriella investeringar) för integrerade bostadsstrategier där de allmännyttiga bostadsföretagen och de boende har ett övervägande inflytande. Parlamentet anser att struktur- och sammanhållningsfonderna måste tillämpa både partnerskapsprincipen och principen om flernivåstyre aktivt och att medlemsstaterna måste uppmuntras att samarbeta med lokala och regionala myndigheter för att fastställa prioriteringar och bestämma hur medlen bör användas. Parlamentet framhåller att bättre synergieffekter mellan strukturfonderna och Sammanhållningsfonden skulle kunna främja hållbar utveckling av eftersatta områden eller landsbygdsområden och förhindra att de isoleras och avfolkas, vilket därmed stävjar de negativa effekterna av social segregation och främjar mångfald, social sammanhållning och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka eller utveckla särskilda mekanismer för finansiering för att stimulera högkvalitativ produktion och renovering av subventionerade och billiga bostäder och att arbeta samordnat för att återgå till ett stöd av programmet Horisont 2020 och ett utnyttjande av finansieringsinstrument och stödprogram för de projekt som föreslås av strukturfonderna, Euroepiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Europarådets utvecklingsbank (CEB) och Europeiska fonden för energieffektivitet (EEEF). Medlemsstaterna uppmanas vidare att hitta sätt att tillämpa den ändrade förordningen om europeiska regionala utvecklingsfonden för att tillhandahålla boende till marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka eller utveckla särskilda mekanismer för finansiering för att stimulera högkvalitativ produktion och renovering av subventionerade och billiga bostäder och att arbeta samordnat för att återgå till ett stöd av programmet Horisont 2020 och ett utnyttjande av finansieringsinstrument och stödprogram för de projekt som föreslås av strukturfonderna, Euroepiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Europarådets utvecklingsbank (CEB) och Europeiska fonden för energieffektivitet (EEEF). Medlemsstaterna uppmanas vidare att hitta sätt att tillämpa den ändrade förordningen om europeiska regionala utvecklingsfonden för att tillhandahålla boende till marginaliserade grupper.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EIB att i nära samråd med lokala och regionala myndigheter ge större plats för subventionerade och billiga bostäder i sina investeringsprioriteringar, framför allt i de medlemsstater där det inte finns någon offentlig bostadsbank, och att förbättra villkoren för att bevilja lån. EIB bör klargöra i vilken utsträckning projektobligationer kan användas för att finansiera sociala infrastrukturer som till exempel bostäder och att ta hänsyn till bedömningen av pilotfasen innan man beslutar om utökning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar EIB att i nära samråd med lokala och regionala myndigheter ge större plats för subventionerade och billiga bostäder i sina investeringsprioriteringar, framför allt i de medlemsstater där det inte finns någon offentlig bostadsbank, och att förbättra villkoren för att bevilja lån. EIB bör klargöra i vilken utsträckning projektobligationer kan användas för att finansiera sociala infrastrukturer som till exempel bostäder och att ta hänsyn till bedömningen av pilotfasen innan man beslutar om utökning.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja bostadskooperativens verksamhet som utgör ett värdefullt instrument för att förvärva en permanentbostad till rimlig kostnad. Kooperativen är dessutom ett effektivt instrument för att främja stadssanering, skapa synergier med lokalsamhällen och motverka flykten från städerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja bostadskooperativens verksamhet som utgör ett värdefullt instrument för att förvärva en permanentbostad till rimlig kostnad. Kooperativen är dessutom ett effektivt instrument för att främja stadssanering, skapa synergier med lokalsamhällen och motverka flykten från städerna.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra andra eventuella finansieringskällor tillgängliga för medlemsstaterna för att främja utbudet och renoveringen av subventionerade bostäder liksom de sociala investeringarna, att uppmuntra medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att effektivt utnyttja tillgängliga EU-medel, och att bevara sänkta momssatser för dessa investeringar, med hänsyn till de arbetsintensiva tjänsterna i sektorn och till deras svaga påverkan på den interna tjänstehandeln i EU. Parlamentet föreslår att man utreder möjligheten till att tillämpa samma momssatser som de som tillämpas på produkter för grundläggande behov. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att mobilisera privat sparkapital för att både underlätta markförvärv och uppmuntra till byggande och renovering av subventionerade bostäder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra andra eventuella finansieringskällor tillgängliga för medlemsstaterna för att främja utbudet och renoveringen av subventionerade bostäder liksom de sociala investeringarna, att uppmuntra medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att effektivt utnyttja tillgängliga EU-medel, och att bevara sänkta momssatser för dessa investeringar, med hänsyn till de arbetsintensiva tjänsterna i sektorn och till deras svaga påverkan på den interna tjänstehandeln i EU. Parlamentet föreslår att man utreder möjligheten till att tillämpa samma momssatser som de som tillämpas på produkter för grundläggande behov. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att mobilisera privat sparkapital för att både underlätta markförvärv och uppmuntra till byggande och renovering av subventionerade bostäder.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av integrerade samarbetsmodeller med deltagande av byggherrar, allmännyttiga bostadsföretag och byggföretag för att främja energiupprustning och byggande av subventionerade bostäder med låga energiutsläpp. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av integrerade samarbetsmodeller med deltagande av byggherrar, allmännyttiga bostadsföretag och byggföretag för att främja energiupprustning och byggande av subventionerade bostäder med låga energiutsläpp.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 31 juli 2012 om en strategi för hållbar konkurrenskraft inom byggsektorn (COM(2012)0433). Parlamentet anser att man som komplement till skattemässiga incitament och ekonomiskt stöd för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och innovativ måste vidta åtgärder för att höja arbetskraftens kompetensnivå. Detta är nödvändigt för att möta utmaningarna i ett resursanvändningseffektivt Europa, en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och nå målen i direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU) (39) och i direktivet om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU) (40). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 31 juli 2012 om en strategi för hållbar konkurrenskraft inom byggsektorn (COM(2012)0433). Parlamentet anser att man som komplement till skattemässiga incitament och ekonomiskt stöd för att göra sektorn mer konkurrenskraftig och innovativ måste vidta åtgärder för att höja arbetskraftens kompetensnivå. Detta är nödvändigt för att möta utmaningarna i ett resursanvändningseffektivt Europa, en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och nå målen i direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU) (39) och i direktivet om byggnaders energiprestanda (2010/31/EU) (40).

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta närmare med medlemsstaterna och deras ansvariga lokala myndigheter för att utarbeta bestämmelser på medellång och lång sikt för de kompetenser som arbetsmarknaden kräver. Parlamentet begär att de ansvariga aktörerna följer upp sysselsättningsutvecklingen för att göra grundyrkesutbildningen och fortbildningen mer behovsanpassad. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att snabbt anpassa sina utbildningssystem, inbegripet yrkesutbildning, med integrering av bland annat begreppet hållbar ekonomi, och att garantera tillgång till utbildningsprogram som ska göra det lättare för ungdomar att komma in i nya ”gröna” jobb och ”gröna” branscher. Främjandet av gröna jobb kan skapa kvalitativa och hållbara arbetstillfällen, bekämpa fattigdom och social utestängning samt garantera stödjande arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta närmare med medlemsstaterna och deras ansvariga lokala myndigheter för att utarbeta bestämmelser på medellång och lång sikt för de kompetenser som arbetsmarknaden kräver. Parlamentet begär att de ansvariga aktörerna följer upp sysselsättningsutvecklingen för att göra grundyrkesutbildningen och fortbildningen mer behovsanpassad. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att snabbt anpassa sina utbildningssystem, inbegripet yrkesutbildning, med integrering av bland annat begreppet hållbar ekonomi, och att garantera tillgång till utbildningsprogram som ska göra det lättare för ungdomar att komma in i nya ”gröna” jobb och ”gröna” branscher. Främjandet av gröna jobb kan skapa kvalitativa och hållbara arbetstillfällen, bekämpa fattigdom och social utestängning samt garantera stödjande arbetsförmedlingar.

| 35. | Europaparlamentet noterar att den gröna sektorn kan skapa en mängd olika arbetstillfällen, från mindre kvalificerade arbeten till högkvalificerad sysselsättning inom kunskapssektorn. Parlamentet framhåller i detta sammanhang följande:






  — | Små och medelstora företag är viktiga när det gäller att tillhandahålla arbetstillfällen i den gröna ekonomin och har möjligheter att erbjuda arbetsträning, lärlingsplatser och lokalt utåtriktade projekt, vilket kan skapa arbetstillfällen för socialt missgynnade personer. |
| --- | --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att den gröna sektorn kan skapa en mängd olika arbetstillfällen, från mindre kvalificerade arbeten till högkvalificerad sysselsättning inom kunskapssektorn. Parlamentet framhåller i detta sammanhang följande:

—

Små och medelstora företag är viktiga när det gäller att tillhandahålla arbetstillfällen i den gröna ekonomin och har möjligheter att erbjuda arbetsträning, lärlingsplatser och lokalt utåtriktade projekt, vilket kan skapa arbetstillfällen för socialt missgynnade personer.

| — | Medlemsstaterna bör inrätta övergångsfonder för att hantera kompetensbehoven. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör inrätta övergångsfonder för att hantera kompetensbehoven.

| — | Kommissionen bör inom ramen för livslång fortbildning ta med en nionde nyckelkompetens som avser miljö, klimatförändringar och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör inom ramen för livslång fortbildning ta med en nionde nyckelkompetens som avser miljö, klimatförändringar och hållbar utveckling.

| — | Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör utnyttja den europeiska socialfonden (ESF) för investeringar i kompetens, sysselsättning, yrkesutbildning och omskolning, särskilt inom ”gröna” yrken, till exempel energiupprustning av byggnader. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna bör utnyttja den europeiska socialfonden (ESF) för investeringar i kompetens, sysselsättning, yrkesutbildning och omskolning, särskilt inom ”gröna” yrken, till exempel energiupprustning av byggnader.

| — | Medlemsstaterna bör stödja framväxten av aktörer med både social och teknisk kompetens när det gäller energiekonomi, till exempel socialt-tekniska medlingsyrken, och att göra utbildningen i tekniska yrken mer samhällsinriktad i frågan om energieffektivitet, och omvänt. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör stödja framväxten av aktörer med både social och teknisk kompetens när det gäller energiekonomi, till exempel socialt-tekniska medlingsyrken, och att göra utbildningen i tekniska yrken mer samhällsinriktad i frågan om energieffektivitet, och omvänt.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar paketet för sociala investeringar genom vilket kommissionen erbjuder medlemsstaterna möjligheter att tillämpa effektivare och mer resultatinriktade socialpolitiska strategier inriktade på tillväxt och sammanhållning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar paketet för sociala investeringar genom vilket kommissionen erbjuder medlemsstaterna möjligheter att tillämpa effektivare och mer resultatinriktade socialpolitiska strategier inriktade på tillväxt och sammanhållning.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att investeringar i subventionerade bostäder utgör en del av bredare politiska insatser för att utforma och finansiera ett utbud av offentliga sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster, för att medborgare ska kunna utöva sina grundläggande sociala rättigheter och för att tillgodose föränderliga sociala behov. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att investeringar i subventionerade bostäder utgör en del av bredare politiska insatser för att utforma och finansiera ett utbud av offentliga sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster, för att medborgare ska kunna utöva sina grundläggande sociala rättigheter och för att tillgodose föränderliga sociala behov.

Att bekämpa fattigdom och främja social integration och social sammanhållning

| 38. | Europaparlamentet påminner om att för att rätten till bostad ska kunna erkännas och bli verklighet måste andra grundläggande rättigheter förverkligas fullt ut, däribland politiska och social rättigheter. Parlamentet påminner om att det är medlemsstaten eller den ansvariga offentliga myndigheten som har ansvaret för att rätten till bostad genomdrivs med hjälp av förbättringar av den förda politiken och programmen för allmän tillgång till bostäder, särskilt för utsatta personer, genom ett tillräckligt utbud av lämpliga, anständiga och sunda bostäder till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att för att rätten till bostad ska kunna erkännas och bli verklighet måste andra grundläggande rättigheter förverkligas fullt ut, däribland politiska och social rättigheter. Parlamentet påminner om att det är medlemsstaten eller den ansvariga offentliga myndigheten som har ansvaret för att rätten till bostad genomdrivs med hjälp av förbättringar av den förda politiken och programmen för allmän tillgång till bostäder, särskilt för utsatta personer, genom ett tillräckligt utbud av lämpliga, anständiga och sunda bostäder till rimlig kostnad.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser en studie av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter som utvärderar effektiviteten i och villkoren för genomförandet av rätten till bostad och till bostadsstöd i medlemsstaterna. Alla berörda aktörer bör involveras i processen. Byrån bör främja utbyte av bästa metoder när det gäller den effektiva tillämpningen av rätten till bostad för särskilt utsatta och utestängda grupper, inbegripet hemlösa. Kommissionen bör följa dessa aktiviteter i paketet för sociala investeringar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet efterlyser en studie av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter som utvärderar effektiviteten i och villkoren för genomförandet av rätten till bostad och till bostadsstöd i medlemsstaterna. Alla berörda aktörer bör involveras i processen. Byrån bör främja utbyte av bästa metoder när det gäller den effektiva tillämpningen av rätten till bostad för särskilt utsatta och utestängda grupper, inbegripet hemlösa. Kommissionen bör följa dessa aktiviteter i paketet för sociala investeringar.

| 40. | Europaparlamentet förordar att medlemsstaterna och kommissionen stöder och främjar utveckling och utbyte av en innovativ och faktisk god praxis för införande av rätt till bostad för särskilt utsatta och utestängda grupper, särskilt när det gäller att bekämpa våld i hemmet. Offer för våld i hemmet är tyvärr ofta mer benägna att stanna i en våldsam miljö om de av ekonomiska skäl inte kan hitta en passande bostad. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla integrerade sociala tjänster för familjer som är utsatta för våld i hemmet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet förordar att medlemsstaterna och kommissionen stöder och främjar utveckling och utbyte av en innovativ och faktisk god praxis för införande av rätt till bostad för särskilt utsatta och utestängda grupper, särskilt när det gäller att bekämpa våld i hemmet. Offer för våld i hemmet är tyvärr ofta mer benägna att stanna i en våldsam miljö om de av ekonomiska skäl inte kan hitta en passande bostad. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla integrerade sociala tjänster för familjer som är utsatta för våld i hemmet.

| 41. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen undersöker om direktstöd i form av bostadsbidrag eller indirekt stöd genom subventionerat boende är den effektivaste åtgärden för att tillhandahålla boende till rimlig kostnad för samhällsgrupper som inte kan tillgodose sina bostadsbehov på marknaden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen undersöker om direktstöd i form av bostadsbidrag eller indirekt stöd genom subventionerat boende är den effektivaste åtgärden för att tillhandahålla boende till rimlig kostnad för samhällsgrupper som inte kan tillgodose sina bostadsbehov på marknaden.

| 42. | Europaparlamentet begär att kommissionen och Eurofound under 2014 genomför en studie av kostnaderna för underlåtenheten att vidta åtgärder beträffande bristfälliga bostäder inom ramen för Eurofounds arbetsprogram 2014. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att kommissionen och Eurofound under 2014 genomför en studie av kostnaderna för underlåtenheten att vidta åtgärder beträffande bristfälliga bostäder inom ramen för Eurofounds arbetsprogram 2014.

| 43. | Europaparlamentet noterar med oro det faktum att många medlemsstater för att hantera sin statsfinansiella obalans har stoppat instansers verksamhet och upphört med program och åtgärder (hyresbidrag, bolån osv.) vars syfte var att underlätta införskaffandet av bostad. Mitt i denna djupa ekonomiska utarmning har fastighetsskatten samtidigt höjts oproportionerligt vilket utsätter stora befolkningsgrupper för fattigdom och misär. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar med oro det faktum att många medlemsstater för att hantera sin statsfinansiella obalans har stoppat instansers verksamhet och upphört med program och åtgärder (hyresbidrag, bolån osv.) vars syfte var att underlätta införskaffandet av bostad. Mitt i denna djupa ekonomiska utarmning har fastighetsskatten samtidigt höjts oproportionerligt vilket utsätter stora befolkningsgrupper för fattigdom och misär.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra sociala konsekvensanalyser med betoning på könsrelaterade och hushållsbaserade analyser som en del av all politik och alla program för subventionerat boende och att särskilt ta hänsyn till skillnader mellan könen i fråga om inkomster och ekonomiska resurser. Parlamentet betonar att alla statistiska uppgifter måste delas upp efter kön och hushållstyp och att ytterligare forskning behövs för att fastställa exakt hur bostadspolitiken kan stödja enskilda och grupper i en utsatt situation, såsom kvinnor (med tanke på att kvinnor har många olika uppgifter som ensamstående förälder och vårdare av anhöriga och personer med funktionsnedsättning), familjer, ungdomar, personer med funktionsnedsättning och äldre. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra sociala konsekvensanalyser med betoning på könsrelaterade och hushållsbaserade analyser som en del av all politik och alla program för subventionerat boende och att särskilt ta hänsyn till skillnader mellan könen i fråga om inkomster och ekonomiska resurser. Parlamentet betonar att alla statistiska uppgifter måste delas upp efter kön och hushållstyp och att ytterligare forskning behövs för att fastställa exakt hur bostadspolitiken kan stödja enskilda och grupper i en utsatt situation, såsom kvinnor (med tanke på att kvinnor har många olika uppgifter som ensamstående förälder och vårdare av anhöriga och personer med funktionsnedsättning), familjer, ungdomar, personer med funktionsnedsättning och äldre.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar lokala, regionala och nationella myndigheter i medlemsstaterna att utforma en integrerad politik för att främja social integration och garantera allmän tillgång till anständiga och sunda bostäder till rimlig kostnad. Parlamentet föreslår att politiken innehåller följande åtgärder:






  — | Särskilt stöd till subventionerade och mycket subventionerade sunda bostäder av god kvalitet, bland annat genom att föreskriva en minsta andel subventionerade bostäder där det är relevant, såsom i tättbefolkade områden med mycket stor efterfrågan, till exempel storstadsområden, vilket skulle uppmuntra mångfald. |
| --- | --- | --- |

45.

Europaparlamentet rekommenderar lokala, regionala och nationella myndigheter i medlemsstaterna att utforma en integrerad politik för att främja social integration och garantera allmän tillgång till anständiga och sunda bostäder till rimlig kostnad. Parlamentet föreslår att politiken innehåller följande åtgärder:

—

Särskilt stöd till subventionerade och mycket subventionerade sunda bostäder av god kvalitet, bland annat genom att föreskriva en minsta andel subventionerade bostäder där det är relevant, såsom i tättbefolkade områden med mycket stor efterfrågan, till exempel storstadsområden, vilket skulle uppmuntra mångfald.

| — | Fastställande av klart definierade minimikrav för bostäders kvalitet, särskilt beträffande subventionerade bostäder. |
| --- | --- |

—

Fastställande av klart definierade minimikrav för bostäders kvalitet, särskilt beträffande subventionerade bostäder.

| — | Samordning av programmen för ett utökat utbud av subventionerade bostäder med en politik för tillträde till andra viktiga offentliga tjänster och tjänster av allmänt intresse, såsom byggande av allmänna sociala anläggningar som vårdinrättningar, idrottsanläggningar och kulturcenter (som en del i lokalt integrerad strategi) och förhindra oplanerad stadsutbredning i linje med kommissionens riktlinjer för att uppnå ”nollförbrukning” av marken till 2050. |
| --- | --- |

—

Samordning av programmen för ett utökat utbud av subventionerade bostäder med en politik för tillträde till andra viktiga offentliga tjänster och tjänster av allmänt intresse, såsom byggande av allmänna sociala anläggningar som vårdinrättningar, idrottsanläggningar och kulturcenter (som en del i lokalt integrerad strategi) och förhindra oplanerad stadsutbredning i linje med kommissionens riktlinjer för att uppnå ”nollförbrukning” av marken till 2050.

| — | Motverkan av de ständiga svårigheter som de mest utsatta befolkningsgrupperna, bl.a. invandrare och ungdomar, upplever när det gäller att få tillgång till en anständig bostad. |
| --- | --- |

—

Motverkan av de ständiga svårigheter som de mest utsatta befolkningsgrupperna, bl.a. invandrare och ungdomar, upplever när det gäller att få tillgång till en anständig bostad.

| — | Ordningar för att stärka hyresgästers besittningsskydd. |
| --- | --- |

—

Ordningar för att stärka hyresgästers besittningsskydd.

| — | Utarbetande av särskilda program för hemlösa som bygger på bedömningar av den lokala situationen, med beaktande av den europeiska typologin för utslagning i anslutning till boendet (ETHOS) och dess modell för att mäta utslagningsprocessen i anslutning till boendet. Programmen ska innehålla kompletterande stöd och anpassas till kvinnors särskilda situation och behov, och framför allt betona bostadslösningar och långsiktigt stöd för utsatta personer och marginaliserade grupper snarare än provisoriska inkvarteringar. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av särskilda program för hemlösa som bygger på bedömningar av den lokala situationen, med beaktande av den europeiska typologin för utslagning i anslutning till boendet (ETHOS) och dess modell för att mäta utslagningsprocessen i anslutning till boendet. Programmen ska innehålla kompletterande stöd och anpassas till kvinnors särskilda situation och behov, och framför allt betona bostadslösningar och långsiktigt stöd för utsatta personer och marginaliserade grupper snarare än provisoriska inkvarteringar.

| — | Främjande och finansiering av program för eget byggande. |
| --- | --- |

—

Främjande och finansiering av program för eget byggande.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla medborgare har råd med boende genom att hyreshöjningar baseras på ett objektivt system som ser till att fastighetspriserna endast höjs måttligt samt anpassa sin skattepolitik i syfte att reducera spekulation. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla medborgare har råd med boende genom att hyreshöjningar baseras på ett objektivt system som ser till att fastighetspriserna endast höjs måttligt samt anpassa sin skattepolitik i syfte att reducera spekulation.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra parlamentets resolution om en EU-strategi mot hemlöshet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra parlamentets resolution om en EU-strategi mot hemlöshet.

| 48. | Europaparlamentet betonar att man på ett mer övergripande sätt måste ta itu med de olika aspekterna av hemlöshet bland kvinnor och att dessa bör integreras i all EU-lagstiftning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att genomföra systematiska konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv och övervaka hemlösa kvinnors särskilda situation och behov, främja projekt för stöd i boendet och byggandet av anpassade och energieffektiva bostäder till överkomligt pris, samt att inkludera medelklassfamiljer – som ofta utesluts från sådana projekt – i programmen för subventionerat boende eftersom de, precis som andra hushåll, kan lida av materiell fattigdom till följd av den ekonomiska krisen |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att man på ett mer övergripande sätt måste ta itu med de olika aspekterna av hemlöshet bland kvinnor och att dessa bör integreras i all EU-lagstiftning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att genomföra systematiska konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv och övervaka hemlösa kvinnors särskilda situation och behov, främja projekt för stöd i boendet och byggandet av anpassade och energieffektiva bostäder till överkomligt pris, samt att inkludera medelklassfamiljer – som ofta utesluts från sådana projekt – i programmen för subventionerat boende eftersom de, precis som andra hushåll, kan lida av materiell fattigdom till följd av den ekonomiska krisen

| 49. | Europaparlamentet stöder införandet av integrerade samarbetsmodeller med deltagande av social- och sjukvårdstjänster, tjänster för stöd till utsatta personer, allmännyttiga bostadsföretag och berörda föreningar som en del i deras insatser för att hjälpa utsatta personer som söker eller redan har bostad. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet stöder införandet av integrerade samarbetsmodeller med deltagande av social- och sjukvårdstjänster, tjänster för stöd till utsatta personer, allmännyttiga bostadsföretag och berörda föreningar som en del i deras insatser för att hjälpa utsatta personer som söker eller redan har bostad.

| 50. | Europaparlamentet begär att kommissionen, medlemsstaterna och ansvariga myndigheter anslår medel från strukturfonderna till bostäder och inkvartering för marginaliserade grupper, framför allt i subventionerade bostäder, och att skriva in denna prioritering i sina operativa program. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och byrån för grundläggande rättigheter att utveckla utbytet av bra metoder mellan lokala myndigheter på grundval av gemensamma och tydliga kriterier. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet begär att kommissionen, medlemsstaterna och ansvariga myndigheter anslår medel från strukturfonderna till bostäder och inkvartering för marginaliserade grupper, framför allt i subventionerade bostäder, och att skriva in denna prioritering i sina operativa program. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och byrån för grundläggande rättigheter att utveckla utbytet av bra metoder mellan lokala myndigheter på grundval av gemensamma och tydliga kriterier.

| 51. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och deras ansvariga myndigheter att investera i byggande och anpassning av subventionerade bostäder till rimlig kostnad för att komma till rätta med förfallet och de sanitära riskerna hos nedslitna bostäder, varierande familjesammansättningar och en åldrande befolkning, och framför allt för att äldre personer med hjälpbehov ska kunna bo kvar hemma och för att tillgodose de specifika behoven för personer med funktionsnedsättning och ungdomar, bland annat beträffande rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden. Strukturfonderna bör utnyttjas för detta ändamål under den kommande programperioden (2014–2020). Parlamentet anser att samhällsstödet för tillgång till bostäder är en faktor för skapandet av ”vita” arbetstillfällen, vilket är oumbärligt för att nuvarande och framtida samhällsutmaningar ska kunna klaras, till exempel den åldrande befolkningen. Parlamentet understryker den positiva roll som den europeiska fonden för socialt företagande kan spela till förmån för projekt för stöd och tillgång till bostäder. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och deras ansvariga myndigheter att investera i byggande och anpassning av subventionerade bostäder till rimlig kostnad för att komma till rätta med förfallet och de sanitära riskerna hos nedslitna bostäder, varierande familjesammansättningar och en åldrande befolkning, och framför allt för att äldre personer med hjälpbehov ska kunna bo kvar hemma och för att tillgodose de specifika behoven för personer med funktionsnedsättning och ungdomar, bland annat beträffande rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden. Strukturfonderna bör utnyttjas för detta ändamål under den kommande programperioden (2014–2020). Parlamentet anser att samhällsstödet för tillgång till bostäder är en faktor för skapandet av ”vita” arbetstillfällen, vilket är oumbärligt för att nuvarande och framtida samhällsutmaningar ska kunna klaras, till exempel den åldrande befolkningen. Parlamentet understryker den positiva roll som den europeiska fonden för socialt företagande kan spela till förmån för projekt för stöd och tillgång till bostäder.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter att vidta effektiva och stimulerande åtgärder, baserade på prognosanalyser av bostadsbehovet, för att bekämpa att bostäder står tomma under lång tid, framför allt i utsatta områden, och därigenom bekämpa bostadsspekulationen och frigöra dessa bostäder för ett subventionerat boende. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter att vidta effektiva och stimulerande åtgärder, baserade på prognosanalyser av bostadsbehovet, för att bekämpa att bostäder står tomma under lång tid, framför allt i utsatta områden, och därigenom bekämpa bostadsspekulationen och frigöra dessa bostäder för ett subventionerat boende.

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av ett klassificeringssystem för bostäder när det gäller hälsa och säkerhet, som ger en bedömning av hälsorisker i samband med bostäder. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar vikten av ett klassificeringssystem för bostäder när det gäller hälsa och säkerhet, som ger en bedömning av hälsorisker i samband med bostäder.

| 54. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna att förenkla rutinerna för att ansöka om subventionerat boende och att göra tilldelningen av bostäder mer rättvis, insynsvänlig och objektiv, i enlighet med den särskilda ekonomiska, sociala och kulturella situationen i varje medlemsstat, i syfte att sätta stopp för all diskriminering och undvikande av de mest utsatta grupperna, vilket leder till ytterligare segregering av bostadsmarknaden och skapar getton. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av åtgärder som gäller i olika medlemsstater, till exempel en förteckning över lagliga, noggranna och tydliga tilldelningskriterier som främjar social integration, anonymisering av ansökningar om subventionerade bostäder, offentliggörande av lediga bostäder, införande av prissättningssystem i anbudsunderlag, åtskillnad mellan de instanser som kontrollerar kriterierna och de som tilldelar bostäder, samt ett lämpligt förvaltningssystem för tilldelningen så att den sociala integrationen främjas storskaligt. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna att förenkla rutinerna för att ansöka om subventionerat boende och att göra tilldelningen av bostäder mer rättvis, insynsvänlig och objektiv, i enlighet med den särskilda ekonomiska, sociala och kulturella situationen i varje medlemsstat, i syfte att sätta stopp för all diskriminering och undvikande av de mest utsatta grupperna, vilket leder till ytterligare segregering av bostadsmarknaden och skapar getton. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av åtgärder som gäller i olika medlemsstater, till exempel en förteckning över lagliga, noggranna och tydliga tilldelningskriterier som främjar social integration, anonymisering av ansökningar om subventionerade bostäder, offentliggörande av lediga bostäder, införande av prissättningssystem i anbudsunderlag, åtskillnad mellan de instanser som kontrollerar kriterierna och de som tilldelar bostäder, samt ett lämpligt förvaltningssystem för tilldelningen så att den sociala integrationen främjas storskaligt.

| 55. | Europaparlamentet betonar utmaningarna med en åldrande befolkning och behovet av tillgängliga, lämpliga och anständiga bostäder för det växande antalet äldre människor i EU. Äldre personer i alla medlemsstater blir allt fattigare. I det nya europeiska innovationspartnerskapet för aktivt åldrande, som samordnar forskningsinsatserna inom området, behöver det därför ingå billiga lösningar som är särskilt utformade för att äldre personer ska kunna bo kvar hemma så länge som möjligt. I detta sammanhang är en förbättring av den nuvarande tillgängligheten till bostäder ett relevant sätt att minska social utestängning genom åtgärder för att öka deras självständighet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att inkludera ett särskilt avsnitt i sina nationella reformer tillägnat utvecklingen av billiga lösningar för att göra det möjligt för äldre att bo kvar i sina egna hem så länge som möjligt, med beaktande av att bättre tillgång till befintliga bostäder är önskvärt eftersom det hjälper människor att bo kvar i sina hem och underlättar för dem att återfå ett socialt liv genom att öka deras självständighet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar utmaningarna med en åldrande befolkning och behovet av tillgängliga, lämpliga och anständiga bostäder för det växande antalet äldre människor i EU. Äldre personer i alla medlemsstater blir allt fattigare. I det nya europeiska innovationspartnerskapet för aktivt åldrande, som samordnar forskningsinsatserna inom området, behöver det därför ingå billiga lösningar som är särskilt utformade för att äldre personer ska kunna bo kvar hemma så länge som möjligt. I detta sammanhang är en förbättring av den nuvarande tillgängligheten till bostäder ett relevant sätt att minska social utestängning genom åtgärder för att öka deras självständighet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att inkludera ett särskilt avsnitt i sina nationella reformer tillägnat utvecklingen av billiga lösningar för att göra det möjligt för äldre att bo kvar i sina egna hem så länge som möjligt, med beaktande av att bättre tillgång till befintliga bostäder är önskvärt eftersom det hjälper människor att bo kvar i sina hem och underlättar för dem att återfå ett socialt liv genom att öka deras självständighet.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att subventionerat boende bör organiseras på ett sätt som gör att både gentrifiering och gettobildning undviks. Parlamentet efterlyser finansiella incitament där det är relevant, som syftar till att utveckla allmänna bostäder och en blandning av privata och subventionerade bostäder för att undvika social segregering. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påpekar att subventionerat boende bör organiseras på ett sätt som gör att både gentrifiering och gettobildning undviks. Parlamentet efterlyser finansiella incitament där det är relevant, som syftar till att utveckla allmänna bostäder och en blandning av privata och subventionerade bostäder för att undvika social segregering.

| 57. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att stödja socialt missgynnade grupper, särskilt när det gäller tillhandahållande av bostäder, med tanke på den befintliga sociala obalansen i EU och i synnerhet i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att stödja socialt missgynnade grupper, särskilt när det gäller tillhandahållande av bostäder, med tanke på den befintliga sociala obalansen i EU och i synnerhet i de nya medlemsstaterna.

| 58. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna och de berörda myndigheterna vidtar åtgärder för att förbättra tillgången till bostäder till rimlig kostnad genom fler subventionerade bostäder till rimlig kostnad och av hög kvalitet samt integrering med samhällsbaserad omsorg och sociala tjänster genom utnyttjandet av Europeiska socialfonden och andra strukturfonder för att uppnå detta resultat. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna och de berörda myndigheterna vidtar åtgärder för att förbättra tillgången till bostäder till rimlig kostnad genom fler subventionerade bostäder till rimlig kostnad och av hög kvalitet samt integrering med samhällsbaserad omsorg och sociala tjänster genom utnyttjandet av Europeiska socialfonden och andra strukturfonder för att uppnå detta resultat.

| 59. | Europaparlamentet understryker att subventionerade bostäder, när de samordnas med effektiv samhällsbaserad omsorg och andra sociala tjänster, bör vara till hjälp i utvecklingen av möjligheterna till eget boende, genom att hjälpa socialt utsatta eller missgynnade grupper att genomföra övergången till en mer självständig livsstil, minska bidragsberoendet och bli mer självständiga. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att subventionerade bostäder, när de samordnas med effektiv samhällsbaserad omsorg och andra sociala tjänster, bör vara till hjälp i utvecklingen av möjligheterna till eget boende, genom att hjälpa socialt utsatta eller missgynnade grupper att genomföra övergången till en mer självständig livsstil, minska bidragsberoendet och bli mer självständiga.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar berörda offentliga och privata myndigheter att systematiskt integrera moduler om byggnaders tillgänglighet och ”design för alla” i utbildningsprogrammen för ingenjörsvetenskap, arkitektur, stadsplanering och konstruktion. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar berörda offentliga och privata myndigheter att systematiskt integrera moduler om byggnaders tillgänglighet och ”design för alla” i utbildningsprogrammen för ingenjörsvetenskap, arkitektur, stadsplanering och konstruktion.

| 61. | Europaparlamentet är bekymrat över den globala trenden att begränsa tillgången på subventionerade bostäder och uppmanar medlemsstaterna att inkludera de ofta utestängda medelklassfamiljerna i programmen för subventionerat boende eftersom de till följd av den ekonomiska krisen kan lida av materiell fattigdom precis som andra hushåll. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är bekymrat över den globala trenden att begränsa tillgången på subventionerade bostäder och uppmanar medlemsstaterna att inkludera de ofta utestängda medelklassfamiljerna i programmen för subventionerat boende eftersom de till följd av den ekonomiska krisen kan lida av materiell fattigdom precis som andra hushåll.

| 62. | Europaparlamentet anser att EU bör engagera sig effektivt till förmån för en hållbar och integrerad stadsutveckling, framför allt till förmån för subventionerade bostäder, så att stadsdelar med problem bättre kan integreras i sina stadsmiljöer och så att fattigdom och social utslagning kan bekämpas. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna att i större utsträckning och på ett integrerat sätt utnyttja strukturfonderna (ERUF, EFS), EIB och andra finansiella lösningar och synergierna mellan dessa. Parlamentet anser att ett lämpligt deltagande från de boendes sida och en förstärkning av deras medbestämmanderätt före och under byggandet och upprustningen av subventionerade bostäder bidrar till att förstärka delaktigheten och den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att EU bör engagera sig effektivt till förmån för en hållbar och integrerad stadsutveckling, framför allt till förmån för subventionerade bostäder, så att stadsdelar med problem bättre kan integreras i sina stadsmiljöer och så att fattigdom och social utslagning kan bekämpas. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och de ansvariga myndigheterna att i större utsträckning och på ett integrerat sätt utnyttja strukturfonderna (ERUF, EFS), EIB och andra finansiella lösningar och synergierna mellan dessa. Parlamentet anser att ett lämpligt deltagande från de boendes sida och en förstärkning av deras medbestämmanderätt före och under byggandet och upprustningen av subventionerade bostäder bidrar till att förstärka delaktigheten och den sociala sammanhållningen.

| 63. | Europaparlamentet begär att kommissionen genomför en studie av hur effektiva investeringsmodeller med samhällspåverkan är inom den subventionerade bostadssektorn, med inriktning på potentialen hos strukturfonderna när de används som finansiella instrument och eventuellt kombineras med andra finansieringskällor, för att främja investeringar med samhällspåverkan, som till exempel genom att skapa lokala gröna arbetstillfällen eller arbetstillfällen för unga, och genom social integration via tillhandahållande av bostäder för marginaliserade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet begär att kommissionen genomför en studie av hur effektiva investeringsmodeller med samhällspåverkan är inom den subventionerade bostadssektorn, med inriktning på potentialen hos strukturfonderna när de används som finansiella instrument och eventuellt kombineras med andra finansieringskällor, för att främja investeringar med samhällspåverkan, som till exempel genom att skapa lokala gröna arbetstillfällen eller arbetstillfällen för unga, och genom social integration via tillhandahållande av bostäder för marginaliserade befolkningsgrupper.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att offer för våld i hemmet tyvärr ofta är mer benägna att stanna i en våldsam miljö om de är ekonomiskt beroende av förövaren och därför inte kan söka en egen passande bostad. Parlamentet uppmanar därför EU att främja politik och program som beaktar jämställdhetsperspektivet och som syftar till att öka tillgången på säkra bostäder till överkomligt pris för offer för våld i hemmet, och uppmanar medlemsstaterna att finna billiga lösningar på alternativa former av akutboenden och tillfälliga boenden och att öka antalet skyddade boenden och rehabiliteringscentrum för offer, såväl som andra relaterade sociala tjänster, såsom integrerade tjänster för familjer (till exempel familjerättscentrum). |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att offer för våld i hemmet tyvärr ofta är mer benägna att stanna i en våldsam miljö om de är ekonomiskt beroende av förövaren och därför inte kan söka en egen passande bostad. Parlamentet uppmanar därför EU att främja politik och program som beaktar jämställdhetsperspektivet och som syftar till att öka tillgången på säkra bostäder till överkomligt pris för offer för våld i hemmet, och uppmanar medlemsstaterna att finna billiga lösningar på alternativa former av akutboenden och tillfälliga boenden och att öka antalet skyddade boenden och rehabiliteringscentrum för offer, såväl som andra relaterade sociala tjänster, såsom integrerade tjänster för familjer (till exempel familjerättscentrum).

| 65. | Europaparlamentet påminner om att det år 2009 fanns sju gånger så många ensamstående mödrar som ensamstående fäder. Parlamentet anser därför att ensamstående mödrar, tillsammans med andra grupper eller enskilda i utsatta situationer, såsom ensamstående föräldrar, unga familjer, flerbarnsfamiljer, ungdomar i början av sin karriär, invandrarkvinnor, personer med funktionsnedsättning och äldre, bör prioriteras vid tilldelningen av subventionerade boenden. I början av den ekonomiska krisen påverkades män mer än kvinnor, men allt eftersom krisen fortsatte ökade arbetslösheten mer för kvinnor än för män. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påminner om att det år 2009 fanns sju gånger så många ensamstående mödrar som ensamstående fäder. Parlamentet anser därför att ensamstående mödrar, tillsammans med andra grupper eller enskilda i utsatta situationer, såsom ensamstående föräldrar, unga familjer, flerbarnsfamiljer, ungdomar i början av sin karriär, invandrarkvinnor, personer med funktionsnedsättning och äldre, bör prioriteras vid tilldelningen av subventionerade boenden. I början av den ekonomiska krisen påverkades män mer än kvinnor, men allt eftersom krisen fortsatte ökade arbetslösheten mer för kvinnor än för män.

Att bekämpa energifattigdomen

| 66. | Europaparlamentet är oroat över att energiknappheten ökar och att 50-125 miljoner invånare i Europa är drabbade. Detta är följden framför allt av kombinationen av låg verkningsgrad hos pannor, dålig uppvärmnings- och isoleringskvalitet och alltför höga energikostnader. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är oroat över att energiknappheten ökar och att 50-125 miljoner invånare i Europa är drabbade. Detta är följden framför allt av kombinationen av låg verkningsgrad hos pannor, dålig uppvärmnings- och isoleringskvalitet och alltför höga energikostnader.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett meddelande om kampen mot energifattigdom där medlemsstaterna uppmanas att definiera begreppet energifattigdom baserat på gemensamma parametrar men anpassade för varje medlemsstat med hänsyn till särskilda nationella omständigheter. En rimlig kostnad när det gäller alla typer av bostäder bör inte enbart bestämmas utifrån hyran, utan också utifrån tillhörande energiräkningar. Man kan dock inte endast betrakta energifattigdomen utifrån utgiftsnivåer och energipris, eftersom den också har att göra med kvaliteten som framför allt hör samman med invånarnas konsumtionsmönster och konsumtionsvanor. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett meddelande om kampen mot energifattigdom där medlemsstaterna uppmanas att definiera begreppet energifattigdom baserat på gemensamma parametrar men anpassade för varje medlemsstat med hänsyn till särskilda nationella omständigheter. En rimlig kostnad när det gäller alla typer av bostäder bör inte enbart bestämmas utifrån hyran, utan också utifrån tillhörande energiräkningar. Man kan dock inte endast betrakta energifattigdomen utifrån utgiftsnivåer och energipris, eftersom den också har att göra med kvaliteten som framför allt hör samman med invånarnas konsumtionsmönster och konsumtionsvanor.

| 68. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna garanterar att fördjupandet av den inre energimarknaden alltid åtföljs av åtgärder för att skydda utsatta konsumenter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna garanterar att fördjupandet av den inre energimarknaden alltid åtföljs av åtgärder för att skydda utsatta konsumenter.

| 69. | Europaparlamentet anser att rätten till tillgång till energi är väsentlig för att kunna leva ett värdigt liv. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra definitionen av ”anständig bostad” så att energieffektivitetsstandarder tas med, att bekämpa energifattigdom framför allt via sina energitillsynsmyndigheter på grundval av lokala energibesiktningar, och att vidta integrerade åtgärder, både inom den privata och offentliga sektorn, bland annat genom att






  — | inrätta specifika finansiella ordningar vad gäller lättnader i energikostnaderna för de mest utsatta hushållen (såsom progressiva energiavgifter, punktinsatser eller stöd integrerat med andra sociala åtgärder, förebyggande åtgärder mot obetalda räkningar, skydd mot leveransavstängningar), |
| --- | --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att rätten till tillgång till energi är väsentlig för att kunna leva ett värdigt liv. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra definitionen av ”anständig bostad” så att energieffektivitetsstandarder tas med, att bekämpa energifattigdom framför allt via sina energitillsynsmyndigheter på grundval av lokala energibesiktningar, och att vidta integrerade åtgärder, både inom den privata och offentliga sektorn, bland annat genom att

—

inrätta specifika finansiella ordningar vad gäller lättnader i energikostnaderna för de mest utsatta hushållen (såsom progressiva energiavgifter, punktinsatser eller stöd integrerat med andra sociala åtgärder, förebyggande åtgärder mot obetalda räkningar, skydd mot leveransavstängningar),

| — | inrätta specifika nationella eller regionala fonder med syfte att minska energifattigdomen och som kan försörjas med ekonomiska bidrag från energileverantörerna i proportion till deras skyldighet att sänka förbrukningen i enlighet med direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet, |
| --- | --- |

—

inrätta specifika nationella eller regionala fonder med syfte att minska energifattigdomen och som kan försörjas med ekonomiska bidrag från energileverantörerna i proportion till deras skyldighet att sänka förbrukningen i enlighet med direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet,

| — | stödja initiativ och upplysningsåtgärder för att hjälpa boende att spara energi, |
| --- | --- |

—

stödja initiativ och upplysningsåtgärder för att hjälpa boende att spara energi,

| — | stödja en förbättring av de mest energikrävande bostädernas energiprestanda genom effektiva och långsiktiga ekonomiska styrmedel, både i städer och på landsbygden, utan att detta medför allvarliga ökningar av bostadskostnaderna efter att de genomförda energibesparingarna har avräknats. Parlamentet begär att kommissionen startar en samordning och studerar införandet av stimulansverktyg. |
| --- | --- |

—

stödja en förbättring av de mest energikrävande bostädernas energiprestanda genom effektiva och långsiktiga ekonomiska styrmedel, både i städer och på landsbygden, utan att detta medför allvarliga ökningar av bostadskostnaderna efter att de genomförda energibesparingarna har avräknats. Parlamentet begär att kommissionen startar en samordning och studerar införandet av stimulansverktyg.

| 70. | Europaparlamentet påminner om att bostadssektorn erbjuder en av de största potentialerna för energisparande. Parlamentet understryker att åtgärder för energieffektivisering på medellång och lång sikt, och i den mån kostnaderna för energiupprustningen inte överstiger de uppnådda energibesparingarna, i första hand bör öka hushållens köpkraft och förbättra livskvaliteten. Parlamentet understryker att sådana åtgärder också gör det möjligt att minska koldioxidutsläppen och att skapa arbetstillfällen, stödja den lokala ekonomin och sänka sjukvårdskostnaderna. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påminner om att bostadssektorn erbjuder en av de största potentialerna för energisparande. Parlamentet understryker att åtgärder för energieffektivisering på medellång och lång sikt, och i den mån kostnaderna för energiupprustningen inte överstiger de uppnådda energibesparingarna, i första hand bör öka hushållens köpkraft och förbättra livskvaliteten. Parlamentet understryker att sådana åtgärder också gör det möjligt att minska koldioxidutsläppen och att skapa arbetstillfällen, stödja den lokala ekonomin och sänka sjukvårdskostnaderna.

| 71. | Europaparlamentet understryker de potentiella fördelarna när det gäller särskilt stöd till installationen av en lösning för energieffektivitet och förnybar mikroenergiproduktion inom subventionerade bostäder, vilket innebär fördelar i form av lägre energiräkningar och att vinsterna från den genererade energin kan fördelas relativt jämnt mellan hyresgästerna och bostadsrättsföreningen eller ägaren för att sänka hyresgästens kostnader och finansiera ägarnas fortsatta renoveringar och förbättringar av bostadsbeståndet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker de potentiella fördelarna när det gäller särskilt stöd till installationen av en lösning för energieffektivitet och förnybar mikroenergiproduktion inom subventionerade bostäder, vilket innebär fördelar i form av lägre energiräkningar och att vinsterna från den genererade energin kan fördelas relativt jämnt mellan hyresgästerna och bostadsrättsföreningen eller ägaren för att sänka hyresgästens kostnader och finansiera ägarnas fortsatta renoveringar och förbättringar av bostadsbeståndet.

| 72. | Europaparlamentet anser att åtgärder för energiupprustning som ett led i kampen mot energifattigdom också bidrar till att förebygga sjukdomar (såsom luftvägsbesvär, hjärt- och kärlsjukdom, allergier, astma, matförgiftning, kolmonoxidförgiftning samt påverkan på de boendes psykiska hälsa). |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att åtgärder för energiupprustning som ett led i kampen mot energifattigdom också bidrar till att förebygga sjukdomar (såsom luftvägsbesvär, hjärt- och kärlsjukdom, allergier, astma, matförgiftning, kolmonoxidförgiftning samt påverkan på de boendes psykiska hälsa).

| 73. | Europaparlamentet betonar vikten av program som syftar till att förbättra energiprestandan för att göra subventionerade och privatägda bostäder billigare. Parlamentet understryker behovet av att kommissionen förtydligar riktlinjerna för statligt stöd i fråga om nationella medel och EU-medel till dessa renoveringar och investeringar och att tillåta flexibilitet när det är möjligt för att säkerställa att bostadsföreningars och privata fastighetsägares investeringar kan få tillgång till de mest lämpliga anslagen för att uppnå detta sociala och miljömässiga mål utan att bryta mot EU:s konkurrensregler. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar vikten av program som syftar till att förbättra energiprestandan för att göra subventionerade och privatägda bostäder billigare. Parlamentet understryker behovet av att kommissionen förtydligar riktlinjerna för statligt stöd i fråga om nationella medel och EU-medel till dessa renoveringar och investeringar och att tillåta flexibilitet när det är möjligt för att säkerställa att bostadsföreningars och privata fastighetsägares investeringar kan få tillgång till de mest lämpliga anslagen för att uppnå detta sociala och miljömässiga mål utan att bryta mot EU:s konkurrensregler.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärder för att främja energieffektivitet och utnyttjande av förnybar energi i bostäder kan få stöd från ERUF och sammanhållningsfonden under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och alla berörda parter att utnyttja ERUF och Sammanhållningsfonden för att finansiera åtgärder som ska förbättra energiprestandan, och att prioritera de hushåll som drabbas hårdast av energifattigdomen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar att åtgärder för att främja energieffektivitet och utnyttjande av förnybar energi i bostäder kan få stöd från ERUF och sammanhållningsfonden under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och alla berörda parter att utnyttja ERUF och Sammanhållningsfonden för att finansiera åtgärder som ska förbättra energiprestandan, och att prioritera de hushåll som drabbas hårdast av energifattigdomen.

| 75. | Europaparlamentet framhåller den roll som energileverantörerna måste spela när det gäller att förebygga och lösa tvister, bland annat genom att installera intelligenta förbrukningsmätare, införa kundservice och förbättra prissättningens tydlighet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet framhåller den roll som energileverantörerna måste spela när det gäller att förebygga och lösa tvister, bland annat genom att installera intelligenta förbrukningsmätare, införa kundservice och förbättra prissättningens tydlighet.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att informera hushållen bättre med hjälp av informationskampanjer om en mer ansvarsfull energiförbrukning och om de stödåtgärder som de har tillgång till genom ett väl utformat socialt stödprogram och att bedriva utbildnings- och informationskampanjer, framför allt bland befattningshavare inom socialsektorn, om satsningarna mot energifattigdom. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att informera hushållen bättre med hjälp av informationskampanjer om en mer ansvarsfull energiförbrukning och om de stödåtgärder som de har tillgång till genom ett väl utformat socialt stödprogram och att bedriva utbildnings- och informationskampanjer, framför allt bland befattningshavare inom socialsektorn, om satsningarna mot energifattigdom.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta nationella databaser om energifattigdomen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta nationella databaser om energifattigdomen.

o

o o

| 78. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och nationella parlament. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och nationella parlament.

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(6)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0495.

(8)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 12.

(9)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(10)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 1.

(11)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 1.

(12)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 66.

(13)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

(14)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2011)0494.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main/jsp?cat/d=738€largId=en€pubId=7315.

(16)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-08022012-BP/EN/3-08022012-BP-EN.PDF.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2011/891/en/1/EF11891EN.pdf.

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EFI20EN.pdf.

(20)  EGT L 7, 11.01.2012, s. 3.

(21)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=135024&pageIndex=0&doclang=en&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1202581).

(22)  EUT L 298, 7.11.2008, s. 20.

(23)  Europeiska unionens råd, 3053:e mötet i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor), Bryssel den 6 december 2010.

(24)  Rapport från kommittén för socialt skydd till rådet, Europeiska unionens råd, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, av den 18 februari 2011.

(25)  Rapport från kommittén för socialt skydd till rådet, Europeiska unionens råd, 6500/10 SOC 115 ECONFIN 101 FSTR 8 EDUC 31 SAN 33, av den 15 februari 2010.

(26)  CESE, 597/2012-TEN/484, 13 december 2012.

(27)  CdR 71/2011 final, ECOS-V/014 https://toad.cor.europa.eu/CORWorkInProgress.aspx.

(28)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2012)0419.

(29)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(30)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(31)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(32)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 19.

(33)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 65.

(34)  EUT C 76 E, 27.3.2008, s. 124.

(35)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 101.

(36)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 19.

(37)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 139.

(38)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm.

(39)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 1.

(40)  EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/55

---

P7_TA(2013)0247

Kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i EU

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i EU (2013/2009(INI))

(2016/C 065/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 3,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 8, 45, 165 och 166, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 8, 45, 165 och 166,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21, 23 och 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21, 23 och 25,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor (Cedaw), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor (Cedaw),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. EU:s bidrag till full sysselsättning (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen. EU:s bidrag till full sysselsättning (COM(2010)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juni 2010Nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juni 2010Nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (COM(2010)0296),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om att främja arbetskraftens rörlighet inom Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0164/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0164/2013), och av följande skäl:

| A. | Rätten att leva och arbeta i ett annat EU-land är en av de grundläggande friheter som EU-medborgarna garanteras genom EU-fördraget och rörlighet är en mångfasetterad företeelse med ekonomiska, sociala och familjemässiga aspekter. |
| --- | --- |

A.

Rätten att leva och arbeta i ett annat EU-land är en av de grundläggande friheter som EU-medborgarna garanteras genom EU-fördraget och rörlighet är en mångfasetterad företeelse med ekonomiska, sociala och familjemässiga aspekter.

| B. | Rörlighet på arbetsmarknaden och inom utbildningen bidrar till en känsla av europeiskt medborgarskap, och utgör samtidigt en europeisk princip för att uppnå sammanhållning och solidaritet i hela EU. |
| --- | --- |

B.

Rörlighet på arbetsmarknaden och inom utbildningen bidrar till en känsla av europeiskt medborgarskap, och utgör samtidigt en europeisk princip för att uppnå sammanhållning och solidaritet i hela EU.

| C. | Erasmusprogrammet, som sedan 1987 har gjort det möjligt för fler än 2,2 miljoner EU-medborgare att studera utomlands, kan också bidra på ett särskilt positivt sätt till arbetstagarnas gränsöverskridande rörlighet efter studierna, och den ökade utbildningen bland kvinnor ökar kvinnornas rörlighet. |
| --- | --- |

C.

Erasmusprogrammet, som sedan 1987 har gjort det möjligt för fler än 2,2 miljoner EU-medborgare att studera utomlands, kan också bidra på ett särskilt positivt sätt till arbetstagarnas gränsöverskridande rörlighet efter studierna, och den ökade utbildningen bland kvinnor ökar kvinnornas rörlighet.

| D. | Den ekonomiska och finansiella krisen har påverkat EU:s arbetsmarknad negativt, särskilt sett till sysselsättningsnivån och möjligheten att röra sig fritt och välja arbete utifrån sina utbildnings- och yrkeskvalifikationer, och kvinnor är en av de värst drabbade grupperna. |
| --- | --- |

D.

Den ekonomiska och finansiella krisen har påverkat EU:s arbetsmarknad negativt, särskilt sett till sysselsättningsnivån och möjligheten att röra sig fritt och välja arbete utifrån sina utbildnings- och yrkeskvalifikationer, och kvinnor är en av de värst drabbade grupperna.

| E. | Enligt de senaste uppgifterna uppgår arbetslösheten bland kvinnorna till 10,7 procent i EU (22,7 procent bland kvinnorna under 25 år). |
| --- | --- |

E.

Enligt de senaste uppgifterna uppgår arbetslösheten bland kvinnorna till 10,7 procent i EU (22,7 procent bland kvinnorna under 25 år).

| F. | Rörlighet på arbetsmarknaden är ett strategiskt mål för EU, då den gör den inre marknaden mer effektiv och bidrar till förbättrad yrkeskompetens och ökad sysselsättning, vilket är förutsättningar för den ekonomiska och sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

F.

Rörlighet på arbetsmarknaden är ett strategiskt mål för EU, då den gör den inre marknaden mer effektiv och bidrar till förbättrad yrkeskompetens och ökad sysselsättning, vilket är förutsättningar för den ekonomiska och sociala utvecklingen.

| G. | Det finns avsevärda könsskillnader i fråga om arbetstagarnas rörlighet inom EU – det är betydligt vanligare att män flyttar på grund av ett nytt arbete eller en omplacering än att kvinnor gör det (44 procent mot 27 procent), medan kvinnor oftare tvingas lämna sitt arbete på grund av att de flyttar långt bort för att följa med sin partner. |
| --- | --- |

G.

Det finns avsevärda könsskillnader i fråga om arbetstagarnas rörlighet inom EU – det är betydligt vanligare att män flyttar på grund av ett nytt arbete eller en omplacering än att kvinnor gör det (44 procent mot 27 procent), medan kvinnor oftare tvingas lämna sitt arbete på grund av att de flyttar långt bort för att följa med sin partner.

| H. | Könssegregeringen på arbetsmarknaden, bristen på goda arbetsvillkor, löneklyftan, inadekvata åtgärder för att göra det möjligt att förena familje- och arbetsliv, seglivade stereotyper och risken för könsdiskriminering utgör de främsta hindren för kvinnliga arbetstagares rörlighet. Faktorer som hänger samman med familj, de avsevärda skillnaderna i fråga om barnbidrag mellan medlemsstaterna, sociala nätverk, barnomsorg och annan anhörigomsorg – i synnerhet avsaknad av eller brist på förskolor och offentlig fritidsverksamhet för barn – bostäder och lokala förhållanden samt andra hinder (språk, bristande medvetenhet om rättigheter) utgör också hinder för kvinnors möjligheter att utöva sin rätt att fritt röra sig, bosätta sig och arbeta i hela EU. |
| --- | --- |

H.

Könssegregeringen på arbetsmarknaden, bristen på goda arbetsvillkor, löneklyftan, inadekvata åtgärder för att göra det möjligt att förena familje- och arbetsliv, seglivade stereotyper och risken för könsdiskriminering utgör de främsta hindren för kvinnliga arbetstagares rörlighet. Faktorer som hänger samman med familj, de avsevärda skillnaderna i fråga om barnbidrag mellan medlemsstaterna, sociala nätverk, barnomsorg och annan anhörigomsorg – i synnerhet avsaknad av eller brist på förskolor och offentlig fritidsverksamhet för barn – bostäder och lokala förhållanden samt andra hinder (språk, bristande medvetenhet om rättigheter) utgör också hinder för kvinnors möjligheter att utöva sin rätt att fritt röra sig, bosätta sig och arbeta i hela EU.

| I. | Kvinnor utsätts oftare för sociala risker under sin livstid än män, vilket leder till ökande feminisering av fattigdomen. Enligt de senaste beräkningarna är kvinnornas löner i genomsnitt 16,4 procent lägre än männens, och det finns avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna: Löneklyftan varierar mellan 1,9 procent och 27,6 procent (3). |
| --- | --- |

I.

Kvinnor utsätts oftare för sociala risker under sin livstid än män, vilket leder till ökande feminisering av fattigdomen. Enligt de senaste beräkningarna är kvinnornas löner i genomsnitt 16,4 procent lägre än männens, och det finns avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna: Löneklyftan varierar mellan 1,9 procent och 27,6 procent (3).

| J. | Det behövs politiska lösningar som tar hänsyn till många olika aspekter och inbegriper livslångt lärande, möjligheten att förena arbets-, familje- och privatliv (särskilt för ensamstående mödrar), motverkande av osäkra arbetsvillkor och främjande av arbeten med fullständiga rättigheter, offentlig hälso- och sjukvård, ett offentligt socialförsäkringssystem och olika former för arbetetsorganisering på kvinnors begäran för att förbättra kvinnornas integration på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

J.

Det behövs politiska lösningar som tar hänsyn till många olika aspekter och inbegriper livslångt lärande, möjligheten att förena arbets-, familje- och privatliv (särskilt för ensamstående mödrar), motverkande av osäkra arbetsvillkor och främjande av arbeten med fullständiga rättigheter, offentlig hälso- och sjukvård, ett offentligt socialförsäkringssystem och olika former för arbetetsorganisering på kvinnors begäran för att förbättra kvinnornas integration på arbetsmarknaden.

| K. | Högkvalitativ utbildning ger kvinnor större möjligheter till anställning, bättre färdigheter och nyckelkompetenser på ett givet område och underlättar dessutom deras delaktighet i samhället och i kulturverksamhet och ger bättre lön på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

K.

Högkvalitativ utbildning ger kvinnor större möjligheter till anställning, bättre färdigheter och nyckelkompetenser på ett givet område och underlättar dessutom deras delaktighet i samhället och i kulturverksamhet och ger bättre lön på arbetsmarknaden.

| L. | Rörlighet inom utbildningen bidrar till att främja arbetstagarnas rörlighet och skapa bättre möjligheter på arbetsmarknaden och måste därför vara tillgängligt för alla, även för kvinnor med låga kvalifikationer. |
| --- | --- |

L.

Rörlighet inom utbildningen bidrar till att främja arbetstagarnas rörlighet och skapa bättre möjligheter på arbetsmarknaden och måste därför vara tillgängligt för alla, även för kvinnor med låga kvalifikationer.

| 1. | Europaparlamentet understryker vikten av att öka medvetenheten kring situationen för kvinnor i alla åldersgrupper i samband med EU:s politik för utbildning, social integration, möjligheten att förena familje- och arbetsliv, migration och sysselsättning, fattigdom, hälso- och sjukvård och socialt skydd samt att försvara kvinnors rättigheter, främja jämställdhet och lika anställningsmöjligheter för kvinnor och män och garantera säkra arbetsförhållanden samt lika tillträde till och lika möjligheter på arbetsmarknaden – inbegripet tillämpandet av samma urvalskriterier i samband med rekryteringar – samt att fokusera mer på kvinnors situation i beslutsfattandet och bekämpa alla former av diskriminering på arbetsmarknaden, såsom yrkessegregering och lönediskriminering, särskilt genom att främja livslångt lärande, motverka osäkra anställningsvillkor och främja arbeten med tillhörande rättigheter, arbetstider som gör det möjligt att förena arbets- och privatliv, offentlig hälso- och sjukvård, ett offentligt socialförsäkringssystem och olika former av arbetstidsförläggning på kvinnans begäran. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker vikten av att öka medvetenheten kring situationen för kvinnor i alla åldersgrupper i samband med EU:s politik för utbildning, social integration, möjligheten att förena familje- och arbetsliv, migration och sysselsättning, fattigdom, hälso- och sjukvård och socialt skydd samt att försvara kvinnors rättigheter, främja jämställdhet och lika anställningsmöjligheter för kvinnor och män och garantera säkra arbetsförhållanden samt lika tillträde till och lika möjligheter på arbetsmarknaden – inbegripet tillämpandet av samma urvalskriterier i samband med rekryteringar – samt att fokusera mer på kvinnors situation i beslutsfattandet och bekämpa alla former av diskriminering på arbetsmarknaden, såsom yrkessegregering och lönediskriminering, särskilt genom att främja livslångt lärande, motverka osäkra anställningsvillkor och främja arbeten med tillhörande rättigheter, arbetstider som gör det möjligt att förena arbets- och privatliv, offentlig hälso- och sjukvård, ett offentligt socialförsäkringssystem och olika former av arbetstidsförläggning på kvinnans begäran.

| 2. | Europaparlamentet betonar att rörlighet inom utbildning och på arbetsmarknaden har konstaterats ge ett mervärde för EU. Europaparlamentet betonar att den ekonomiska krisen gör det allt nödvändigare att anpassa sitt yrkesval utbudet på arbetsmarknaden och att det är allt viktigare att kvinnor när de byter yrke anpassar sig till de krav som de nya yrkeslivsmöjligheterna ställer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att rörlighet inom utbildning och på arbetsmarknaden har konstaterats ge ett mervärde för EU. Europaparlamentet betonar att den ekonomiska krisen gör det allt nödvändigare att anpassa sitt yrkesval utbudet på arbetsmarknaden och att det är allt viktigare att kvinnor när de byter yrke anpassar sig till de krav som de nya yrkeslivsmöjligheterna ställer.

| 3. | Europaparlamentet anser att främjande av kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden kan bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins överordnade mål att sträva efter att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män i åldrarna 20-64 år till 75 procent genom till exempel ökat deltagande av ungdomar, äldre arbetstagare och lågutbildade samt genom bättre integration av invandrare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att främjande av kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden kan bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins överordnade mål att sträva efter att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män i åldrarna 20-64 år till 75 procent genom till exempel ökat deltagande av ungdomar, äldre arbetstagare och lågutbildade samt genom bättre integration av invandrare.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa bestämmelser om öppenhet och medvetenhet om kvinnors rättigheter och deras familjemedlemmars rättigheter i samband med rörlighet i sina nationella strategier och reformprogram. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa bestämmelser om öppenhet och medvetenhet om kvinnors rättigheter och deras familjemedlemmars rättigheter i samband med rörlighet i sina nationella strategier och reformprogram.

| 5. | Europaparlamentet anser att rörligheten på arbetsmarknaden inte får vara till förfång för kvinnornas sociala rättigheter och att offentliga pensionsrätter därför måste bibehållas och kunna överföras mellan länderna, trots att pensionssystemen ser olika ut runt om i EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att rörligheten på arbetsmarknaden inte får vara till förfång för kvinnornas sociala rättigheter och att offentliga pensionsrätter därför måste bibehållas och kunna överföras mellan länderna, trots att pensionssystemen ser olika ut runt om i EU.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in och analysera uppgifter om problemen kring kvinnors rörlighet samt denna rörlighets omfattning och struktur samt att uppmärksamma och framhålla fördelarna med rörlighet på deras nationella arbetsmarknader och fördelarna med rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i andra länder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka situationen i fråga om förmedlingar och organisationer som förmedlar arbete till arbetstagare från andra medlemsstater samt att spåra upp potentiellt olagliga eller svarta anställningar eller förmedlingar och organisationer som erbjuder fiktiva anställningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in och analysera uppgifter om problemen kring kvinnors rörlighet samt denna rörlighets omfattning och struktur samt att uppmärksamma och framhålla fördelarna med rörlighet på deras nationella arbetsmarknader och fördelarna med rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden i andra länder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka situationen i fråga om förmedlingar och organisationer som förmedlar arbete till arbetstagare från andra medlemsstater samt att spåra upp potentiellt olagliga eller svarta anställningar eller förmedlingar och organisationer som erbjuder fiktiva anställningar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rapportera könsuppdelade uppgifter om rörlighet på arbetsmarknaden och att vid utformningen av sin nationella politik och sina nationella reformprogram inbegripa bestämmelser för att öka jämställdheten i samband med rörlighet på arbetsmarknaden, med särskild tonvikt vid programplaneringen och genomförandet av verksamhetsprogram på nationell eller regional nivå som finansieras av Europeiska socialfonden för programperioden 2014–2020 och därefter. Parlamentet erinrar om sin resolution av den 23 oktober 2012, där det välkomnade kommissionens förslag om att öronmärka 25 procent av det totala anslaget till sammanhållningspolitiken för Europeiska socialfonden (4). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rapportera könsuppdelade uppgifter om rörlighet på arbetsmarknaden och att vid utformningen av sin nationella politik och sina nationella reformprogram inbegripa bestämmelser för att öka jämställdheten i samband med rörlighet på arbetsmarknaden, med särskild tonvikt vid programplaneringen och genomförandet av verksamhetsprogram på nationell eller regional nivå som finansieras av Europeiska socialfonden för programperioden 2014–2020 och därefter. Parlamentet erinrar om sin resolution av den 23 oktober 2012, där det välkomnade kommissionens förslag om att öronmärka 25 procent av det totala anslaget till sammanhållningspolitiken för Europeiska socialfonden (4).

| 8. | Europaparlamentet framhåller att om denna fråga görs till ett specifikt mål inom dessa program eller till en särskild övergripande prioritering kommer det att medföra att det börjar skapas god praxis och att åtgärderna börjar ge resultat på regional och/eller lokal nivå. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att om denna fråga görs till ett specifikt mål inom dessa program eller till en särskild övergripande prioritering kommer det att medföra att det börjar skapas god praxis och att åtgärderna börjar ge resultat på regional och/eller lokal nivå.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att man för att öka sysselsättningen måste ägna större uppmärksamhet åt gränsöverskridande samarbete och utbytet av bästa praxis mellan utbildningsanstalter och yrkesorganisationer i medlemsstaterna samt göra skolsystemen måste mer jämlika och inkluderande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att man för att öka sysselsättningen måste ägna större uppmärksamhet åt gränsöverskridande samarbete och utbytet av bästa praxis mellan utbildningsanstalter och yrkesorganisationer i medlemsstaterna samt göra skolsystemen måste mer jämlika och inkluderande.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina insatser och sitt samarbete, med särskild tonvikt vid tillgång till information och rådgivning, för att bekämpa människohandel bedriven av internationella nätverk som lockar arbetstagare, särskilt kvinnor, med falska löften om arbete som i själva verket inte existerar och som leder till situationer som inbegriper sexuell exploatering och tvångsarbete eller tvångstjänster (tiggeri, slaveri eller slaveriliknande situationer, livegenskap och utnyttjande för brottslig verksamhet eller avlägsnande av organ). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina insatser och sitt samarbete, med särskild tonvikt vid tillgång till information och rådgivning, för att bekämpa människohandel bedriven av internationella nätverk som lockar arbetstagare, särskilt kvinnor, med falska löften om arbete som i själva verket inte existerar och som leder till situationer som inbegriper sexuell exploatering och tvångsarbete eller tvångstjänster (tiggeri, slaveri eller slaveriliknande situationer, livegenskap och utnyttjande för brottslig verksamhet eller avlägsnande av organ).

| 11. | Europaparlamentet påpekar att rörligheten måste grundas på jämställdhet och bekämpning av diskriminering på grund av kön, ras, ursprung, religiös övertygelse, ålder eller hälsotillstånd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att rörligheten måste grundas på jämställdhet och bekämpning av diskriminering på grund av kön, ras, ursprung, religiös övertygelse, ålder eller hälsotillstånd.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att kvinnor som flyttar utomlands för att arbeta med hushållstjänster och för att ta hand om barn, personer med funktionsnedsättningar eller äldre människor ofta arbetar utan anställningsavtal eller arbetar svart och därför saknar rättigheter och tillgång till socialförsäkringsskydd, hälso- och sjukvård, rimlig pension eller andra förmåner kopplade till pensionsrätter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att kvinnor som flyttar utomlands för att arbeta med hushållstjänster och för att ta hand om barn, personer med funktionsnedsättningar eller äldre människor ofta arbetar utan anställningsavtal eller arbetar svart och därför saknar rättigheter och tillgång till socialförsäkringsskydd, hälso- och sjukvård, rimlig pension eller andra förmåner kopplade till pensionsrätter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadsparterna, medlemsstaterna och kommissionen att stödja en ökad jämställdhetsintegrering av kollektivavtal, bland annat genom att verka för rätten till flexibel arbetstid, barnomsorg, mentorskap för kvinnliga arbetstagare och åtgärder för ökad kvinnlig representation i samband med kollektivförhandlingar samt bedöma hur kollektivavtalen påverkar kvinnor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadsparterna, medlemsstaterna och kommissionen att stödja en ökad jämställdhetsintegrering av kollektivavtal, bland annat genom att verka för rätten till flexibel arbetstid, barnomsorg, mentorskap för kvinnliga arbetstagare och åtgärder för ökad kvinnlig representation i samband med kollektivförhandlingar samt bedöma hur kollektivavtalen påverkar kvinnor.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka situationen för arbetstagare som tar hand om barn eller andra omsorgsberoende personer. Medlemsstaterna uppmanas även att tillhandahålla all nödvändig information till de kvinnor som kommer från utlandet för att utföra sådant arbete, bland annat information om tillträde till lagligt arbete och till utbildning på detta område samt om arbetstagarnas rättigheter, hälso- och sjukvård etc. samt att ge dem rådgivning om lagliga anställningar och varna dem om riskerna med olagligt arbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka situationen för arbetstagare som tar hand om barn eller andra omsorgsberoende personer. Medlemsstaterna uppmanas även att tillhandahålla all nödvändig information till de kvinnor som kommer från utlandet för att utföra sådant arbete, bland annat information om tillträde till lagligt arbete och till utbildning på detta område samt om arbetstagarnas rättigheter, hälso- och sjukvård etc. samt att ge dem rådgivning om lagliga anställningar och varna dem om riskerna med olagligt arbete.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU:s politik även måste beakta levnads- och arbetsförhållandena för de kvinnliga arbetstagare som förflyttar sig för att arbeta som säsongsarbetare inom jordbruket, särskilt när det gäller behovet av lämpliga bostäder, socialt skydd, sjukförsäkring och hälso- och sjukvård, möjligheten att förena familje- och arbetsliv samt skälig lön. Parlamentet poängterar vikten av att bekämpa den exploatering som många av dessa kvinnor utsätts för. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att EU:s politik även måste beakta levnads- och arbetsförhållandena för de kvinnliga arbetstagare som förflyttar sig för att arbeta som säsongsarbetare inom jordbruket, särskilt när det gäller behovet av lämpliga bostäder, socialt skydd, sjukförsäkring och hälso- och sjukvård, möjligheten att förena familje- och arbetsliv samt skälig lön. Parlamentet poängterar vikten av att bekämpa den exploatering som många av dessa kvinnor utsätts för.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor som flyttar utomlands på grund av arbetet ofta erbjuds jobb inom de yrken som har lägst status sett till kompetens, lön och prestige och att kvinnors sysselsättningsmigration ofta koncentreras till ett fåtal kvinnodominerade yrken som kopplas samman med traditionella könsroller. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att noga kontrollera att korrekta anställningsavtal tillämpas samt att motverka en överdriven användning av atypiska anställningsavtal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor som flyttar utomlands på grund av arbetet ofta erbjuds jobb inom de yrken som har lägst status sett till kompetens, lön och prestige och att kvinnors sysselsättningsmigration ofta koncentreras till ett fåtal kvinnodominerade yrken som kopplas samman med traditionella könsroller. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att noga kontrollera att korrekta anställningsavtal tillämpas samt att motverka en överdriven användning av atypiska anställningsavtal.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att finna lösningar på hur man kan förebygga eller uppväga de konsekvenser som rörligheten på arbetsmarknaden har för vissa medlemsstater på vissa områden (såsom rörligheten bland vårdpersonal, som till övervägande del är kvinnor) och som kan inverka på de mänskliga rättigheterna i ursprungsmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att finna lösningar på hur man kan förebygga eller uppväga de konsekvenser som rörligheten på arbetsmarknaden har för vissa medlemsstater på vissa områden (såsom rörligheten bland vårdpersonal, som till övervägande del är kvinnor) och som kan inverka på de mänskliga rättigheterna i ursprungsmedlemsstaterna.

| 18. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kvinnor som flyttar utomland ges möjlighet att få sina pensionsförmåner överförda för att de ska komma i faktiskt åtnjutande av sina förvärvade förmåner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att kvinnor som flyttar utomland ges möjlighet att få sina pensionsförmåner överförda för att de ska komma i faktiskt åtnjutande av sina förvärvade förmåner.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att det förekommer avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om barnbidrag och sociala rättigheter, och konstaterar att dessa skillnader kan utgöra ett verkligt hinder för rörligheten på arbetsmarknaden för kvinnor och män med familjeansvar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att det förekommer avsevärda skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om barnbidrag och sociala rättigheter, och konstaterar att dessa skillnader kan utgöra ett verkligt hinder för rörligheten på arbetsmarknaden för kvinnor och män med familjeansvar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ömsesidigt erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer och att förenkla erkännandeförfarandena. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ömsesidigt erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer och att förenkla erkännandeförfarandena.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att i de fall då det inte är erkännandet i sig som är huvudproblemet, utan snarare att erkännandet drar ut på tiden, kan detta ge en dålig start i det nya värdsamhället i EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att i de fall då det inte är erkännandet i sig som är huvudproblemet, utan snarare att erkännandet drar ut på tiden, kan detta ge en dålig start i det nya värdsamhället i EU.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att en stor del av kvinnornas kompetens inte tas tillvara på grund av underutnyttjandet av kvalifikationerna hos kvinnor som flyttar utomlands, framför allt inom de starkt kvinnodominerade vård- och omsorgsyrkena och hushållsarbetet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att en stor del av kvinnornas kompetens inte tas tillvara på grund av underutnyttjandet av kvalifikationerna hos kvinnor som flyttar utomlands, framför allt inom de starkt kvinnodominerade vård- och omsorgsyrkena och hushållsarbetet.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det behövs klara regler för att öka kvinnornas möjligheter att nå chefsposter inom företagen, och påpekar att en större andel kvinnor i bolagsstyrelserna ökar konkurrenskraften och produktiviteten. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om att andelen kvinnor senast 2020 ska uppgå till minst 40 procent av styrelseledamöterna i icke-verkställande ställning i europeiska börsnoterade företag med minst 250 anställda och med en total årsomsättning på minst 50 miljoner euro. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det behövs klara regler för att öka kvinnornas möjligheter att nå chefsposter inom företagen, och påpekar att en större andel kvinnor i bolagsstyrelserna ökar konkurrenskraften och produktiviteten. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om att andelen kvinnor senast 2020 ska uppgå till minst 40 procent av styrelseledamöterna i icke-verkställande ställning i europeiska börsnoterade företag med minst 250 anställda och med en total årsomsättning på minst 50 miljoner euro.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra upptäckten och motverkandet av överträdelser av kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden och att effektivt bestraffa sådana överträdelser, i syfte att förse kvinnor som lever utomlands på grund av arbetet med all nödvändig information, bland annat om tillgången till arbeten och utbildning på detta område och om sociala rättigheter och hälso- och sjukvård samt att tillhandahålla kostnadsfri rådgivning om sysselsättningsmöjligheter och subventionerat boende. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra upptäckten och motverkandet av överträdelser av kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden och att effektivt bestraffa sådana överträdelser, i syfte att förse kvinnor som lever utomlands på grund av arbetet med all nödvändig information, bland annat om tillgången till arbeten och utbildning på detta område och om sociala rättigheter och hälso- och sjukvård samt att tillhandahålla kostnadsfri rådgivning om sysselsättningsmöjligheter och subventionerat boende.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och regelbundet rapportera om hur EU-anslagen till allmän och yrkesinriktad utbildning, till rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden samt till arbetsmarknadsintegration tas i anspråk av kvinnor och män. Parlamentet uppmanar både medlemsstaterna och kommissionen att snabbt ingripa mot obalanser i detta hänseende. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och regelbundet rapportera om hur EU-anslagen till allmän och yrkesinriktad utbildning, till rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden samt till arbetsmarknadsintegration tas i anspråk av kvinnor och män. Parlamentet uppmanar både medlemsstaterna och kommissionen att snabbt ingripa mot obalanser i detta hänseende.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att undanröja de hinder som kvinnor möter när det gäller karriärutveckling och sociala möjligheter i det land som de har flyttat till men som inte är deras ursprungsland. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att undanröja de hinder som kvinnor möter när det gäller karriärutveckling och sociala möjligheter i det land som de har flyttat till men som inte är deras ursprungsland.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor, inbegripet migrerande kvinnliga arbetstagare, betydligt oftare än män tvingas till ofrivilligt deltidsarbete (2011 arbetade 32,1 procent av kvinnorna deltid i EU, jämfört med 9 procent av männen). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att avskräcka arbetsgivarna från att rekrytera människor till deltidsanställningar (krav på motivering, avskaffande av vissa skatteförmåner osv.) samt att stärka rättigheterna för de kvinnor som måste arbeta deltid (företräde till anställning, avgångsvederlag osv.). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att kvinnor, inbegripet migrerande kvinnliga arbetstagare, betydligt oftare än män tvingas till ofrivilligt deltidsarbete (2011 arbetade 32,1 procent av kvinnorna deltid i EU, jämfört med 9 procent av männen). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att avskräcka arbetsgivarna från att rekrytera människor till deltidsanställningar (krav på motivering, avskaffande av vissa skatteförmåner osv.) samt att stärka rättigheterna för de kvinnor som måste arbeta deltid (företräde till anställning, avgångsvederlag osv.).

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka EU:s politik mot direkt och indirekt diskriminering av migrerande EU-arbetstagare, i synnerhet kvinnor, som lever i en annan medlemsstat och mot kränkningar av deras rättigheter på grund av att de inte har tillräckliga språkkunskaper eller inte känner till den lagstiftning som reglerar deras anställning i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka EU:s politik mot direkt och indirekt diskriminering av migrerande EU-arbetstagare, i synnerhet kvinnor, som lever i en annan medlemsstat och mot kränkningar av deras rättigheter på grund av att de inte har tillräckliga språkkunskaper eller inte känner till den lagstiftning som reglerar deras anställning i värdmedlemsstaten.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med stöd av lokala aktörer, arbetsmarknadsparterna och utbildningsanstalterna göra kvinnorna mer medvetna om de möjligheter som rörlighet på arbetsmarknaden ger, med särskilt tonvikt vid personlig utveckling, karriärplanering och rättigheter i samband med att man flyttar från en medlemsstat till en annan på grund av arbete. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med stöd av lokala aktörer, arbetsmarknadsparterna och utbildningsanstalterna göra kvinnorna mer medvetna om de möjligheter som rörlighet på arbetsmarknaden ger, med särskilt tonvikt vid personlig utveckling, karriärplanering och rättigheter i samband med att man flyttar från en medlemsstat till en annan på grund av arbete.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta kontaktpunkter för rörliga arbetstagare som arbetar inom hushållsarbete och omsorg och som har individuella anställningsförhållanden, så att de kan grunda ett nätverk genom vilket de kan få information om sina rättigheter, och att stödja icke statliga organisationer som är verksamma inom detta område. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta kontaktpunkter för rörliga arbetstagare som arbetar inom hushållsarbete och omsorg och som har individuella anställningsförhållanden, så att de kan grunda ett nätverk genom vilket de kan få information om sina rättigheter, och att stödja icke statliga organisationer som är verksamma inom detta område.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att underlätta förfarandena för lokala och regionala myndigheter när det gäller att






  — | utarbeta och genomföra särskilda program för kvinnors och mäns integration i lokalsamhällena och stimulera till interkulturellt utbyte, |
| --- | --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att underlätta förfarandena för lokala och regionala myndigheter när det gäller att

—

utarbeta och genomföra särskilda program för kvinnors och mäns integration i lokalsamhällena och stimulera till interkulturellt utbyte,

| — | erbjuda kvinnor som följer med sin make eller partner till en annan medlemsstat lämpliga tjänster, till exempel kurser som gör det lättare för dem att komma in i sin nya sociala och kulturella omgivning, till exempel språkkurser och yrkeskurser, med särskild hänsyn till sårbara kvinnor, |
| --- | --- |

—

erbjuda kvinnor som följer med sin make eller partner till en annan medlemsstat lämpliga tjänster, till exempel kurser som gör det lättare för dem att komma in i sin nya sociala och kulturella omgivning, till exempel språkkurser och yrkeskurser, med särskild hänsyn till sårbara kvinnor,

| — | ägna större uppmärksamhet kvinnornas integration på arbetsmarknaden, framför allt genom förvärvande av kvalifikationer och uppdatering av dessa, kompetenshöjning, livslångt lärande och utbildningsprogram, |
| --- | --- |

—

ägna större uppmärksamhet kvinnornas integration på arbetsmarknaden, framför allt genom förvärvande av kvalifikationer och uppdatering av dessa, kompetenshöjning, livslångt lärande och utbildningsprogram,

| — | åtgärda frågan om riskgrupper bland kvinnor som är starkt rörliga på arbetsmarknaden, såsom hushållsarbetare, omsorgspersonal, lokalvårdare och kvinnor som arbetar inom hotell- och restaurangbranschen, |
| --- | --- |

—

åtgärda frågan om riskgrupper bland kvinnor som är starkt rörliga på arbetsmarknaden, såsom hushållsarbetare, omsorgspersonal, lokalvårdare och kvinnor som arbetar inom hotell- och restaurangbranschen,

| — | stödja kampanjer för social medvetenhet som organiseras av ideella organisationer och fokuserar på kvinnor i internationella grupper i samhället, såsom utlandsstationerade makar och partner, |
| --- | --- |

—

stödja kampanjer för social medvetenhet som organiseras av ideella organisationer och fokuserar på kvinnor i internationella grupper i samhället, såsom utlandsstationerade makar och partner,

| — | utveckla coachingprogram för integration, psykologisk rådgivning och integrationsprojekt. Parlamentet betonar att konkreta åtgärder är till praktisk hjälp för att förstå och lösa problem. |
| --- | --- |

—

utveckla coachingprogram för integration, psykologisk rådgivning och integrationsprojekt. Parlamentet betonar att konkreta åtgärder är till praktisk hjälp för att förstå och lösa problem.

| 32. | Europaparlamentet betonar att löneklyftan mellan könen är till skada för både ekonomin och enskilda personer. Parlamentet betonar att denna löneklyfta delvis beror på att lönerna ofta är lägre inom sektorer där kvinnor är överrepresenterade. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att löneklyftan mellan könen är till skada för både ekonomin och enskilda personer. Parlamentet betonar att denna löneklyfta delvis beror på att lönerna ofta är lägre inom sektorer där kvinnor är överrepresenterade.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka insynen i löneutvecklingen, särskilt genom att främja kollektivförhandlingar, för att förhindra att löneklyftorna vidmakthålls eller ökar, även sett till deras inverkan på pensionerna i ursprungsmedlemsstaten och den mottagande medlemsstaten samt att vidta nödvändiga åtgärder för att minska löneklyftan. Parlamentet begär att kommissionen föreslår nya åtgärder för att motverka och på ett effektivt sätt minska löneklyftan mellan kvinnor och män, säkerställer att direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5) tillämpas på ett korrekt och effektivt sätt och ser över den nuvarande lagstiftningen om löneskillnader mellan könen (direktiv 2006/54/EG), såsom parlamentet begärt i sin resolution av den 13 mars 2012. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadsparterna utarbeta strategier för att undanröja löneklyftan mellan könen, vilka ska vara inriktade på kvinnors integration på arbetsmarknaden och främja lika möjligheter till rörlighet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka insynen i löneutvecklingen, särskilt genom att främja kollektivförhandlingar, för att förhindra att löneklyftorna vidmakthålls eller ökar, även sett till deras inverkan på pensionerna i ursprungsmedlemsstaten och den mottagande medlemsstaten samt att vidta nödvändiga åtgärder för att minska löneklyftan. Parlamentet begär att kommissionen föreslår nya åtgärder för att motverka och på ett effektivt sätt minska löneklyftan mellan kvinnor och män, säkerställer att direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5) tillämpas på ett korrekt och effektivt sätt och ser över den nuvarande lagstiftningen om löneskillnader mellan könen (direktiv 2006/54/EG), såsom parlamentet begärt i sin resolution av den 13 mars 2012. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadsparterna utarbeta strategier för att undanröja löneklyftan mellan könen, vilka ska vara inriktade på kvinnors integration på arbetsmarknaden och främja lika möjligheter till rörlighet.

| 34. | Europaparlamentet understryker att kvinnor, män och samhället som helhet måste dela på ansvaret för att ta hand om barnen och uppmanar medlemsstaterna att förse arbetstagare som flyttar med sin make/maka eller partner och/eller barn, oavsett deras löne- eller kvalifikationsnivå, med information om barnbidrag i den mottagande medlemsstaten samt om barnomsorg och annan anhörigomsorg, förskola, skola och hälso- och sjukvård, samt att ge dem kostnadsfri tillgång till offentlig arbetsförmedling i enlighet med gällande nationell lagstiftning i syfte att hjälpa makar eller partner som flyttar med till en annan medlemsstat att hitta arbete. Rätten till familjeåterförening måste garanteras. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att kvinnor, män och samhället som helhet måste dela på ansvaret för att ta hand om barnen och uppmanar medlemsstaterna att förse arbetstagare som flyttar med sin make/maka eller partner och/eller barn, oavsett deras löne- eller kvalifikationsnivå, med information om barnbidrag i den mottagande medlemsstaten samt om barnomsorg och annan anhörigomsorg, förskola, skola och hälso- och sjukvård, samt att ge dem kostnadsfri tillgång till offentlig arbetsförmedling i enlighet med gällande nationell lagstiftning i syfte att hjälpa makar eller partner som flyttar med till en annan medlemsstat att hitta arbete. Rätten till familjeåterförening måste garanteras.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta infrastrukturåtgärder till stöd för rörliga arbetstagare med familjer i fråga om tillgång till utbildning och barnomsorg, social trygghet och samhällsservice. Parlamentet uppmanar både de utsändande och mottagande medlemsstaterna att utveckla mekanismer för integration och återintegration av mycket rörliga arbetstagare med familjer. Parlamentet understryker att arbetsgivarna borde sätta mera värde på de interkulturella färdigheter som migrerande kvinnor tillägnat sig. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta infrastrukturåtgärder till stöd för rörliga arbetstagare med familjer i fråga om tillgång till utbildning och barnomsorg, social trygghet och samhällsservice. Parlamentet uppmanar både de utsändande och mottagande medlemsstaterna att utveckla mekanismer för integration och återintegration av mycket rörliga arbetstagare med familjer. Parlamentet understryker att arbetsgivarna borde sätta mera värde på de interkulturella färdigheter som migrerande kvinnor tillägnat sig.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att bekämpa fattigdom och social utestängning bland kvinnor i alla åldersgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förebygga feminisering av fattigdomen genom att främja sysselsättning och företagaranda bland kvinnor, motverka löneskillnader och förbättra möjligheterna att förena arbets- och familjeliv genom att utveckla barnomsorgen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att bekämpa fattigdom och social utestängning bland kvinnor i alla åldersgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förebygga feminisering av fattigdomen genom att främja sysselsättning och företagaranda bland kvinnor, motverka löneskillnader och förbättra möjligheterna att förena arbets- och familjeliv genom att utveckla barnomsorgen.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt problemet med fattigdom bland äldre kvinnor, som orsakas av att de har lägre pensioner, vilket i sin tur är en följd av att de inte har lönearbetat under vissa perioder i livet då de tagit hand om sina barn eller andra anhöriga. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt problemet med fattigdom bland äldre kvinnor, som orsakas av att de har lägre pensioner, vilket i sin tur är en följd av att de inte har lönearbetat under vissa perioder i livet då de tagit hand om sina barn eller andra anhöriga.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstater att uppmuntra arbetsgivarna att erbjuda flexibla arbetstider för kvinnor, och särskilt kvinnor vars barn är kvar i ursprungsmedlemsstaten, så att de kan upprätthålla en verklig och fysisk kontakt med sina barn. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstater att uppmuntra arbetsgivarna att erbjuda flexibla arbetstider för kvinnor, och särskilt kvinnor vars barn är kvar i ursprungsmedlemsstaten, så att de kan upprätthålla en verklig och fysisk kontakt med sina barn.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom både den privata och den offentliga sektorn uppmuntra till distansarbete med bibehållen lön och bibehållna arbetsvillkor, så att kvinnor inte tvingas lämna sina arbeten när deras partner får arbete på annan ort. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom både den privata och den offentliga sektorn uppmuntra till distansarbete med bibehållen lön och bibehållna arbetsvillkor, så att kvinnor inte tvingas lämna sina arbeten när deras partner får arbete på annan ort.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt medverka till att undanröja hindren för arbetstagares rörlighet genom att erbjuda familjemedlemmar och partner service som gör det lättare för dem att långsiktigt komma in i sin nya sociala och kulturella omgivning, till exempel språk- och yrkeskurser, för att garantera dem oberoende och värdighet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt medverka till att undanröja hindren för arbetstagares rörlighet genom att erbjuda familjemedlemmar och partner service som gör det lättare för dem att långsiktigt komma in i sin nya sociala och kulturella omgivning, till exempel språk- och yrkeskurser, för att garantera dem oberoende och värdighet.

| 41. | Europaparlamentet betonar att man måste locka kvinnor att delta i utbildning inom Mint-yrken (matematik, IT och ny teknik) för att få bukt med yrkessegregeringen och lönediskrimineringen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att propagera för yrken som kräver att kvinnor redan från tidig ålder tillägnar sig färdigheter i vetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik och på det sättet får bättre anställningsmöjligheter samt att bistå dem i övergången från utbildning till arbete. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillhandahålla eller vidareutveckla yrkesvägledning av god kvalitet för att hjälpa kvinnor i detta hänseende. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att man måste locka kvinnor att delta i utbildning inom Mint-yrken (matematik, IT och ny teknik) för att få bukt med yrkessegregeringen och lönediskrimineringen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att propagera för yrken som kräver att kvinnor redan från tidig ålder tillägnar sig färdigheter i vetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik och på det sättet får bättre anställningsmöjligheter samt att bistå dem i övergången från utbildning till arbete. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillhandahålla eller vidareutveckla yrkesvägledning av god kvalitet för att hjälpa kvinnor i detta hänseende.

| 42. | Europaparlamentet betonar nyttan med att kvinnor från ett tidigt stadium lockas till yrken inom nyckelbranscher med stor sysselsättningspotential, framför allt den gröna ekonomin, hälso- och sjukvården, socialvården och den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar nyttan med att kvinnor från ett tidigt stadium lockas till yrken inom nyckelbranscher med stor sysselsättningspotential, framför allt den gröna ekonomin, hälso- och sjukvården, socialvården och den digitala ekonomin.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att åtgärda könssegregeringen inom respektive sektor, både genom att motivera personer på ett tidigt stadium att söka sig till relevanta sektorer och genom att åtgärda det som gör en viss sektor mindre tilldragande för kvinnor eller män, såsom arbetsförhållanden som inte går att förena med omsorgsansvar och löneaspekter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att åtgärda könssegregeringen inom respektive sektor, både genom att motivera personer på ett tidigt stadium att söka sig till relevanta sektorer och genom att åtgärda det som gör en viss sektor mindre tilldragande för kvinnor eller män, såsom arbetsförhållanden som inte går att förena med omsorgsansvar och löneaspekter.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar åter medlemsstaterna att främja rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden genom att a) skapa ökad medvetenhet och ta fram information som är lättillgänglig för alla, b) på ett tidigt stadium i utbildningen betona mervärdet av rörlighet, c) säkerställa erkännandet av utbildningsmeriter inom ramen för utbyten mellan medlemsstater, d) minska administrationen samt främja samarbete mellan de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och e) inbegripa utlandsperioder i beräkningen av pensionsrätter i ursprungsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar åter medlemsstaterna att främja rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden genom att a) skapa ökad medvetenhet och ta fram information som är lättillgänglig för alla, b) på ett tidigt stadium i utbildningen betona mervärdet av rörlighet, c) säkerställa erkännandet av utbildningsmeriter inom ramen för utbyten mellan medlemsstater, d) minska administrationen samt främja samarbete mellan de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och e) inbegripa utlandsperioder i beräkningen av pensionsrätter i ursprungsmedlemsstaten.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt alla aspekter av allmän utbildning och yrkesutbildning, högre utbildning och vuxenutbildning, i syfte att förbättra utbildningens kvalitet och anställningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt alla aspekter av allmän utbildning och yrkesutbildning, högre utbildning och vuxenutbildning, i syfte att förbättra utbildningens kvalitet och anställningsmöjligheterna.

| 46. | Parlamentet konstaterar att Erasmusprogrammet sedan det inleddes 1987 har gjort det möjligt för 2,2 miljoner studenter att röra sig inom EU och på ett betydande sätt har bidragit till rörligheten inom den högre utbildningen i EU. Parlamentet hoppas därför att alla program för rörlighet och utbildning anslås tillräckliga medel inom ramen för den framtida fleråriga budgetplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att aktivt stödja europeiska och internationella utbildnings- och studieprogram och program som exempelvis Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monnet och Erasmus i syfte att främja kvinnornas rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden inom EU och även göra det möjligt för lärare att förlägga en period av sitt arbetsliv till en annan EU-medlemsstat, vilket bidrar till en känsla av europeiskt medborgarskap och europeisk identitet. Parlamentet betonar vikten av det nya fleråriga programmet för utbildning, ungdomar och idrott, som bygger på de positiva erfarenheterna från alla befintliga europeiska program för rörlighet och utbildning. |
| --- | --- |

46.

Parlamentet konstaterar att Erasmusprogrammet sedan det inleddes 1987 har gjort det möjligt för 2,2 miljoner studenter att röra sig inom EU och på ett betydande sätt har bidragit till rörligheten inom den högre utbildningen i EU. Parlamentet hoppas därför att alla program för rörlighet och utbildning anslås tillräckliga medel inom ramen för den framtida fleråriga budgetplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att aktivt stödja europeiska och internationella utbildnings- och studieprogram och program som exempelvis Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monnet och Erasmus i syfte att främja kvinnornas rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden inom EU och även göra det möjligt för lärare att förlägga en period av sitt arbetsliv till en annan EU-medlemsstat, vilket bidrar till en känsla av europeiskt medborgarskap och europeisk identitet. Parlamentet betonar vikten av det nya fleråriga programmet för utbildning, ungdomar och idrott, som bygger på de positiva erfarenheterna från alla befintliga europeiska program för rörlighet och utbildning.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrerade utbildningsväsenden, eftersom de ger barnen stort spelrum att upptäcka sina starka sidor. Parlamentet betonar att forskningen ger vid handen att starkt stereotypa könsmönster inom utbildningen späder på könssegregeringen på arbetsmarknaden, sett till både sektorer och yrken. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa dessa stereotyper. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrerade utbildningsväsenden, eftersom de ger barnen stort spelrum att upptäcka sina starka sidor. Parlamentet betonar att forskningen ger vid handen att starkt stereotypa könsmönster inom utbildningen späder på könssegregeringen på arbetsmarknaden, sett till både sektorer och yrken. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa dessa stereotyper.

| 48. | Europaparlamentet betonar att det måste införas ungdomsgarantier i medlemsstaterna för att öka ungdomarnas tillträde till arbetsmarknaden, inräknat bland kvinnor med universitetsexamen, och att ungdomarnas övergång från studier till arbete måste underlättas. Parlamentet understryker att tidiga mönster för rörlighet i yrkeslivet spelar en avgörande roll för senare anställningsbyten. Parlamentet erinrar om sina resolutioner av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga respektive av den 16 januari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att snabbt genomföra ungdomssysselsättningspaketet, framför allt vad gäller ”Ditt första Eures-jobb” och ungdomsgarantin, för att tidigt främja unga kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att det måste införas ungdomsgarantier i medlemsstaterna för att öka ungdomarnas tillträde till arbetsmarknaden, inräknat bland kvinnor med universitetsexamen, och att ungdomarnas övergång från studier till arbete måste underlättas. Parlamentet understryker att tidiga mönster för rörlighet i yrkeslivet spelar en avgörande roll för senare anställningsbyten. Parlamentet erinrar om sina resolutioner av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga respektive av den 16 januari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att snabbt genomföra ungdomssysselsättningspaketet, framför allt vad gäller ”Ditt första Eures-jobb” och ungdomsgarantin, för att tidigt främja unga kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finna lösningar på hur man kan koppla samman den utbildning som förvärvats genom ungdomsrörlighet med arbetstillfällen som motsvarar utbildningen, för att säkra rörlighetens effektivitet i både utbildningen och arbetslivet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finna lösningar på hur man kan koppla samman den utbildning som förvärvats genom ungdomsrörlighet med arbetstillfällen som motsvarar utbildningen, för att säkra rörlighetens effektivitet i både utbildningen och arbetslivet.

| 50. | Europaparlamentet betonar att man för att främja sysselsättning och bekämpa långtidsarbetslöshet måste överväga att öka rörligheten inte bara för studenter och arbetstagare, utan också för lärare. Parlamentet anser att detta skulle trygga en hög kvalitet på undervisningen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att man för att främja sysselsättning och bekämpa långtidsarbetslöshet måste överväga att öka rörligheten inte bara för studenter och arbetstagare, utan också för lärare. Parlamentet anser att detta skulle trygga en hög kvalitet på undervisningen.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av en förstärkt social dimension och av att fler kvinnor från missgynnade miljöer, kvinnor med låg inkomst, kvinnor som är mammalediga och ensamstående mödrar får tillgång till program för rörlighet inom utbildningen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av en förstärkt social dimension och av att fler kvinnor från missgynnade miljöer, kvinnor med låg inkomst, kvinnor som är mammalediga och ensamstående mödrar får tillgång till program för rörlighet inom utbildningen.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att klargöra vilka möjligheter det finns till ekonomiskt stöd för kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden och att förenkla tillgången till denna information. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att klargöra vilka möjligheter det finns till ekonomiskt stöd för kvinnors rörlighet inom utbildningen och på arbetsmarknaden och att förenkla tillgången till denna information.

| 53. | Europaparlamentet understryker att kvinnor med funktionsnedsättningar, kvinnor som saknar kvalifikationer eller som är lågutbildade och ensamstående mödrar måste ges tillräcklig information och extra stöd för att få tillgång till de befintliga programmen för yrkesutbildning, lärande och rörlighet inom utbildningen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker att kvinnor med funktionsnedsättningar, kvinnor som saknar kvalifikationer eller som är lågutbildade och ensamstående mödrar måste ges tillräcklig information och extra stöd för att få tillgång till de befintliga programmen för yrkesutbildning, lärande och rörlighet inom utbildningen.

| 54. | Europaparlamentet vill särskilt uppmärksamma kvinnor med funktionsnedsättningar och betonar att det behövs åtgärder mot dubbel diskriminering och för fullständigt lika rättigheter och möjligheter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet vill särskilt uppmärksamma kvinnor med funktionsnedsättningar och betonar att det behövs åtgärder mot dubbel diskriminering och för fullständigt lika rättigheter och möjligheter.

| 55. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt respekten för den kulturella bakgrunden och/eller traditionerna bland kvinnor från minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt respekten för den kulturella bakgrunden och/eller traditionerna bland kvinnor från minoritetsgrupper.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra nationella, regionala och lokala projekt för att öka kvinnornas sysselsättning. Medlemsstaterna uppmanas dessutom att uppmuntra ett ökat deltagande av män och kvinnor i volontär- och välgörenhetsverksamhet för lokalsamhället. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra nationella, regionala och lokala projekt för att öka kvinnornas sysselsättning. Medlemsstaterna uppmanas dessutom att uppmuntra ett ökat deltagande av män och kvinnor i volontär- och välgörenhetsverksamhet för lokalsamhället.

| 57. | Europaparlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att stödja rörligheten bland kvinnor som är äldre än 45 år, vilka är mer villiga än andra kvinnor att acceptera osäkra anställningsvillkor. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att stödja rörligheten bland kvinnor som är äldre än 45 år, vilka är mer villiga än andra kvinnor att acceptera osäkra anställningsvillkor.

| 58. | Europaparlamentet poängterar att man måste öka deltagandet i program för livslångt lärande bland kvinnor som flyttat utomlands, inbegripet i program för kompetenshöjning, samt att det bör införas program för att stärka den sociala integrationen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet poängterar att man måste öka deltagandet i program för livslångt lärande bland kvinnor som flyttat utomlands, inbegripet i program för kompetenshöjning, samt att det bör införas program för att stärka den sociala integrationen.

| 59. | Europaparlamentet påpekar att arbetslöshet och svårigheter att komma in på arbetsmarknaden drabbar kvinnor från många olika åldersgrupper och att kvinnor måste reagera snabbt på arbetsmarknadens behov. Parlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen föreslagit för att komma till rätta med de oacceptabla nivåerna av ungdomsarbetslöshet och socialt utanförskap och för att erbjuda ungdomar anställning och utbildning. Parlamentet stöder kommissionens initiativ, till exempel mekanismen ”WO.M.EN. Mobility Enhancement”, och uppmanar kommissionen att utöka och förbättra räckvidden för projekt som syftar till att öka kvinnornas rörlighet i arbetslivet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påpekar att arbetslöshet och svårigheter att komma in på arbetsmarknaden drabbar kvinnor från många olika åldersgrupper och att kvinnor måste reagera snabbt på arbetsmarknadens behov. Parlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen föreslagit för att komma till rätta med de oacceptabla nivåerna av ungdomsarbetslöshet och socialt utanförskap och för att erbjuda ungdomar anställning och utbildning. Parlamentet stöder kommissionens initiativ, till exempel mekanismen ”WO.M.EN. Mobility Enhancement”, och uppmanar kommissionen att utöka och förbättra räckvidden för projekt som syftar till att öka kvinnornas rörlighet i arbetslivet.

| 60. | Europaparlamentet framhåller slutsatserna från året för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och påpekar att frivilligverksamhet och kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan kvinnor från olika åldersgrupper måste stödjas. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet framhåller slutsatserna från året för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och påpekar att frivilligverksamhet och kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan kvinnor från olika åldersgrupper måste stödjas.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja omfördelning av tillräckliga ekonomiska resurser till program som främjar kvinnors sysselsättning och bättre utbildning för missgynnade grupper. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja omfördelning av tillräckliga ekonomiska resurser till program som främjar kvinnors sysselsättning och bättre utbildning för missgynnade grupper.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar att det upprättas ett europeiskt rådgivningsnätverk för att hjälpa lokalsamhällen att handskas med detta problem genom att tillhandahålla information, kunnande och vägledning om integrationen av kvinnor. Parlamentet betonar att man bör främja och använda sig av instrument och nätverk och fortsätta att finansiera befintliga europeiska nätverk samt instrument som underlättar rörlighet som exempelvis Eures, Ditt Europa och Europa direkt, som också gör det lättar för kvinnor att hitta information om sina rättigheter och möjligheter i EU:s olika medlemsstater. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet rekommenderar att det upprättas ett europeiskt rådgivningsnätverk för att hjälpa lokalsamhällen att handskas med detta problem genom att tillhandahålla information, kunnande och vägledning om integrationen av kvinnor. Parlamentet betonar att man bör främja och använda sig av instrument och nätverk och fortsätta att finansiera befintliga europeiska nätverk samt instrument som underlättar rörlighet som exempelvis Eures, Ditt Europa och Europa direkt, som också gör det lättar för kvinnor att hitta information om sina rättigheter och möjligheter i EU:s olika medlemsstater.

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(2)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 35.

(3)  Källa: Eurostat 2010, utom för EE, EL (2008). AT, BE, ES, IE, FR, IT, CY: Provisorisk källa.

(4)  Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (antagna texter, P7_TA(2012)0360).

(5)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/63

---

P7_TA(2013)0248

Elektroniska vägtullar och vinjettsystem för lätta privatfordon i Europa

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2013 om en strategi för ett system för elektroniska vägtullar och ett vinjettsystem för lätta motordrivna privatfordon i Europa (2012/2296(INI))

(2016/C 065/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om nationella vägavgifter för lätta motordrivna privatfordon (COM(2012)0199), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om nationella vägavgifter för lätta motordrivna privatfordon (COM(2012)0199),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (COM(2012)0474), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (COM(2012)0474),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0142/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0142/2013), och av följande skäl:

| A. | Det nuvarande europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS) som infördes av kommissionen fungerar inte och måste därför ses över. Vissa av de aktörer som för närvarande finns på marknaden ser inga ekonomiska fördelar med att anpassa sig till ett gemensamt driftskompatibelt EETS. |
| --- | --- |

A.

Det nuvarande europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS) som infördes av kommissionen fungerar inte och måste därför ses över. Vissa av de aktörer som för närvarande finns på marknaden ser inga ekonomiska fördelar med att anpassa sig till ett gemensamt driftskompatibelt EETS.

| B. | Medlemsstaternas framtida intäkter i form av mervärdesskatt och punktskatt kommer högst sannolikt att minska som en följd av att man i allt högre grad frångår oljebaserade bränslen. |
| --- | --- |

B.

Medlemsstaternas framtida intäkter i form av mervärdesskatt och punktskatt kommer högst sannolikt att minska som en följd av att man i allt högre grad frångår oljebaserade bränslen.

| C. | Principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar” måste också i fortsättningen vara en huvudprioritering inom europeisk transportverksamhet. |
| --- | --- |

C.

Principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar” måste också i fortsättningen vara en huvudprioritering inom europeisk transportverksamhet.

| D. | Vägavgifter kommer att bli verklighet i allt fler medlemsstater inom en mycket nära framtid. |
| --- | --- |

D.

Vägavgifter kommer att bli verklighet i allt fler medlemsstater inom en mycket nära framtid.

| E. | I gränsområden har det vid upprepade tillfällen uppstått vissa problem med förare bosatta i utlandet i samband med införandet av nya elektroniska vägtullsystem, vilket har gett upphov till protester och klagomål till följd av ekonomiska förluster och diskriminering. |
| --- | --- |

E.

I gränsområden har det vid upprepade tillfällen uppstått vissa problem med förare bosatta i utlandet i samband med införandet av nya elektroniska vägtullsystem, vilket har gett upphov till protester och klagomål till följd av ekonomiska förluster och diskriminering.

| F. | EU ansvarar för att garantera att denna nya utveckling inte negativt påverkar gränsöverskridande resor, människors vardagsliv i gränsregioner eller handel. |
| --- | --- |

F.

EU ansvarar för att garantera att denna nya utveckling inte negativt påverkar gränsöverskridande resor, människors vardagsliv i gränsregioner eller handel.

| G. | EU måste främja vägavgifter som inte är diskriminerande gentemot väganvändare som inte är bosatta i det land där avgiften uppbärs. |
| --- | --- |

G.

EU måste främja vägavgifter som inte är diskriminerande gentemot väganvändare som inte är bosatta i det land där avgiften uppbärs.

| H. | Förutom de medel som behövs för att bygga nya vägar kommer det i framtiden att framför allt behövas mera pengar för att bevara och underhålla befintlig trafikinfrastruktur. |
| --- | --- |

H.

Förutom de medel som behövs för att bygga nya vägar kommer det i framtiden att framför allt behövas mera pengar för att bevara och underhålla befintlig trafikinfrastruktur.

| I. | Medlemsstaterna bör ha rätt att införa antingen distansbaserade eller tidsbaserade avgiftssystem, men åtgärder bör vidtas för att garantera att distansbaserade system alltid favoriseras då det är möjligt, eftersom dessa är mer rättvisa och mindre diskriminerande än tidsbaserade system. |
| --- | --- |

I.

Medlemsstaterna bör ha rätt att införa antingen distansbaserade eller tidsbaserade avgiftssystem, men åtgärder bör vidtas för att garantera att distansbaserade system alltid favoriseras då det är möjligt, eftersom dessa är mer rättvisa och mindre diskriminerande än tidsbaserade system.

| J. | Det finns redan olika tekniker som möjliggör driftskompatibilitet mellan vägavgiftssystem. |
| --- | --- |

J.

Det finns redan olika tekniker som möjliggör driftskompatibilitet mellan vägavgiftssystem.

| K. | Det största enskilda hinder som EETS står inför är bristen på politisk vilja att genomföra systemet. Marknadsrelaterade eller tekniska aspekter utgör inga egentliga hinder. |
| --- | --- |

K.

Det största enskilda hinder som EETS står inför är bristen på politisk vilja att genomföra systemet. Marknadsrelaterade eller tekniska aspekter utgör inga egentliga hinder.

Allmänna ramar

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens uttalande av vilket det framgår att de två huvudaktörerna är avgiftsupptagarna och EETS-betalningsförmedlarna, men framhåller att väganvändarna, särskilt transportföretagen, är en tredje nyckelaktör. Parlamentet påpekar att användarna av privata fordon är potentiella slutanvändare som kan bidra till att utvecklingen av EETS påskyndas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar kommissionens uttalande av vilket det framgår att de två huvudaktörerna är avgiftsupptagarna och EETS-betalningsförmedlarna, men framhåller att väganvändarna, särskilt transportföretagen, är en tredje nyckelaktör. Parlamentet påpekar att användarna av privata fordon är potentiella slutanvändare som kan bidra till att utvecklingen av EETS påskyndas.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur den ska göra för att bättre integrera dessa aktörer i sina kommande åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur den ska göra för att bättre integrera dessa aktörer i sina kommande åtgärder.

| 3. | Europaparlamentet betonar att även om skydd av en persons personuppgifter, och skydd av uppgifter i allmänhet, är synnerligen viktigt, och att alla nya åtgärder som vidtas bör vara föremål för EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd och i synnerhet för direktiv 95/46/EG, bör detta inte utgöra ett hinder för driftskompatibilitet mellan systemen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att även om skydd av en persons personuppgifter, och skydd av uppgifter i allmänhet, är synnerligen viktigt, och att alla nya åtgärder som vidtas bör vara föremål för EU:s lagstiftning om uppgiftsskydd och i synnerhet för direktiv 95/46/EG, bör detta inte utgöra ett hinder för driftskompatibilitet mellan systemen.

| 4. | Europaparlamentet erkänner vägägares rätt att erhålla en lämplig summa för att deras infrastruktur och därtill knutna tjänster används. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner vägägares rätt att erhålla en lämplig summa för att deras infrastruktur och därtill knutna tjänster används.

EETS: hittills ett misslyckat projekt, som är i behov av en ny inriktning

| 5. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att det nuvarande EETS-direktivet 2004/52/EG inte har resulterat i den förväntade utvecklingen av ett driftskompatibelt EETS mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att projektet har varit misslyckat och betonar att drastiska åtgärder är nödvändiga för att uppnå målet om ett driftskompatibelt EETS. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att det nuvarande EETS-direktivet 2004/52/EG inte har resulterat i den förväntade utvecklingen av ett driftskompatibelt EETS mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att projektet har varit misslyckat och betonar att drastiska åtgärder är nödvändiga för att uppnå målet om ett driftskompatibelt EETS.

| 6. | Europaparlamentet anser att kommissionen så fort som möjligt bör överväga lämpliga lagstiftningsåtgärder inom området för driftskompatibilitet för att på så sätt tvinga aktörerna att föra EETS-projektet framåt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att kommissionen så fort som möjligt bör överväga lämpliga lagstiftningsåtgärder inom området för driftskompatibilitet för att på så sätt tvinga aktörerna att föra EETS-projektet framåt.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna på det hela taget har visat föga intresse för att utveckla EETS. Parlamentet beklagar också att kommissionen inte vidtar fler åtgärder för att se till att EU-lagstiftningen tillämpas. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet kommissionen att utforma och föreslå ett system med incitament för att få operatörerna och medlemsstaterna att förkorta tidsfristerna för genomförandet av systemet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna på det hela taget har visat föga intresse för att utveckla EETS. Parlamentet beklagar också att kommissionen inte vidtar fler åtgärder för att se till att EU-lagstiftningen tillämpas. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet kommissionen att utforma och föreslå ett system med incitament för att få operatörerna och medlemsstaterna att förkorta tidsfristerna för genomförandet av systemet.

| 8. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att det finns en efterfrågan på en driftskompatibel lösning inom området för elektroniska vägavgifter, men anser att det behövs lämpliga lagstiftningsåtgärder för att tvinga aktörerna att genomföra ett sådant system, eftersom intäkterna från ett driftskompatibelt system allena inte är tillräckligt attraktiva för vissa tillverkare av vägavgiftsutrustning eller vissa vägoperatörer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att det finns en efterfrågan på en driftskompatibel lösning inom området för elektroniska vägavgifter, men anser att det behövs lämpliga lagstiftningsåtgärder för att tvinga aktörerna att genomföra ett sådant system, eftersom intäkterna från ett driftskompatibelt system allena inte är tillräckligt attraktiva för vissa tillverkare av vägavgiftsutrustning eller vissa vägoperatörer.

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionens inställning att tjänsten ska tillhandahållas när marknaden så beslutar inte har burit frukt och att det därför är nödvändigt med politiska åtgärder för att påskynda genomförandet av EETS så att systemet kan tas i bruk inom en omedelbar framtid. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kommissionens inställning att tjänsten ska tillhandahållas när marknaden så beslutar inte har burit frukt och att det därför är nödvändigt med politiska åtgärder för att påskynda genomförandet av EETS så att systemet kan tas i bruk inom en omedelbar framtid.

| 10. | Europaparlamentet anser att kommissionens planer att framskrida med regionaliseringen inte är tillfredsställande eftersom de kan leda till ytterligare förseningar, vilket skulle kunna hämma utveckling av tjänsten inom hela EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att kommissionens planer att framskrida med regionaliseringen inte är tillfredsställande eftersom de kan leda till ytterligare förseningar, vilket skulle kunna hämma utveckling av tjänsten inom hela EU.

| 11. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av tjänsten inom hela EU bör förbli EU:s slutmål. Parlamentet betonar att om regionaliseringen genomförs bör denna endast vara en övergångsfas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av tjänsten inom hela EU bör förbli EU:s slutmål. Parlamentet betonar att om regionaliseringen genomförs bör denna endast vara en övergångsfas.

| 12. | Europaparlamentet anser att mer omfattande åtgärder är nödvändiga och uppmanar kommissionen att, för det första, vidta kraftfulla åtgärder mot de medlemsstater som inte på ett korrekt sätt genomför EU:s lagstiftning och, för det andra, omedelbart företa en översyn av alla tillgängliga studier på detta område för att på så sätt kunna ge en tydlig grundval för olika alternativ när det gäller insatser på medellång och på lång sikt, inbegripet uppbärande av avgifter för väganvändning med hjälp av exempelvis GPS- eller GNSS-teknik, i syfte att förebygga och minska trafikstockningar som uppstår på grund av fysiska hinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera denna översyn före utgången av 2013. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att mer omfattande åtgärder är nödvändiga och uppmanar kommissionen att, för det första, vidta kraftfulla åtgärder mot de medlemsstater som inte på ett korrekt sätt genomför EU:s lagstiftning och, för det andra, omedelbart företa en översyn av alla tillgängliga studier på detta område för att på så sätt kunna ge en tydlig grundval för olika alternativ när det gäller insatser på medellång och på lång sikt, inbegripet uppbärande av avgifter för väganvändning med hjälp av exempelvis GPS- eller GNSS-teknik, i syfte att förebygga och minska trafikstockningar som uppstår på grund av fysiska hinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera denna översyn före utgången av 2013.

| 13. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör genomföra en studie av de finansiella aspekterna och förutsättningarna för att EETS ska bli ett fungerande alternativ. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör genomföra en studie av de finansiella aspekterna och förutsättningarna för att EETS ska bli ett fungerande alternativ.

| 14. | Europaparlamentet anser att direktiv 2004/52/EG om driftskompatibilitet utgör en lämplig rättslig ram för olika vägtullsystem att existera sida vid sida, vilket gör det möjligt för medlemsstaterna att välja den teknik som bäst passar deras vägnät. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att direktiv 2004/52/EG om driftskompatibilitet utgör en lämplig rättslig ram för olika vägtullsystem att existera sida vid sida, vilket gör det möjligt för medlemsstaterna att välja den teknik som bäst passar deras vägnät.

| 15. | Oberoende av vilket system som väljs anser Europaparlamentet att kommissionen med omsorg måste garantera att konsumenterna vid alla tillfällen görs medvetna om de kostnader som uppkommer när vägavgiften uppbärs med hjälp av elektroniska anordningar eller elektroniska vinjetter. |
| --- | --- |

15.

Oberoende av vilket system som väljs anser Europaparlamentet att kommissionen med omsorg måste garantera att konsumenterna vid alla tillfällen görs medvetna om de kostnader som uppkommer när vägavgiften uppbärs med hjälp av elektroniska anordningar eller elektroniska vinjetter.

| 16. | Europaparlamentet begär att de särskilda behoven hos yrkesförare och andra förare som passerar genom många olika länder, särskilt från och till perifert belägna medlemsstater, alltid ska beaktas vid utveckling av tjänsten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att de särskilda behoven hos yrkesförare och andra förare som passerar genom många olika länder, särskilt från och till perifert belägna medlemsstater, alltid ska beaktas vid utveckling av tjänsten.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina arbetsprogram om de transeuropeiska transportnäten införa möjligheten att finansiera projekt som kan bidra till ett påskyndande av genomförandet av EETS. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina arbetsprogram om de transeuropeiska transportnäten införa möjligheten att finansiera projekt som kan bidra till ett påskyndande av genomförandet av EETS.

| 18. | Europaparlamentet anser att den metod som bygger på marknadsefterfrågan inte har gett önskade resultat och att det är nödvändigt att analysera de brister som har lett fram till denna situation. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den metod som bygger på marknadsefterfrågan inte har gett önskade resultat och att det är nödvändigt att analysera de brister som har lett fram till denna situation.

| 19. | Europaparlamentet anser att det hos aktörer inom branschen, det vill säga betalningsförmedlare, innehavare av vägkoncessioner, tillverkare av elektroniska vinjetter och tillhörande utrustning, inte finns intresse för att ta i bruk EETS, och att det därför kan behövas en förordning som tvingar aktörerna att komma samman. Parlamentet menar att kommissionen bör införa stödåtgärder för att skapa ett effektivt system för uppbärande av vägavgifter för slutanvändarna, särskilt mot bakgrund av en mera utbredd användning av vägavgifter i framtiden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det hos aktörer inom branschen, det vill säga betalningsförmedlare, innehavare av vägkoncessioner, tillverkare av elektroniska vinjetter och tillhörande utrustning, inte finns intresse för att ta i bruk EETS, och att det därför kan behövas en förordning som tvingar aktörerna att komma samman. Parlamentet menar att kommissionen bör införa stödåtgärder för att skapa ett effektivt system för uppbärande av vägavgifter för slutanvändarna, särskilt mot bakgrund av en mera utbredd användning av vägavgifter i framtiden.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en detaljerad utvärdering mot bakgrund av pågående projekt för teknisk och kontraktsmässig driftskompatibilitet mellan olika medlemsstater, och att i förekommande fall föreslå nya åtgärder som bygger på bästa praxis. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en detaljerad utvärdering mot bakgrund av pågående projekt för teknisk och kontraktsmässig driftskompatibilitet mellan olika medlemsstater, och att i förekommande fall föreslå nya åtgärder som bygger på bästa praxis.

| 21. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att tekniken för driftskompatibla system redan finns. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning om att tekniken för driftskompatibla system redan finns.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar att flera medlemsstater har för avsikt att under de kommande åren införa vägtullsystem eller att förlänga befintliga koncessioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dessa system uppfyller kraven på driftskompatibilitet och garantera att införandet av vägtullsystemen inte under några omständigheter är diskriminerande för förare som är bosatta i utlandet, dvs. att de inte medför några hinder för principen om fri rörlighet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmärksammar att flera medlemsstater har för avsikt att under de kommande åren införa vägtullsystem eller att förlänga befintliga koncessioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att dessa system uppfyller kraven på driftskompatibilitet och garantera att införandet av vägtullsystemen inte under några omständigheter är diskriminerande för förare som är bosatta i utlandet, dvs. att de inte medför några hinder för principen om fri rörlighet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de aktörer som ansvarar för avgiftsbelagda vägar att bedriva ett nära samarbete med grannländerna och att erbjuda allt det stöd som är nödvändigt för att införa vägavgiftssystem och utrustning för uttag av avgifter och betalning och för att tillhandahålla användarna information om priser, användarvillkor etc. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de aktörer som ansvarar för avgiftsbelagda vägar att bedriva ett nära samarbete med grannländerna och att erbjuda allt det stöd som är nödvändigt för att införa vägavgiftssystem och utrustning för uttag av avgifter och betalning och för att tillhandahålla användarna information om priser, användarvillkor etc.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett överträdelseförfarande om kraven inte uppfylls. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett överträdelseförfarande om kraven inte uppfylls.

Uppbärande av avgifter för väganvändning: vinjetter, tullar, driftskompatibilitet och uppgiftsskydd

| 25. | Europaparlamentet betonar att det ankommer på medlemsstaterna att besluta om avgifter för väganvändning ska införas eller inte, och att medlemsstaterna bör ha sista ordet när det gäller beslut om hur intäkterna från vägavgifter ska användas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det ankommer på medlemsstaterna att besluta om avgifter för väganvändning ska införas eller inte, och att medlemsstaterna bör ha sista ordet när det gäller beslut om hur intäkterna från vägavgifter ska användas.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta uppgraderingen av sina transportnät i syfte att göra dem så hållbara, effektiva, miljövänliga och trygga som möjligt genom att öronmärka intäkter från vägavgifter för dessa ändamål. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta uppgraderingen av sina transportnät i syfte att göra dem så hållbara, effektiva, miljövänliga och trygga som möjligt genom att öronmärka intäkter från vägavgifter för dessa ändamål.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna för närvarande håller på att utveckla planer för att uppbära avgifter för nya fordonskategorier, inbegripet lätta motordrivna privatfordon, vilket gör det ännu mera brådskande för kommissionen att införa ett samordnat driftskompatibelt avgiftssystem. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna för närvarande håller på att utveckla planer för att uppbära avgifter för nya fordonskategorier, inbegripet lätta motordrivna privatfordon, vilket gör det ännu mera brådskande för kommissionen att införa ett samordnat driftskompatibelt avgiftssystem.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att det är positivt att trenden går mot en mer likvärdig tillämpning av vägtullsbetalningar på alla fordonstyper utifrån principen om att användaren betalar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att det är positivt att trenden går mot en mer likvärdig tillämpning av vägtullsbetalningar på alla fordonstyper utifrån principen om att användaren betalar.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till den särskilda situationen för invånarna i gränsregionerna när de inför nationella vägavgiftssystem. Parlamentet betonar att nationella vägavgiftssystem inte får ha någon som helst diskriminerande effekt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till den särskilda situationen för invånarna i gränsregionerna när de inför nationella vägavgiftssystem. Parlamentet betonar att nationella vägavgiftssystem inte får ha någon som helst diskriminerande effekt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att beakta gränsregionernas särskilda situation när de tar fram planer för vägavgiftssystem, i syfte att minimera konsekvenserna för de människor som bor i gränsregioner. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att beakta gränsregionernas särskilda situation när de tar fram planer för vägavgiftssystem, i syfte att minimera konsekvenserna för de människor som bor i gränsregioner.

| 31. | Europaparlamentet anser att även om befogenheterna att generera inkomster ligger hos medlemsstaterna bör EU favorisera ett distansbaserat avgiftssystem framom vinjettsystem, eftersom distansbaserade avgiftssystem är mycket mera rättvisa och icke-diskriminerande, medan vinjettsystem tidigare har gett upphov till en rad problem när det gäller effektivitet och diskriminering och bör undvikas om det bara är möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att även om befogenheterna att generera inkomster ligger hos medlemsstaterna bör EU favorisera ett distansbaserat avgiftssystem framom vinjettsystem, eftersom distansbaserade avgiftssystem är mycket mera rättvisa och icke-diskriminerande, medan vinjettsystem tidigare har gett upphov till en rad problem när det gäller effektivitet och diskriminering och bör undvikas om det bara är möjligt.

| 32. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste kräva att man inom ramen för tidsbaserade system erbjuder väganvändare specialanpassade vinjetter som grundar sig på olika avgiftsstrukturer där priset står i proportion till väganvändningen, t.ex. dags-, vecko-, månads- och årsbaserade alternativ, med möjlighet att köpa en vinjett upp till 30 dagar före väganvändningen, och tydligt anger det belopp som tas ut i administrativ avgift. Parlamentet anser vidare att kommissionen bör främja ett mer utbrett införande av distansbaserade system snarare än tidsbaserade system. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att kommissionen måste kräva att man inom ramen för tidsbaserade system erbjuder väganvändare specialanpassade vinjetter som grundar sig på olika avgiftsstrukturer där priset står i proportion till väganvändningen, t.ex. dags-, vecko-, månads- och årsbaserade alternativ, med möjlighet att köpa en vinjett upp till 30 dagar före väganvändningen, och tydligt anger det belopp som tas ut i administrativ avgift. Parlamentet anser vidare att kommissionen bör främja ett mer utbrett införande av distansbaserade system snarare än tidsbaserade system.

| 33. | Europaparlamentet anser att införandet av nya avgiftssystem som innebär gemensam användning av driftssystem och utbyte av uppgifter om kunder och om hur de rört sig strikt ska omfattas av EU:s bestämmelser om uppgiftsskydd, och dessa uppgifter bör vara avidentifierade för att skydda individens privatliv. Parlamentet intar ett pragmatiskt förhållningssätt när det gäller uppgiftsskydd och anser att efter det att de erforderliga skydden är införda bör uppgiftsskyddet inte vara något hinder för driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att införandet av nya avgiftssystem som innebär gemensam användning av driftssystem och utbyte av uppgifter om kunder och om hur de rört sig strikt ska omfattas av EU:s bestämmelser om uppgiftsskydd, och dessa uppgifter bör vara avidentifierade för att skydda individens privatliv. Parlamentet intar ett pragmatiskt förhållningssätt när det gäller uppgiftsskydd och anser att efter det att de erforderliga skydden är införda bör uppgiftsskyddet inte vara något hinder för driftskompatibilitet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att kräva av de medlemsstater som infört vinjettsystem att göra det avsevärt enklare att köpa vinjetter och få tillgång till information samt att använda ett online-betalsystem som gör det möjligt för kunderna att i förväg betala sina vägavgifter via en webbplats som är tillgänglig och lätt att använda för alla. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att kräva av de medlemsstater som infört vinjettsystem att göra det avsevärt enklare att köpa vinjetter och få tillgång till information samt att använda ett online-betalsystem som gör det möjligt för kunderna att i förväg betala sina vägavgifter via en webbplats som är tillgänglig och lätt att använda för alla.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att införa möjligheten att betala vägavgifter och vinjetter via mobiltelefon. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att införa möjligheten att betala vägavgifter och vinjetter via mobiltelefon.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av tillräcklig och synlig skyltning i förväg med information till fordonsanvändarna om hur mycket de ska betala. Parlamentet betonar också att information om böter och andra påföljder tydligt bör framgå och vara lättillgänglig. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar behovet av tillräcklig och synlig skyltning i förväg med information till fordonsanvändarna om hur mycket de ska betala. Parlamentet betonar också att information om böter och andra påföljder tydligt bör framgå och vara lättillgänglig.

| 37. | Europaparlamentet erkänner vägtransportföretagens och de små och medelstora företagens behov och de fördelar som EETS skulle medföra för dessa när det gäller att föra ut varor på marknaden till de mest konkurrenskraftiga priserna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erkänner vägtransportföretagens och de små och medelstora företagens behov och de fördelar som EETS skulle medföra för dessa när det gäller att föra ut varor på marknaden till de mest konkurrenskraftiga priserna.

| 38. | Europaparlamentet noterar hur viktiga dessa vägtransportföretag och små och medelstora företag är för att skapa ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europa, och anser det därför vara mycket viktigt att inga onödiga extraavgifter läggs på dessa företag utan att principen om att användaren betalar tillämpas generellt på alla fordonstyper. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar hur viktiga dessa vägtransportföretag och små och medelstora företag är för att skapa ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europa, och anser det därför vara mycket viktigt att inga onödiga extraavgifter läggs på dessa företag utan att principen om att användaren betalar tillämpas generellt på alla fordonstyper.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen vidtar kraftfulla åtgärder mot dem som inte följer det gällande direktivet om driftskompatibilitet, och samtidigt utreder behovet av att kommissionen offentliggör ett förslag till ny lagstiftning om EETS och driftskompatibla vägavgiftssystem. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen vidtar kraftfulla åtgärder mot dem som inte följer det gällande direktivet om driftskompatibilitet, och samtidigt utreder behovet av att kommissionen offentliggör ett förslag till ny lagstiftning om EETS och driftskompatibla vägavgiftssystem.

o

o o

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

Onsdagen den 12 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/68

---

P7_TA(2013)0266

Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om meddelandet från kommissionen om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (2013/2607(RSP))

(2016/C 065/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 och 153, och av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 och 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 5, 6, 9, 14, 147, 148, 149, 151 och 153, och av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 och 36,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013 Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013 Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013 Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (2013/112/EU) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013 Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (2013/112/EU) (1),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Evidence on Demographic and Social Trends: Social Policies’ Contribution to Inclusion, Employment and the Economy (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Evidence on Demographic and Social Trends: Social Policies’ Contribution to Inclusion, Employment and the Economy (SWD(2013)0038),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Follow-up on the Implementation by the Member States of the 2008 European Commission Recommendation on Active Inclusion of People Excluded from the Labour Market – Towards a social investment approach (SWD(2013)0039), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Follow-up on the Implementation by the Member States of the 2008 European Commission Recommendation on Active Inclusion of People Excluded from the Labour Market – Towards a social investment approach (SWD(2013)0039),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 3rd Biennal Report on Social Services of General Interest (SWD(2013)0040), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 3rd Biennal Report on Social Services of General Interest (SWD(2013)0040),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Long-term care in ageing societies – Challenges and policy options (SWD(2013)0041), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Long-term care in ageing societies – Challenges and policy options (SWD(2013)0041),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Confronting Homelessness in the European Union (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Confronting Homelessness in the European Union (SWD(2013)0042),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Investing in Health (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Investing in Health (SWD(2013)0043),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Social investment through the European Social Fund (SWD(2013)0044), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 20 februari 2013 Social investment through the European Social Fund (SWD(2013)0044),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012 Årlig tillväxtöversikt 2013 (COM(2012)0750) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012 Årlig tillväxtöversikt 2013 (COM(2012)0750) och utkastet till gemensam rapport om sysselsättningen som är bifogat detta,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2013 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av sin muntliga fråga till kommissionen och den åtföljande resolutionen av den 14 juni 2012 om att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin muntliga fråga till kommissionen och den åtföljande resolutionen av den 14 juni 2012 om att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010 En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010 En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen – EU:s bidrag till full sysselsättning (COM(2010)0682),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2011 om agendan för ny kompetens och arbetstillfällen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758) samt yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (5) och sin resolution av den 15 november 2011 om detta meddelande (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758) samt yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (5) och sin resolution av den 15 november 2011 om detta meddelande (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011 Initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011 Initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933),

| — | med beaktande av sin muntliga fråga till kommissionen och den åtföljande resolutionen av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin muntliga fråga till kommissionen och den åtföljande resolutionen av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (7),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 december 2012 Sysselsättning åt ungdomar (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 december 2012 Sysselsättning åt ungdomar (COM(2012)0727),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (8),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (COM(2008)0639), och sin resolution av den 6 maj 2009 (9) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (COM(2008)0639), och sin resolution av den 6 maj 2009 (9) om detta meddelande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om integrationen av invandrare, effekterna för arbetsmarknaden och den externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om integrationen av invandrare, effekterna för arbetsmarknaden och den externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för sociala tjänster av allmänt intresse (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2011 om framtiden för sociala tjänster av allmänt intresse (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om en förnyad social agenda: möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (COM(2008)0412) och sin resolution av den 6 maj 2009 om detta meddelande (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om en förnyad social agenda: möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (COM(2008)0412) och sin resolution av den 6 maj 2009 om detta meddelande (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (COM(2009)0545), och sin resolution av den 20 maj 2010 om detta meddelande (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (COM(2009)0545), och sin resolution av den 20 maj 2010 om detta meddelande (13),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) av den 14 mars 2012 och förslaget till lagstiftningsresolution av den 20 augusti 2012 om detta förslag till förordning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – 2011/0268(COD)) av den 14 mars 2012 och förslaget till lagstiftningsresolution av den 20 augusti 2012 om detta förslag till förordning (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt som ett svar på krisen (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt som ett svar på krisen (17),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012 En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012 En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 117 om grundläggande mål och normer för socialpolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 117 om grundläggande mål och normer för socialpolitiken,

| — | med beaktande av ILO:s rekommendation nr 202 om socialt grundskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rekommendation nr 202 om socialt grundskydd,

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om meddelandet om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (O-000057/2013 – B7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om meddelandet om sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (O-000057/2013 – B7-0207/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I många medlemsstater har finanspolitiska konsolideringsåtgärder lett till att kortsiktiga utgiftsmål gynnats på bekostnad av investeringar i hållbar tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och konkurrenskraft för att uppnå målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

A.

I många medlemsstater har finanspolitiska konsolideringsåtgärder lett till att kortsiktiga utgiftsmål gynnats på bekostnad av investeringar i hållbar tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och konkurrenskraft för att uppnå målen i Europa 2020-strategin.

| B. | Statsskuldkrisen som drabbat Europa, framför allt länderna i euroområdet, har lett till en allvarlig ekonomisk nedgång med negativa konsekvenser för flertalet medlemsstater genom stigande arbetslöshet, fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

B.

Statsskuldkrisen som drabbat Europa, framför allt länderna i euroområdet, har lett till en allvarlig ekonomisk nedgång med negativa konsekvenser för flertalet medlemsstater genom stigande arbetslöshet, fattigdom och social utestängning.

| C. | Krisen har gjort det mer märkbart att medlemsstaterna är ekonomiskt beroende av varandra och att deras förmåga att bemöta utmaningarna för arbetsmarknaden och samhället skiljer sig avsevärt. |
| --- | --- |

C.

Krisen har gjort det mer märkbart att medlemsstaterna är ekonomiskt beroende av varandra och att deras förmåga att bemöta utmaningarna för arbetsmarknaden och samhället skiljer sig avsevärt.

| D. | I förening med de demografiska förändringarna tvingar krisen medlemsstaterna till att effektivare använda de sociala utgifterna och utforma eventuella reformer av sina socialskyddssystem utgående från detta. |
| --- | --- |

D.

I förening med de demografiska förändringarna tvingar krisen medlemsstaterna till att effektivare använda de sociala utgifterna och utforma eventuella reformer av sina socialskyddssystem utgående från detta.

| E. | Arbetsmarknadens parter på nationell nivå kan spela en viktig roll för att finansiera och upprätthålla systemen för social trygghet. |
| --- | --- |

E.

Arbetsmarknadens parter på nationell nivå kan spela en viktig roll för att finansiera och upprätthålla systemen för social trygghet.

| F. | Välriktade och ändamålsenliga sociala investeringar stabiliserar ekonomin, främjar sysselsättningen och förbättrar arbetstagarnas yrkeskunnande, vilket stärker EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

F.

Välriktade och ändamålsenliga sociala investeringar stabiliserar ekonomin, främjar sysselsättningen och förbättrar arbetstagarnas yrkeskunnande, vilket stärker EU:s konkurrenskraft.

| G. | Den alltmer kunskapsintensiva inriktningen på tillgängliga arbeten och de yrkeskunskaper som behövs i sektorer som är anpassade efter en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle och där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden, kräver tillräckliga investeringar i utbildningsprogram. |
| --- | --- |

G.

Den alltmer kunskapsintensiva inriktningen på tillgängliga arbeten och de yrkeskunskaper som behövs i sektorer som är anpassade efter en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle och där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden, kräver tillräckliga investeringar i utbildningsprogram.

| H. | De genomsnittliga hushållsinkomsterna i EU minskar, medan långtidsarbetslöshet, fattigdom och social utestängning, inbegripet fattigdom bland förvärvsarbetande och social polarisering, ökar i många medlemsstater. |
| --- | --- |

H.

De genomsnittliga hushållsinkomsterna i EU minskar, medan långtidsarbetslöshet, fattigdom och social utestängning, inbegripet fattigdom bland förvärvsarbetande och social polarisering, ökar i många medlemsstater.

| I. | 10,5 procent av befolkningen i arbetsför ålder är idag arbetslös. |
| --- | --- |

I.

10,5 procent av befolkningen i arbetsför ålder är idag arbetslös.

| J. | Europeiska rådet uttalade den 30 januari 2012: ”För att den hållbara tillväxten och sysselsättningen på nytt ska öka måste man följa en konsekvent och brett baserad strategi som kombinerar smart budgetkonsolidering, där investeringar i framtida tillväxt upprätthålls, en sund makroekonomisk politik och en aktiv sysselsättningsstrategi som bevarar den sociala sammanhållningen.” |
| --- | --- |

J.

Europeiska rådet uttalade den 30 januari 2012: ”För att den hållbara tillväxten och sysselsättningen på nytt ska öka måste man följa en konsekvent och brett baserad strategi som kombinerar smart budgetkonsolidering, där investeringar i framtida tillväxt upprätthålls, en sund makroekonomisk politik och en aktiv sysselsättningsstrategi som bevarar den sociala sammanhållningen.”

| K. | Konsekvenserna av den ekonomiska stagnationen och den ihållande statsskuldkrisen, i kombination med de demografiska förändringarna, innebär en utmaning för välfärdssystemen liksom för social trygghet på en anständig nivå, inbegripet de lagstadgade och frivilliga socialförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

K.

Konsekvenserna av den ekonomiska stagnationen och den ihållande statsskuldkrisen, i kombination med de demografiska förändringarna, innebär en utmaning för välfärdssystemen liksom för social trygghet på en anständig nivå, inbegripet de lagstadgade och frivilliga socialförsäkringssystemen.

| L. | 22,8 procent av ungdomarna i EU är för närvarande arbetslösa, och i vissa medlemsstater är arbetslösheten bland unga mer än 50 procent. |
| --- | --- |

L.

22,8 procent av ungdomarna i EU är för närvarande arbetslösa, och i vissa medlemsstater är arbetslösheten bland unga mer än 50 procent.

| M. | 8,3 miljoner européer under 25 år varken arbetar eller studerar. Denna siffra fortsätter att öka, vilket medför en risk att de blir en förlorad generation. |
| --- | --- |

M.

8,3 miljoner européer under 25 år varken arbetar eller studerar. Denna siffra fortsätter att öka, vilket medför en risk att de blir en förlorad generation.

| N. | Det finns en större risk att ungdomar med invandrarbakgrund lämnar skolan utan att ha uppnått fullständiga gymnasiebetyg. |
| --- | --- |

N.

Det finns en större risk att ungdomar med invandrarbakgrund lämnar skolan utan att ha uppnått fullständiga gymnasiebetyg.

| O. | 27 procent av barnen löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning, vilket ska jämföras med 24 procent för hela EU:s befolkning (18). |
| --- | --- |

O.

27 procent av barnen löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning, vilket ska jämföras med 24 procent för hela EU:s befolkning (18).

| P. | 8 procent av EU-medborgarna lever under förhållanden med allvarlig materiell fattigdom och har inte råd med ett antal av de förnödenheter som anses vara nödvändiga för att leva ett anständigt liv i Europa. |
| --- | --- |

P.

8 procent av EU-medborgarna lever under förhållanden med allvarlig materiell fattigdom och har inte råd med ett antal av de förnödenheter som anses vara nödvändiga för att leva ett anständigt liv i Europa.

| Q. | 15 procent av barnen lämnar skolan utan att ha gått ut gymnasiet. 10 procent av EU:s medborgare lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar. |
| --- | --- |

Q.

15 procent av barnen lämnar skolan utan att ha gått ut gymnasiet. 10 procent av EU:s medborgare lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar.

| R. | Kommittén för socialt skydd varnar för att dessa siffror fortsätter att öka i många medlemsstater, delvis på grund av effekterna av finanspolitiska konsolideringsåtgärder. |
| --- | --- |

R.

Kommittén för socialt skydd varnar för att dessa siffror fortsätter att öka i många medlemsstater, delvis på grund av effekterna av finanspolitiska konsolideringsåtgärder.

| S. | Det är de mest utsatta befolkningsgrupperna, såsom äldre och personer med funktionsnedsättning, som drabbats hårdast av den finansiella, ekonomiska och sociala krisen. |
| --- | --- |

S.

Det är de mest utsatta befolkningsgrupperna, såsom äldre och personer med funktionsnedsättning, som drabbats hårdast av den finansiella, ekonomiska och sociala krisen.

| T. | Socialpolitiken omfattas i första hand av medlemsstaternas behörighet och EU stöder, hjälper och kompletterar medlemsstaternas insatser. |
| --- | --- |

T.

Socialpolitiken omfattas i första hand av medlemsstaternas behörighet och EU stöder, hjälper och kompletterar medlemsstaternas insatser.

| U. | Har man ett anständigt arbete är man verkligen skyddad mot fattigdom. |
| --- | --- |

U.

Har man ett anständigt arbete är man verkligen skyddad mot fattigdom.

| V. | En aktiv arbetsmarknadspolitik och aktiva strategier för aktivering spelar en nyckelroll för att arbetslösa ska kunna få anständigt arbete. |
| --- | --- |

V.

En aktiv arbetsmarknadspolitik och aktiva strategier för aktivering spelar en nyckelroll för att arbetslösa ska kunna få anständigt arbete.

| W. | Individanpassad och tillräcklig yrkesvägledning kan hjälpa dem som söker anständigt arbete att finna det. |
| --- | --- |

W.

Individanpassad och tillräcklig yrkesvägledning kan hjälpa dem som söker anständigt arbete att finna det.

| X. | Åtstramningsåtgärderna, inbegripet nedskärningar inom offentlig verksamhet och bidragsbudgetar, får inte förvärra situationen för de mest missgynnade grupperna eller i onödan utsätta människor för risken att bli arbetslös. |
| --- | --- |

X.

Åtstramningsåtgärderna, inbegripet nedskärningar inom offentlig verksamhet och bidragsbudgetar, får inte förvärra situationen för de mest missgynnade grupperna eller i onödan utsätta människor för risken att bli arbetslös.

| Y. | Åtstramningen får varken ifrågasätta utbudet av, tillgängligheten till eller de överkomliga priserna på hälso- och sjukvårdstjänster och långvårdstjänster eller förvärra ojämlikheterna i fråga om hälsa. |
| --- | --- |

Y.

Åtstramningen får varken ifrågasätta utbudet av, tillgängligheten till eller de överkomliga priserna på hälso- och sjukvårdstjänster och långvårdstjänster eller förvärra ojämlikheterna i fråga om hälsa.

| Z. | Kvinnor kommer sannolikt att drabbas mer än män av den ekonomiska krisen. Det finns en risk att den pågående recessionen fördröjer eller till och med vänder utvecklingen, vilket skulle få långsiktiga konsekvenser för de sociala trygghetssystemen liksom för den sociala inkluderingen och befolkningsutvecklingen. |
| --- | --- |

Z.

Kvinnor kommer sannolikt att drabbas mer än män av den ekonomiska krisen. Det finns en risk att den pågående recessionen fördröjer eller till och med vänder utvecklingen, vilket skulle få långsiktiga konsekvenser för de sociala trygghetssystemen liksom för den sociala inkluderingen och befolkningsutvecklingen.

| AA. | All åtstramningspolitik måste vara intelligent och i de politiska huvudprioriteringarna måste det ges utrymme för konjunkturutjämnande investeringar, som stämmer överens med den ekonomiska prestandan och produktiviteten. |
| --- | --- |

AA.

All åtstramningspolitik måste vara intelligent och i de politiska huvudprioriteringarna måste det ges utrymme för konjunkturutjämnande investeringar, som stämmer överens med den ekonomiska prestandan och produktiviteten.

| AB. | Marginaliserade befolkningsgrupper lever under bedrövliga socioekonomiska förhållanden och är ofta utsatta för allvarlig diskriminering och segregation på alla området i livet. |
| --- | --- |

AB.

Marginaliserade befolkningsgrupper lever under bedrövliga socioekonomiska förhållanden och är ofta utsatta för allvarlig diskriminering och segregation på alla området i livet.

| AC. | De första tecknen på skolavhopp är en tidig varningssignal om en ond cirkel av återkommande fattigdom. |
| --- | --- |

AC.

De första tecknen på skolavhopp är en tidig varningssignal om en ond cirkel av återkommande fattigdom.

| AD. | Hemlöshet fortsätter att vara ett problem i samtliga EU-medlemsstater. Hemlöshet är en av de extremaste formerna av fattigdom och urholkar den mänskliga värdigheten och komprometterar den grundläggande mänskliga rätten till en bostad. |
| --- | --- |

AD.

Hemlöshet fortsätter att vara ett problem i samtliga EU-medlemsstater. Hemlöshet är en av de extremaste formerna av fattigdom och urholkar den mänskliga värdigheten och komprometterar den grundläggande mänskliga rätten till en bostad.

| AE. | Det är samtliga medlemsstaters internationella skyldighet att garantera tillgång till en anständig bostad. Subventionerade bostäder måste tillhandahållas parallellt med ett marknadsbaserat utbud av bostäder. |
| --- | --- |

AE.

Det är samtliga medlemsstaters internationella skyldighet att garantera tillgång till en anständig bostad. Subventionerade bostäder måste tillhandahållas parallellt med ett marknadsbaserat utbud av bostäder.

| AF. | Hemlösa behöver specifika åtgärder för att de ska kunna integreras i samhället och undvika social utestängning. |
| --- | --- |

AF.

Hemlösa behöver specifika åtgärder för att de ska kunna integreras i samhället och undvika social utestängning.

| AG. | Fattigdom och social utestängning fortsätter att vara en central social bestämningsfaktor för hälsa och levnadsförhållanden, särskilt med tanke på hur barnfattigdom påverkar barns hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

AG.

Fattigdom och social utestängning fortsätter att vara en central social bestämningsfaktor för hälsa och levnadsförhållanden, särskilt med tanke på hur barnfattigdom påverkar barns hälsa och välbefinnande.

| AH. | Könsdiskriminering på arbetsplatsen, löneklyftor mellan könen och därav följande skillnader i pension fortsätter envist att förekomma i EU. |
| --- | --- |

AH.

Könsdiskriminering på arbetsplatsen, löneklyftor mellan könen och därav följande skillnader i pension fortsätter envist att förekomma i EU.

| AI. | Endast 63 procent av kvinnorna i EU yrkesarbetar mot 76 procent av männen, vilket delvis beror på att det saknas barnomsorg och annan anhörigvård och konkreta åtgärder för att åstadkomma en hälsosam balans mellan arbete och familjeliv. |
| --- | --- |

AI.

Endast 63 procent av kvinnorna i EU yrkesarbetar mot 76 procent av männen, vilket delvis beror på att det saknas barnomsorg och annan anhörigvård och konkreta åtgärder för att åstadkomma en hälsosam balans mellan arbete och familjeliv.

| AJ. | Jämställdhetsperspektivet är avgörande för att uppnå de övergripande målen i Europa 2020-strategin, eftersom kvinnor utgör den största reserven av hittills outnyttjad arbetskraft. Konkreta åtgärder och specifika handlingsprogram för jämställdhetsintegrering måste därför utarbetas som ett led i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

AJ.

Jämställdhetsperspektivet är avgörande för att uppnå de övergripande målen i Europa 2020-strategin, eftersom kvinnor utgör den största reserven av hittills outnyttjad arbetskraft. Konkreta åtgärder och specifika handlingsprogram för jämställdhetsintegrering måste därför utarbetas som ett led i den europeiska planeringsterminen.

| AK. | Eftersom de flesta familjeförsörjare, de flesta ensamstående föräldrar och de flesta omsorgsgivare är kvinnor måste en aktiv inkluderingspolitik inbegripa en allomfattande uppsättning åtgärder som gör det möjligt för dem att öka sitt deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AK.

Eftersom de flesta familjeförsörjare, de flesta ensamstående föräldrar och de flesta omsorgsgivare är kvinnor måste en aktiv inkluderingspolitik inbegripa en allomfattande uppsättning åtgärder som gör det möjligt för dem att öka sitt deltagande på arbetsmarknaden.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens paket för sociala investeringar, genom vilket man upprättar de kopplingar som behövs mellan nationell socialpolitik, arbetet med reformerna av den europeiska planeringsterminen och de berörda anslagen från EU-sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens paket för sociala investeringar, genom vilket man upprättar de kopplingar som behövs mellan nationell socialpolitik, arbetet med reformerna av den europeiska planeringsterminen och de berörda anslagen från EU-sammanhållningsfonderna.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att välfärdssystemen, förutom sin ursprungliga funktion av att tjäna det sociala skyddet, enligt kommissionens meddelande också ska tjäna sociala investeringar och stabilisera ekonomin. Parlamentet understryker att det av dagens ekonomiska och sociala kris framgår att dessa funktioner måste komplettera varandra snarare än stå i motsats till varandra. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att välfärdssystemen, förutom sin ursprungliga funktion av att tjäna det sociala skyddet, enligt kommissionens meddelande också ska tjäna sociala investeringar och stabilisera ekonomin. Parlamentet understryker att det av dagens ekonomiska och sociala kris framgår att dessa funktioner måste komplettera varandra snarare än stå i motsats till varandra.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att socialpolitiken och den ekonomiska politiken måste samordnas bättre på EU-nivå för att motsägelser ska kunna undvikas, synergier byggas upp mellan dem samt för att dessa bägge slag av politik bättre ska kunna stärka varandras syften. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att socialpolitiken och den ekonomiska politiken måste samordnas bättre på EU-nivå för att motsägelser ska kunna undvikas, synergier byggas upp mellan dem samt för att dessa bägge slag av politik bättre ska kunna stärka varandras syften.

| 4. | Europaparlamentet betonar att ekonomisk tillväxt på sikt är det bästa sättet att motverka arbetslösheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att ekonomisk tillväxt på sikt är det bästa sättet att motverka arbetslösheten.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att meddelandet åtföljts av en rekommendation inom bara ett enda område, medan åtstramningens konsekvenser gör sig gällande inom flera områden av socialpolitiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att meddelandet åtföljts av en rekommendation inom bara ett enda område, medan åtstramningens konsekvenser gör sig gällande inom flera områden av socialpolitiken.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att reformer av socialpolitiken måste styras särskilt av principerna om aktiv integration och aktivering, så att de arbetslösa och de mest missgynnade kan komma in på arbetsmarknaden och delta i den. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att reformer av socialpolitiken måste styras särskilt av principerna om aktiv integration och aktivering, så att de arbetslösa och de mest missgynnade kan komma in på arbetsmarknaden och delta i den.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att sociala investeringar skapar såväl sociala som ekonomiska vinster genom att sociala risker förebyggs och bemöts. Sociala investeringar är inriktade på offentlig politik och investeringsstrategier i mänskliga resurser under övergången mot föränderliga arbetsmarknader och gör att man kan tillägna sig ny kunskap i sektorer där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden och som anpassats till en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att sociala investeringar skapar såväl sociala som ekonomiska vinster genom att sociala risker förebyggs och bemöts. Sociala investeringar är inriktade på offentlig politik och investeringsstrategier i mänskliga resurser under övergången mot föränderliga arbetsmarknader och gör att man kan tillägna sig ny kunskap i sektorer där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden och som anpassats till en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle.

| 8. | Europaparlamentet betonar att sociala investeringar bör ses som en investering av medlemsstaterna, som kan ge dubbel avkastning med vinster på lång sikt samt konjunkturutjämnande effekter, vilka i sin tur kan minska risken för förluster. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka delar av de offentliga socialutgifterna kan anses som produktiva investeringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att sociala investeringar bör ses som en investering av medlemsstaterna, som kan ge dubbel avkastning med vinster på lång sikt samt konjunkturutjämnande effekter, vilka i sin tur kan minska risken för förluster. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka delar av de offentliga socialutgifterna kan anses som produktiva investeringar.

| 9. | Europaparlamentet noterar i anslutning till detta att målinriktade sociala investeringar bör utgöra en viktig del av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik, och omsättas i arbetet med den europeiska planeringsterminen för att de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar i anslutning till detta att målinriktade sociala investeringar bör utgöra en viktig del av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik, och omsättas i arbetet med den europeiska planeringsterminen för att de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin ska kunna uppnås.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att inkludera sociala investeringar i sina budgetmål på medellång och lång sikt, liksom i sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att inkludera sociala investeringar i sina budgetmål på medellång och lång sikt, liksom i sina nationella reformprogram.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att socialpolitiken inte får sina resurser bara från den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar att socialpolitiken inte får sina resurser bara från den offentliga sektorn.

| 12. | Europaparlamentet understryker därför att medlemsstaterna i högre grad bör ta innovativa grepp på finansieringen, bland annat genom att låta den privata sektorn delta och genom att använda finansieringslösningar via instrument såsom samhällsuppbyggande obligationer, offentlig-privata partnerskap, mikrofinansiering, pass för sociala investeringar (”social investment passport”) och politiskt baserade garantier. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker därför att medlemsstaterna i högre grad bör ta innovativa grepp på finansieringen, bland annat genom att låta den privata sektorn delta och genom att använda finansieringslösningar via instrument såsom samhällsuppbyggande obligationer, offentlig-privata partnerskap, mikrofinansiering, pass för sociala investeringar (”social investment passport”) och politiskt baserade garantier.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att också låta sociala företag medverka, eftersom de kan komplettera den offentliga sektorns insatser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att också låta sociala företag medverka, eftersom de kan komplettera den offentliga sektorns insatser.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att överväga att ta fram en resultattavla för gemensamma sociala investeringsindikatorer, som ska omfatta en varningsmekanism, för övervakning av framstegen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att överväga att ta fram en resultattavla för gemensamma sociala investeringsindikatorer, som ska omfatta en varningsmekanism, för övervakning av framstegen i medlemsstaterna.

| 15. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens fasthållande vid att minst 25 procent av de sammanhållningspolitiska medlen ska anslås till humankapital och sociala investeringar genom Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ser positivt på kommissionens fasthållande vid att minst 25 procent av de sammanhållningspolitiska medlen ska anslås till humankapital och sociala investeringar genom Europeiska socialfonden.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera effektiv övervakning av de socialpolitiska utgifterna, så att resurserna avsätts för målinriktade och effektiva åtgärder och onödig byråkrati undviks. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera effektiv övervakning av de socialpolitiska utgifterna, så att resurserna avsätts för målinriktade och effektiva åtgärder och onödig byråkrati undviks.

Hållbarhet

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ofördröjligen modernisera sin politik för sociala investeringar samt, vid behov, strukturera om den, för att kunna erbjuda sina medborgare tjänster av bästa möjliga slag. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ofördröjligen modernisera sin politik för sociala investeringar samt, vid behov, strukturera om den, för att kunna erbjuda sina medborgare tjänster av bästa möjliga slag.

| 18. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör göra sin politik för sociala investeringar hållbar och trygga dess framtid genom att förbättra både systemets effektivitet och ändamålsenlighet och de tillbudsstående resurserna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör göra sin politik för sociala investeringar hållbar och trygga dess framtid genom att förbättra både systemets effektivitet och ändamålsenlighet och de tillbudsstående resurserna.

| 19. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna, när de vill göra sin politik för sociala investeringar mer hållbar, inte nödvändigtvis bör öka utgifterna utan använda utgifterna effektivare och mera ändamålsenligt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna, när de vill göra sin politik för sociala investeringar mer hållbar, inte nödvändigtvis bör öka utgifterna utan använda utgifterna effektivare och mera ändamålsenligt.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att målinrikta sin politik för sociala investeringar och regelbundet övervaka framstegen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att målinrikta sin politik för sociala investeringar och regelbundet övervaka framstegen.

Kamp mot fattigdom och social utestängning

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att ta upp fattigdom bland förvärvsarbetande, fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden samt fattigdom bland äldre personer i de kommande landsspecifika rekommendationerna. Europeiska rådet uppmanas att stödja dessa riktlinjer som en prioritering. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att ta upp fattigdom bland förvärvsarbetande, fattigdom bland personer med svag eller ingen koppling till arbetsmarknaden samt fattigdom bland äldre personer i de kommande landsspecifika rekommendationerna. Europeiska rådet uppmanas att stödja dessa riktlinjer som en prioritering.

| 22. | Europaparlamentet betonar de viktiga komponenterna i den europeiska strategin för aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden, nämligen tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet. Parlamentet beklagar att de nationella strategierna för aktiv inkludering alltför ofta handlar om aktivering av dem som redan befinner sig i arbetslivet, så att man i själva verket utesluter personer som står utanför arbetsmarknaden och som inte kan återvända till den exempelvis på grund av ålder eller funktionsbegränsningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar de viktiga komponenterna i den europeiska strategin för aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden, nämligen tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet. Parlamentet beklagar att de nationella strategierna för aktiv inkludering alltför ofta handlar om aktivering av dem som redan befinner sig i arbetslivet, så att man i själva verket utesluter personer som står utanför arbetsmarknaden och som inte kan återvända till den exempelvis på grund av ålder eller funktionsbegränsningar.

| 23. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att strategierna för aktiv inkludering bör






  — | vara förenliga med en livscykelinriktad syn på utbildningspolitiska åtgärder och åtgärder förknippade med livslångt lärande samt social- och sysselsättningspolitiska åtgärder, |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att strategierna för aktiv inkludering bör

—

vara förenliga med en livscykelinriktad syn på utbildningspolitiska åtgärder och åtgärder förknippade med livslångt lärande samt social- och sysselsättningspolitiska åtgärder,

| — | vara skräddarsydda, målinriktade och behovsinriktade samt allmänt tillgängliga och fria från diskriminering, |
| --- | --- |

—

vara skräddarsydda, målinriktade och behovsinriktade samt allmänt tillgängliga och fria från diskriminering,

| — | vara grundade på en helhetsstrategi och delaktighet, |
| --- | --- |

—

vara grundade på en helhetsstrategi och delaktighet,

| — | ta hänsyn till förutsättningar som är av avgörande vikt för deltagande utan att leda till en situation där minimiinkomsten äventyras. och |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till förutsättningar som är av avgörande vikt för deltagande utan att leda till en situation där minimiinkomsten äventyras. och

| — | på grund av vikten av de lokala och regionala förutsättningarna, följa den inriktning på insatserna för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som gjorts inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

—

på grund av vikten av de lokala och regionala förutsättningarna, följa den inriktning på insatserna för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som gjorts inom ramen för sammanhållningspolitiken.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för politiken för aktiv inkludering systematiskt bedöma hur åtstramningen påverkar utsatta grupper. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för politiken för aktiv inkludering systematiskt bedöma hur åtstramningen påverkar utsatta grupper.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kvaliteten på sociala tjänster för berättigade personer, i vilket också ska ingå att tjänsterna ska finnas att tillgå, kunna anlitas och vara överkomligt prissatta, särskilt inom områdena hälso- och sjukvård, långtidsvård, utbildning, subventionerade bostäder, energi, vatten, transport och kommunikation. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kvaliteten på sociala tjänster för berättigade personer, i vilket också ska ingå att tjänsterna ska finnas att tillgå, kunna anlitas och vara överkomligt prissatta, särskilt inom områdena hälso- och sjukvård, långtidsvård, utbildning, subventionerade bostäder, energi, vatten, transport och kommunikation.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det behövs ökad produktivitet i tillhandahållandet av vårdtjänster, för att minska förekomsten av ohälsa eller funktionsnedsättning och så att äldre människor ska kunna fortsätta klara sig själva även om de lider av funktionsbegränsningar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att det behövs ökad produktivitet i tillhandahållandet av vårdtjänster, för att minska förekomsten av ohälsa eller funktionsnedsättning och så att äldre människor ska kunna fortsätta klara sig själva även om de lider av funktionsbegränsningar.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga införande av sociala standardavgifter för utsatta grupper, exempelvis inom energi, vatten och kollektivtrafik. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga införande av sociala standardavgifter för utsatta grupper, exempelvis inom energi, vatten och kollektivtrafik.

| 28. | Europaparlamentet begär att organisationer som representerar marginaliserade befolkningsgrupper aktivt ska delta i utformningen och genomförandet av strategierna för integrering av marginaliserade befolkningsgrupper, exempelvis de nationella strategierna för integrering av romer fram till 2020. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet begär att organisationer som representerar marginaliserade befolkningsgrupper aktivt ska delta i utformningen och genomförandet av strategierna för integrering av marginaliserade befolkningsgrupper, exempelvis de nationella strategierna för integrering av romer fram till 2020.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att man i många medlemsstater inte gör tillräckligt för att integrera invandrare och betonar att det behövs investeringar i lämpliga program och tjänster och i ändamålsenlig information om hur man kan ta del i programmen, för att integrationen av invandrare ska gå lättare och risken för social utestängning minska. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet beklagar att man i många medlemsstater inte gör tillräckligt för att integrera invandrare och betonar att det behövs investeringar i lämpliga program och tjänster och i ändamålsenlig information om hur man kan ta del i programmen, för att integrationen av invandrare ska gå lättare och risken för social utestängning minska.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en konkret och utförlig färdplan för genomförande av strategier för aktiv inkludering. Parlamentet betonar att tidsfrister och realistiska mål som grundar sig på specifika indikatorer och en utförlig dialog mellan de berörda parterna bör fastställas i denna färdplan och att den ska övervakas noga genom den öppna samordningsmetoden, med hjälp av relevanta redskap och förfaranden i händelse av att den inte följs. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en konkret och utförlig färdplan för genomförande av strategier för aktiv inkludering. Parlamentet betonar att tidsfrister och realistiska mål som grundar sig på specifika indikatorer och en utförlig dialog mellan de berörda parterna bör fastställas i denna färdplan och att den ska övervakas noga genom den öppna samordningsmetoden, med hjälp av relevanta redskap och förfaranden i händelse av att den inte följs.

Kamp mot barnfattigdom

| 31. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens rekommendation om barnfattigdom som ingår i meddelandet om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning. Barnets rättigheter har också stadfästs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet ser positivt på kommissionens rekommendation om barnfattigdom som ingår i meddelandet om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning. Barnets rättigheter har också stadfästs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den helhetssyn man gått in för i rekommendationen och som bygger på de tre pelarna tillgång till adekvata resurser, tillgång till tjänster av hög kvalitet och deltagande i samhällsliv och beslutsfattande och där det erkänns att barn har rättigheter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den helhetssyn man gått in för i rekommendationen och som bygger på de tre pelarna tillgång till adekvata resurser, tillgång till tjänster av hög kvalitet och deltagande i samhällsliv och beslutsfattande och där det erkänns att barn har rättigheter.

| 33. | Europaparlamentet upprepar än en gång att alla barn och ungdomar har rätt till utbildning enligt FN:s barnkonvention, som även omfattar barn och ungdomar som saknar uppehållstillstånd i de länder där de vistas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar än en gång att alla barn och ungdomar har rätt till utbildning enligt FN:s barnkonvention, som även omfattar barn och ungdomar som saknar uppehållstillstånd i de länder där de vistas.

| 34. | Europaparlamentet betonar att kampen mot barnfattigdom måste inriktas på förebyggande och tidiga ingripanden i stället för avhjälpande åtgärder, och den bör utgå från den vägledande principen om lika tillgång till förskolor och barnomsorg av hög kvalitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att kampen mot barnfattigdom måste inriktas på förebyggande och tidiga ingripanden i stället för avhjälpande åtgärder, och den bör utgå från den vägledande principen om lika tillgång till förskolor och barnomsorg av hög kvalitet.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till fler inrättningar för barn, exempelvis allaktivitetshus som håller öppet både under terminerna och loven och kultur- och idrottsverksamhet utanför lektionstid, där även måltider ingår. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till fler inrättningar för barn, exempelvis allaktivitetshus som håller öppet både under terminerna och loven och kultur- och idrottsverksamhet utanför lektionstid, där även måltider ingår.

| 36. | Europaparlamentet betonar att tillräckliga ekonomiska resurser måste anslås till dessa tjänster, särskilt till åtgärder till stöd för fattiga och utsatta familjer, exempelvis familjer med barn med funktionsnedsättning, ensamstående föräldrar eller familjer med många barn. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att tillräckliga ekonomiska resurser måste anslås till dessa tjänster, särskilt till åtgärder till stöd för fattiga och utsatta familjer, exempelvis familjer med barn med funktionsnedsättning, ensamstående föräldrar eller familjer med många barn.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av förhållandet mellan barn och förälder och av att föräldrar får det stöd som behövs för att de ska kunna uppfylla sitt föräldraansvar, vilket förhindrar att barn till följd av stor fattigdom separeras från sina föräldrar och omplaceras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av förhållandet mellan barn och förälder och av att föräldrar får det stöd som behövs för att de ska kunna uppfylla sitt föräldraansvar, vilket förhindrar att barn till följd av stor fattigdom separeras från sina föräldrar och omplaceras.

Kamp mot hemlöshet

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsdokument Confronting Homelessness (kamp mot hemlöshet). |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsdokument Confronting Homelessness (kamp mot hemlöshet).

| 39. | Europaparlamentet påminner om parlamentets efterlysning av en konkret och utförlig färdplan för genomförandet av EU-strategin för hemlösa. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om parlamentets efterlysning av en konkret och utförlig färdplan för genomförandet av EU-strategin för hemlösa.

| 40. | Europaparlamentet betonar att investeringar i subventionerade bostäder, förutom att de spelar en avgörande roll för att mildra följderna av fattigdom, bör ses som en social investering, som leder till skapande av anständiga arbetstillfällen och hållbar tillväxt på lång sikt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att investeringar i subventionerade bostäder, förutom att de spelar en avgörande roll för att mildra följderna av fattigdom, bör ses som en social investering, som leder till skapande av anständiga arbetstillfällen och hållbar tillväxt på lång sikt.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa onödig byråkrati vid ansökan om subventionerat boende, liksom alla former av diskriminering av minoriteter eller utsatta grupper, i syfte att garantera lika tillgång för alla. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa onödig byråkrati vid ansökan om subventionerat boende, liksom alla former av diskriminering av minoriteter eller utsatta grupper, i syfte att garantera lika tillgång för alla.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att energikostnaderna vanligtvis utgör en stor del av hushållsutgifterna och uppmanar därför medlemsstaterna att stärka sina åtgärder för energieffektivitet i hushållen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att energikostnaderna vanligtvis utgör en stor del av hushållsutgifterna och uppmanar därför medlemsstaterna att stärka sina åtgärder för energieffektivitet i hushållen.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta särskilda program för hemlösa utgående från bedömningar av den lokala situationen, och att lägga särskild vikt vid bostäder och långsiktigt bistånd till utsatta personer och marginaliserade befolkningsgrupper, i stället för att endast tillhandahålla tillfälliga bostäder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta särskilda program för hemlösa utgående från bedömningar av den lokala situationen, och att lägga särskild vikt vid bostäder och långsiktigt bistånd till utsatta personer och marginaliserade befolkningsgrupper, i stället för att endast tillhandahålla tillfälliga bostäder.

Ungdomars sysselsättning

| 44. | Europaparlamentet betonar att investeringar i ungdomars sysselsättning måste ingå som ett centralt inslag i nationella strategier för sociala investeringar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att investeringar i ungdomars sysselsättning måste ingå som ett centralt inslag i nationella strategier för sociala investeringar.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att vidta avgörande åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, särskilt genom att förhindra avhopp från skolor, fortbildning eller lärlingsprogram (till exempel med hjälp av ett utbildningssystem där utbildning varvas med praktik eller en annan och lika ändamålsenlig ram) och att utarbeta uttömmande strategier för ungdomar som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att vidta avgörande åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, särskilt genom att förhindra avhopp från skolor, fortbildning eller lärlingsprogram (till exempel med hjälp av ett utbildningssystem där utbildning varvas med praktik eller en annan och lika ändamålsenlig ram) och att utarbeta uttömmande strategier för ungdomar som varken arbetar eller studerar.

| 46. | Europaparlamentet betonar att sociala investeringar till stöd för ungdomar som varken arbetar eller studerar skulle minska de förluster som ekonomin drabbas av idag till följd av ungdomars bristande integration på arbetsmarknaden, som av Eurofound skattats till 153 miljarder euro om året, eller 1,2 procent av BNP i EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att sociala investeringar till stöd för ungdomar som varken arbetar eller studerar skulle minska de förluster som ekonomin drabbas av idag till följd av ungdomars bristande integration på arbetsmarknaden, som av Eurofound skattats till 153 miljarder euro om året, eller 1,2 procent av BNP i EU.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att dagens politik för sociala investeringar inte tillräckligt betonar att resurser i första hand måste inriktas på de långtidsarbetslösa, arbetslösa ungdomar samt äldre arbetstagare som riskerar långtidsarbetslöshet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att dagens politik för sociala investeringar inte tillräckligt betonar att resurser i första hand måste inriktas på de långtidsarbetslösa, arbetslösa ungdomar samt äldre arbetstagare som riskerar långtidsarbetslöshet.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att sociala investeringar i ungdomar kan ta sig många olika uttryck, och bland annat ske i form av utveckling av partnerskap mellan skolor, utbildningscentrum och lokala och regionala företag, genom att erbjuda målinriktad högkvalitativ utbildning och praktikprogram av hög kvalitet för ungdomar, yrkesutbildning i samarbete med företag samt mentorskap med äldre anställda för att engagera och utbilda ungdomar på arbetsplatsen, eller genom att säkra en bättre övergång från utbildning till arbete, uppmuntra ungdomars deltagande i samhällslivet samt främja regional, europeisk och internationell rörlighet med hjälp av ytterligare framsteg i riktning mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter. Parlamentet betonar att sociala investeringar kan gå hand i hand med ändamålsenliga incitament, såsom sysselsättningsbidrag eller försäkringsavgifter för unga som garanterar rimliga arbets- och levnadsförhållanden, för att få arbetsgivare inom den offentliga och privata sektorn att anställa unga, investera både i arbetstillfällen av hög kvalitet för unga och i deras fortbildning och kompetensutveckling under anställningen samt stödja företagande bland unga. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att sociala investeringar i ungdomar kan ta sig många olika uttryck, och bland annat ske i form av utveckling av partnerskap mellan skolor, utbildningscentrum och lokala och regionala företag, genom att erbjuda målinriktad högkvalitativ utbildning och praktikprogram av hög kvalitet för ungdomar, yrkesutbildning i samarbete med företag samt mentorskap med äldre anställda för att engagera och utbilda ungdomar på arbetsplatsen, eller genom att säkra en bättre övergång från utbildning till arbete, uppmuntra ungdomars deltagande i samhällslivet samt främja regional, europeisk och internationell rörlighet med hjälp av ytterligare framsteg i riktning mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter. Parlamentet betonar att sociala investeringar kan gå hand i hand med ändamålsenliga incitament, såsom sysselsättningsbidrag eller försäkringsavgifter för unga som garanterar rimliga arbets- och levnadsförhållanden, för att få arbetsgivare inom den offentliga och privata sektorn att anställa unga, investera både i arbetstillfällen av hög kvalitet för unga och i deras fortbildning och kompetensutveckling under anställningen samt stödja företagande bland unga.

| 49. | Europaparlamentet betonar att de nationella systemen för social trygghet, framför allt pensionssystemen, måste samordnas bättre för att uppmuntra till rörlighet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att de nationella systemen för social trygghet, framför allt pensionssystemen, måste samordnas bättre för att uppmuntra till rörlighet.

| 50. | Europaparlamentet betonar att det behövs statistiska uppgifter som är jämförbara mellan medlemsstaterna avseende ungdomsarbetslöshet och arbetsmarknadsutgifter för ungdomar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att det behövs statistiska uppgifter som är jämförbara mellan medlemsstaterna avseende ungdomsarbetslöshet och arbetsmarknadsutgifter för ungdomar.

Sysselsättningsskapande och arbetsmarknader

| 51. | Europaparlamentet framhåller med skärpa att åtstramningsåtgärder kan äventyra sysselsättningens kvalitet, det sociala skyddet och hälso- och säkerhetsnormer och framhåller att de därför måste åtföljas av åtgärder avsedda att upprätthålla tillräckliga normer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller med skärpa att åtstramningsåtgärder kan äventyra sysselsättningens kvalitet, det sociala skyddet och hälso- och säkerhetsnormer och framhåller att de därför måste åtföljas av åtgärder avsedda att upprätthålla tillräckliga normer.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av livslångt lärande för att människor bättre ska kunna delta i samhällslivet och på arbetsmarknaden, ända fram till lagstadgad pensionsålder och, om så önskas, rentav ännu längre. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar vikten av livslångt lärande för att människor bättre ska kunna delta i samhällslivet och på arbetsmarknaden, ända fram till lagstadgad pensionsålder och, om så önskas, rentav ännu längre.

| 53. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att, som en del av sina sociala investeringsprogram, anta åtgärder som främjar skapandet av arbetstillfällen, t.ex. skattereformer som underlättar anställningar, främjar och stöder egenföretagande och nyföretagande, förbättrar ramvillkoren för affärsverksamhet, underlättar små och medelstora företags tillgång till finansiering, omvandlar informellt och odeklarerat arbete till reguljära anställningar, skapar incitament för förbättrad sysselsättningsnivå bland de mest utsatta samhällsgrupperna, reformerar arbetsmarknaderna så att de blir mer dynamiska och fria från diskriminering samt att integrera flexicurity och modernisera lönebildningssystemen för att anpassa lönerna till produktivitetsutvecklingen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att, som en del av sina sociala investeringsprogram, anta åtgärder som främjar skapandet av arbetstillfällen, t.ex. skattereformer som underlättar anställningar, främjar och stöder egenföretagande och nyföretagande, förbättrar ramvillkoren för affärsverksamhet, underlättar små och medelstora företags tillgång till finansiering, omvandlar informellt och odeklarerat arbete till reguljära anställningar, skapar incitament för förbättrad sysselsättningsnivå bland de mest utsatta samhällsgrupperna, reformerar arbetsmarknaderna så att de blir mer dynamiska och fria från diskriminering samt att integrera flexicurity och modernisera lönebildningssystemen för att anpassa lönerna till produktivitetsutvecklingen.

| 54. | Europaparlamentet betonar att den sysselsättningsskapande potentialen i innovativa sektorer i Horisont 2020, som den hållbara, koldioxidfria ekonomin, hälso- och sjukvården, den sociala omsorgen och de digitala, kulturella och kreativa sektorerna, måste utnyttjas, vilket bör stödjas genom tillräckliga investeringar i ny kompetens och instrument för sociala investeringar, och att begreppet smart specialisering därvid ska användas för att anpassa framstående forsknings- och innovationskapacitet till marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att den sysselsättningsskapande potentialen i innovativa sektorer i Horisont 2020, som den hållbara, koldioxidfria ekonomin, hälso- och sjukvården, den sociala omsorgen och de digitala, kulturella och kreativa sektorerna, måste utnyttjas, vilket bör stödjas genom tillräckliga investeringar i ny kompetens och instrument för sociala investeringar, och att begreppet smart specialisering därvid ska användas för att anpassa framstående forsknings- och innovationskapacitet till marknadsutvecklingen.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att iakttagande av flexicurityprinciperna möjliggör såväl tillräckligt socialt skydd för arbetstagarna som tillgång till fortbildning och karriärutveckling, som gör det möjligt att förvärva ny kompetens. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att iakttagande av flexicurityprinciperna möjliggör såväl tillräckligt socialt skydd för arbetstagarna som tillgång till fortbildning och karriärutveckling, som gör det möjligt att förvärva ny kompetens.

Socialt entreprenörskap

| 56. | Europaparlamentet välkomnar inriktningen på socialt entreprenörskap och tillgång till mikrokrediter för, bland annat, utsatta grupper och betonar att de är avgörande komponenter i samband med sociala investeringar, eftersom de inte bara kan skapa nya hållbara arbetstillfällen och låta den sociala och solidariska ekonomin utvecklas, utan också låter sociala företag gå med vinst och återinvestera vinsten. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar inriktningen på socialt entreprenörskap och tillgång till mikrokrediter för, bland annat, utsatta grupper och betonar att de är avgörande komponenter i samband med sociala investeringar, eftersom de inte bara kan skapa nya hållbara arbetstillfällen och låta den sociala och solidariska ekonomin utvecklas, utan också låter sociala företag gå med vinst och återinvestera vinsten.

| 57. | Europaparlamentet betonar att ett aktivt åldrande vid god hälsa måste tillförsäkras livet igenom och att man måste lägga tyngdpunkten vid att förebygga och rehabilitera för att antalet fall av ohälsa, funktionsbegränsningar och funktionsnedsättningar ska kunna minskas, för att det ska dröja längre innan de inträffar och för att utvecklingen av dem ska kunna vändas och dämpas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att ett aktivt åldrande vid god hälsa måste tillförsäkras livet igenom och att man måste lägga tyngdpunkten vid att förebygga och rehabilitera för att antalet fall av ohälsa, funktionsbegränsningar och funktionsnedsättningar ska kunna minskas, för att det ska dröja längre innan de inträffar och för att utvecklingen av dem ska kunna vändas och dämpas.

| 58. | Europaparlamentet beklagar att meddelandet inte belyser den viktiga roll som Grundtvig-programmet spelar för att förhindra fattigdom och social utestängning och främja sociala investeringar. Kommissionen uppmanas att öka medvetenheten om möjligheterna till program för livslångt lärande, yrkesutbildning och fortbildning, och medlemsstaterna uppmanas att öka kvaliteten på och tillgängligheten till dessa program. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet beklagar att meddelandet inte belyser den viktiga roll som Grundtvig-programmet spelar för att förhindra fattigdom och social utestängning och främja sociala investeringar. Kommissionen uppmanas att öka medvetenheten om möjligheterna till program för livslångt lärande, yrkesutbildning och fortbildning, och medlemsstaterna uppmanas att öka kvaliteten på och tillgängligheten till dessa program.

| 59. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som EU:s finansieringsinstrument och de europeiska fonderna för socialt företagande spelar för att förbättra sociala företags tillträde till finansmarknaderna. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som EU:s finansieringsinstrument och de europeiska fonderna för socialt företagande spelar för att förbättra sociala företags tillträde till finansmarknaderna.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga införandet av en gemensam europeisk ram för offentliggörande av uppgifter, som skulle garantera transparent information om investeringar i sociala företag i medlemsstaterna och främja grupptryck mellan företagen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga införandet av en gemensam europeisk ram för offentliggörande av uppgifter, som skulle garantera transparent information om investeringar i sociala företag i medlemsstaterna och främja grupptryck mellan företagen.

| 61. | Europaparlamentet betonar att företagens sociala ansvar (CSR) bör inrikta sig på såväl miljönormer som sociala standarder, varvid syftet är att få företagen att bete sig ansvarsfullt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att företagens sociala ansvar (CSR) bör inrikta sig på såväl miljönormer som sociala standarder, varvid syftet är att få företagen att bete sig ansvarsfullt.

Jämställdhetsaspekter

| 62. | Europaparlamentet välkomnar att jämställdhetsaspekter behandlas i kommissionens meddelande om sociala investeringsstrategier. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar att jämställdhetsaspekter behandlas i kommissionens meddelande om sociala investeringsstrategier.

| 63. | Europaparlamentet betonar den avgörande vikten av att det erbjuds barnomsorg och annan anhörigvård av god kvalitet, eftersom kvinnor på det sättet kan komma in på arbetsmarknaden och heltidsarbeta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ordna med tillräcklig barnomsorg och annan anhörigvård för att bägge föräldrarna ska kunna delta i arbetslivet, något som blir ännu viktigare i och med att utbudet av barnomsorgsplatser i dag är ganska olika i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar den avgörande vikten av att det erbjuds barnomsorg och annan anhörigvård av god kvalitet, eftersom kvinnor på det sättet kan komma in på arbetsmarknaden och heltidsarbeta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ordna med tillräcklig barnomsorg och annan anhörigvård för att bägge föräldrarna ska kunna delta i arbetslivet, något som blir ännu viktigare i och med att utbudet av barnomsorgsplatser i dag är ganska olika i olika medlemsstater.

| 64. | Europaparlamentet sluter upp bakom kommission i dess uppmaning till medlemsstaterna att investera i tjänster – såsom barnomsorg under hela dagen av hög kvalitet till ett rimligt pris, heldagsskolor, äldreomsorg och stöd till anhörigvårdare – som främjar jämställdhet, gör det lättare för män och kvinnor att förena arbete och familjeliv (också pappaledighet) och skapar förutsättningar för inträde på eller återvändande till arbetsmarknaden. Parlamentet vill också att det tillförsäkras lika lön för likvärdigt arbete för män och kvinnor. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet sluter upp bakom kommission i dess uppmaning till medlemsstaterna att investera i tjänster – såsom barnomsorg under hela dagen av hög kvalitet till ett rimligt pris, heldagsskolor, äldreomsorg och stöd till anhörigvårdare – som främjar jämställdhet, gör det lättare för män och kvinnor att förena arbete och familjeliv (också pappaledighet) och skapar förutsättningar för inträde på eller återvändande till arbetsmarknaden. Parlamentet vill också att det tillförsäkras lika lön för likvärdigt arbete för män och kvinnor.

| 65. | Europaparlamentet upprepar vikten av att utbildningsväsendena anammar jämställdhetsperspektivet, vilket ger barnen möjlighet att upptäcka sin begåvning. På så sätt kan man långsiktigt undvika könssegregering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet upprepar vikten av att utbildningsväsendena anammar jämställdhetsperspektivet, vilket ger barnen möjlighet att upptäcka sin begåvning. På så sätt kan man långsiktigt undvika könssegregering på arbetsmarknaden.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera och främja jämställdhet mellan könen som en del av sin nationella politik och i sina nationella reformprogram. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera och främja jämställdhet mellan könen som en del av sin nationella politik och i sina nationella reformprogram.

EU-medel

| 67. | Europaparlamentet belyser den avgörande roll som sammanhållningspolitiken och strukturfonderna spelar för att främja de sociala investeringarna. Parlamentet betonar i detta sammanhang det betydande bidrag som Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ger för att förhindra fattigdom bland arbetstagare som drabbats av krisen, och från EU-instrumentet Progress för mikrokrediter för att stödja entreprenörskap med hjälp av utbildnings-, omskolnings- och arbetskraftsåtgärder för att få människor tillbaka in i arbetslivet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet belyser den avgörande roll som sammanhållningspolitiken och strukturfonderna spelar för att främja de sociala investeringarna. Parlamentet betonar i detta sammanhang det betydande bidrag som Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ger för att förhindra fattigdom bland arbetstagare som drabbats av krisen, och från EU-instrumentet Progress för mikrokrediter för att stödja entreprenörskap med hjälp av utbildnings-, omskolnings- och arbetskraftsåtgärder för att få människor tillbaka in i arbetslivet.

| 68. | Europaparlamentet betonar att strukturfonderna bör inrikta sig på prioriterade områden som klart påverkar tillväxt och sysselsättning och att man föreslagit en fokusering på sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att strukturfonderna bör inrikta sig på prioriterade områden som klart påverkar tillväxt och sysselsättning och att man föreslagit en fokusering på sammanhållningspolitiken.

| 69. | Europaparlamentet betonar att Europeiska socialfonden bör få en klarare inriktning på aktiva åtgärder som verkligen motsvarar arbetsgivarnas behov. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar att Europeiska socialfonden bör få en klarare inriktning på aktiva åtgärder som verkligen motsvarar arbetsgivarnas behov.

| 70. | Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen betonar att Europeiska socialfonden (ESF) är det viktigaste instrumentet avsett att främja sociala investeringar. Parlamentet stöder starkt i detta avseende att åtminstone 25 procent av finansieringen för sammanhållningspolitiken måste tilldelas ESF och att 20 procent av ESF i varje medlemsstat måste öronmärkas för att främja social integration och bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen betonar att Europeiska socialfonden (ESF) är det viktigaste instrumentet avsett att främja sociala investeringar. Parlamentet stöder starkt i detta avseende att åtminstone 25 procent av finansieringen för sammanhållningspolitiken måste tilldelas ESF och att 20 procent av ESF i varje medlemsstat måste öronmärkas för att främja social integration och bekämpa fattigdom.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den fleråriga budgetramen 2014–2020 innehåller de budgetresurser som krävs för att uppmuntra till och stödja sociala investeringar i EU. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den fleråriga budgetramen 2014–2020 innehåller de budgetresurser som krävs för att uppmuntra till och stödja sociala investeringar i EU.

| 72. | Europaparlamentet begär att utbetalningen av de 6 miljarder euro som avsatts för det nya ungdomssysselsättningsinitiativet ska tidigareläggas under de första åren av den fleråriga budgetramen för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och genomföra ungdomsgarantierna så snabbt som möjligt. Parlamentet betonar att Internationella arbetsorganisationen uppskattar kostnaderna för att genomföra ungdomsgarantierna inom hela Euroområdet till 21 miljarder euro, och begär därför att anslaget ska höjas inom ramen för en översyn av den fleråriga budgetramen. Parlamentet välkomnar att ungdomsgarantin utsträckts till att gälla för personer som inte fyllt 30 år. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet begär att utbetalningen av de 6 miljarder euro som avsatts för det nya ungdomssysselsättningsinitiativet ska tidigareläggas under de första åren av den fleråriga budgetramen för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och genomföra ungdomsgarantierna så snabbt som möjligt. Parlamentet betonar att Internationella arbetsorganisationen uppskattar kostnaderna för att genomföra ungdomsgarantierna inom hela Euroområdet till 21 miljarder euro, och begär därför att anslaget ska höjas inom ramen för en översyn av den fleråriga budgetramen. Parlamentet välkomnar att ungdomsgarantin utsträckts till att gälla för personer som inte fyllt 30 år.

| 73. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens avsikt att utreda användningen av nya finansieringsinstrument för att öka hävstångseffekten av offentliga sociala investeringar. Kommissionen uppmanas att lägga fram utförligare förslag i denna fråga. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet ser positivt på kommissionens avsikt att utreda användningen av nya finansieringsinstrument för att öka hävstångseffekten av offentliga sociala investeringar. Kommissionen uppmanas att lägga fram utförligare förslag i denna fråga.

EMU:s sociala dimension

| 74. | Europaparlamentet anser att budgetdisciplinen inom euroområdet bör mätas inte bara med hjälp av finanspolitiska och makroekonomiska riktmärken, utan att dessa bör kompletteras och likställas med sysselsättningsrelaterade och sociala riktmärken och framstegsrapporter om strukturreformerna, för att garantera en passande och effektiv nivå på de sociala investeringarna i medlemsstaterna och därigenom garantera hållbarheten i en social europeisk union på lång sikt. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att budgetdisciplinen inom euroområdet bör mätas inte bara med hjälp av finanspolitiska och makroekonomiska riktmärken, utan att dessa bör kompletteras och likställas med sysselsättningsrelaterade och sociala riktmärken och framstegsrapporter om strukturreformerna, för att garantera en passande och effektiv nivå på de sociala investeringarna i medlemsstaterna och därigenom garantera hållbarheten i en social europeisk union på lång sikt.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga hur den sociala dimensionen av en verklig ekonomisk och monetär union kan stärkas och åtgärda frågan om medlemsstaternas behov av offentliga investeringar, framför allt sådana som hänger samman med de sociala och utbildningsrelaterade målen enligt Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga hur den sociala dimensionen av en verklig ekonomisk och monetär union kan stärkas och åtgärda frågan om medlemsstaternas behov av offentliga investeringar, framför allt sådana som hänger samman med de sociala och utbildningsrelaterade målen enligt Europa 2020-strategin.

| 76. | Europaparlamentet upprepar än en gång att ett socialt paket för Europa bör främja:






  — | Inrättande av europeisk ekonomisk styrning som bör kompletteras med förbättrad social styrning, som fullt ut ska respektera arbetsmarknadsparternas oavhängighet och den viktiga dialogen mellan arbetsmarknadsparterna och trepartsdialogen. |
| --- | --- | --- |

76.

Europaparlamentet upprepar än en gång att ett socialt paket för Europa bör främja:

—

Inrättande av europeisk ekonomisk styrning som bör kompletteras med förbättrad social styrning, som fullt ut ska respektera arbetsmarknadsparternas oavhängighet och den viktiga dialogen mellan arbetsmarknadsparterna och trepartsdialogen.

| — | Instrument, som behöver fastställas för att snarast införa en europeisk ungdomsgaranti, en kvalitetsram för praktik och lärlingsutbildning, tillgängliga offentliga tjänster av god kvalitet, löner som det går att leva på med nationella minimiinkomster som förhindrar fattigdom bland förvärvsarbetande, socialt skydd och möjlighet att överföra pensionsrättigheter, tillgång till adekvat subventionerat boende till rimliga priser, ett socialt grundskydd för att garantera allmän tillgång till grundläggande hälsotjänster oavsett inkomst, genomförandet av ett socialt protokoll till skydd för grundläggande sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, lika löner för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete samt en förnyad strategi för hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Instrument, som behöver fastställas för att snarast införa en europeisk ungdomsgaranti, en kvalitetsram för praktik och lärlingsutbildning, tillgängliga offentliga tjänster av god kvalitet, löner som det går att leva på med nationella minimiinkomster som förhindrar fattigdom bland förvärvsarbetande, socialt skydd och möjlighet att överföra pensionsrättigheter, tillgång till adekvat subventionerat boende till rimliga priser, ett socialt grundskydd för att garantera allmän tillgång till grundläggande hälsotjänster oavsett inkomst, genomförandet av ett socialt protokoll till skydd för grundläggande sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, lika löner för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete samt en förnyad strategi för hälsa och säkerhet.

| — | Ett nytt lagstiftningsinitiativ gällande de nationella parlamentens rätt att begära ett lagstiftningsinitiativ från kommissionen som ett ”grönt kort” baserat på artikel 352 i fördraget. |
| --- | --- |

—

Ett nytt lagstiftningsinitiativ gällande de nationella parlamentens rätt att begära ett lagstiftningsinitiativ från kommissionen som ett ”grönt kort” baserat på artikel 352 i fördraget.

| — | De nationella parlamentens nya rätt att begära ett lagstiftningsinitiativ från kommissionen som ett ”grönt kort” genom en ändring av fördraget. |
| --- | --- |

—

De nationella parlamentens nya rätt att begära ett lagstiftningsinitiativ från kommissionen som ett ”grönt kort” genom en ändring av fördraget.

| — | Garantera lämpliga resurser för sociala investeringar, inbegripet 25 procent av de sammanhållningspolitiska medlen till ESF. |
| --- | --- |

—

Garantera lämpliga resurser för sociala investeringar, inbegripet 25 procent av de sammanhållningspolitiska medlen till ESF.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, då blockerande minoriteter utan anledning hindrar nödvändiga framsteg, att utöka principen om fördjupat samarbete till social- och sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, då blockerande minoriteter utan anledning hindrar nödvändiga framsteg, att utöka principen om fördjupat samarbete till social- och sysselsättningspolitiken.

o

o o

| 78. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  EUT L 59, 2.3.2013, s. 5.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0053.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0260.

(4)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 87.

(5)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 130.

(6)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0224.

(8)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 6.

(9)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0092.

(11)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 65.

(12)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(13)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 112.

(14)  Betänkande A7-0250/2012 från parlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2012)0429.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2013)0050.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2012)0419.

(18)  http://europa.eu/rapid/press-release_STAT--13-28_en.htm?locale=en

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/79

---

P7_TA(2013)0267

Regionalpolitiken som en del av mer omfattande system för statligt stöd

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om regionalpolitiken som en del av mer omfattande system för statligt stöd (2013/2104(INI))

(2016/C 065/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 174 och följande i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilka målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning fastställs och de finansiella strukturinstrument som ska användas för att nå detta mål specificeras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 och följande i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), i vilka målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning fastställs och de finansiella strukturinstrument som ska användas för att nå detta mål specificeras,

| — | med beaktande av artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget, enligt vilken regionalt statligt stöd är tillåtligt om dess syfte är att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa missgynnade områden i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 107.3 a och c i EUF-fördraget, enligt vilken regionalt statligt stöd är tillåtligt om dess syfte är att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa missgynnade områden i EU,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2012)0496), i dess lydelse enligt (COM(2013)0146), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2012)0496), i dess lydelse enligt (COM(2013)0146),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om modernisering av det statliga stödet (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande nr 2232/2012 av den 1 februari 2013Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål för perioden 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande nr 2232/2012 av den 1 februari 2013Riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål för perioden 2014–2020,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande INT/653 av den 26 mars 2013 om inre marknaden och statligt stöd för regionala ändamål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande INT/653 av den 26 mars 2013 om inre marknaden och statligt stöd för regionala ändamål,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2012 Modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2012 Modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209),

| — | med beaktande av kommissionens beslut C(2012)7542 i ärende SA.33243 – Jornal da Madeira, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut C(2012)7542 i ärende SA.33243 – Jornal da Madeira,

| — | med beaktande av kommissionens dokument Paper of the services of DG Competition containing draft guidelines on regional State aid for 2014-2020
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument Paper of the services of DG Competition containing draft guidelines on regional State aid for 2014-2020
   (3),

| — | med beaktande av punkt 57 i Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013 om den fleråriga budgetramen – regionalstöd (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 57 i Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013 om den fleråriga budgetramen – regionalstöd (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till medlemsstaterna från 1998 om regionalpolitiken och konkurrenspolitiken: Stärkt koncentration och överensstämmelse (COM(1998)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till medlemsstaterna från 1998 om regionalpolitiken och konkurrenspolitiken: Stärkt koncentration och överensstämmelse (COM(1998)0673),

| — | med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i de förenade målen T-443/08 och T-455/08 (Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig-Halle GmbH mot Europeiska kommissionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i de förenade målen T-443/08 och T-455/08 (Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig-Halle GmbH mot Europeiska kommissionen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Tänk småskaligt först – En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0204/2013),

| A. | Kommissionen håller på att modernisera det statliga stödet. Syftet med denna modernisering är att främja tillväxt, fokusera på viktigare fall samt förenkla, enhetliggöra och snabba upp genomförandet av reglerna i fråga. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen håller på att modernisera det statliga stödet. Syftet med denna modernisering är att främja tillväxt, fokusera på viktigare fall samt förenkla, enhetliggöra och snabba upp genomförandet av reglerna i fråga.

| B. | Den rättsliga grunden för de nya förslagen, i enlighet med vad som anges i artikel 109 i EUF-fördraget, föreskriver endast att parlamentet ska höras, inte att det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska tillämpas. Parlamentet har ingen talan vid antagandet av riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020. |
| --- | --- |

B.

Den rättsliga grunden för de nya förslagen, i enlighet med vad som anges i artikel 109 i EUF-fördraget, föreskriver endast att parlamentet ska höras, inte att det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska tillämpas. Parlamentet har ingen talan vid antagandet av riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020.

| C. | Det ordinarie lagstiftningsförfarandet avseende det sammanhållningspolitiska lagstiftningspaketet rörande EU:s struktur- och investeringsfonder för perioden 2014-2020 har ännu inte slutförts. |
| --- | --- |

C.

Det ordinarie lagstiftningsförfarandet avseende det sammanhållningspolitiska lagstiftningspaketet rörande EU:s struktur- och investeringsfonder för perioden 2014-2020 har ännu inte slutförts.

| D. | I sin vanligaste form utgörs statligt stöd av bidrag och subventioner, skatteavdrag, uppskov med skattebetalningar, incitamentbelöningar, mjuka lån, garantier, lån till förmånsräntor samt tillskott av eget kapital som beviljas av nationella, regionala och lokala myndigheter liksom av organ som kontrolleras av sådana myndigheter samt genom ett ökande antal former av offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

D.

I sin vanligaste form utgörs statligt stöd av bidrag och subventioner, skatteavdrag, uppskov med skattebetalningar, incitamentbelöningar, mjuka lån, garantier, lån till förmånsräntor samt tillskott av eget kapital som beviljas av nationella, regionala och lokala myndigheter liksom av organ som kontrolleras av sådana myndigheter samt genom ett ökande antal former av offentlig-privata partnerskap.

| E. | Det finns ett antal regler för statligt stöd liksom riktlinjer som är tillämpliga på regional, sektorspecifik eller horisontell nivå. Samtidigt är det i viss utsträckning upp till medlemsstaterna att välja vilken typ av stöd som ska användas. |
| --- | --- |

E.

Det finns ett antal regler för statligt stöd liksom riktlinjer som är tillämpliga på regional, sektorspecifik eller horisontell nivå. Samtidigt är det i viss utsträckning upp till medlemsstaterna att välja vilken typ av stöd som ska användas.

| F. | Enligt kommissionen är syftet med dess riktlinjer för regionalstöd att främja en konkurrenskraftig och sammanhängande inre marknad och samtidigt se till att stödets snedvridande inverkan är så liten som möjligt. |
| --- | --- |

F.

Enligt kommissionen är syftet med dess riktlinjer för regionalstöd att främja en konkurrenskraftig och sammanhängande inre marknad och samtidigt se till att stödets snedvridande inverkan är så liten som möjligt.

| G. | Det statliga stödet bör komplettera och i möjligaste mån vara förenligt med de mål som ställts upp för annan EU-politik, särskilt sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

G.

Det statliga stödet bör komplettera och i möjligaste mån vara förenligt med de mål som ställts upp för annan EU-politik, särskilt sammanhållningspolitiken.

| H. | Hur reglerna för statligt stöd tillämpas och tolkas är också till mycket stor del beroende av rättspraxis vid domstolen. |
| --- | --- |

H.

Hur reglerna för statligt stöd tillämpas och tolkas är också till mycket stor del beroende av rättspraxis vid domstolen.

| I. | Ett av de allmänna förhandsvillkor som föreskrivs i förslaget till lagstiftningspaket för sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 är att det måste finnas en mekanism som säkerställer att EU:s statliga stöd genomförs och tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

I.

Ett av de allmänna förhandsvillkor som föreskrivs i förslaget till lagstiftningspaket för sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 är att det måste finnas en mekanism som säkerställer att EU:s statliga stöd genomförs och tillämpas effektivt.

| J. | Det har inte i efterhand i tillräckligt stor utsträckning utretts hur det statliga stödet och kontrollen av detta stöd påverkar medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna liksom företag, marknader och ekonomin i stort, vilket påpekas i revisionsrättens rapport Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?
   (5). |
| --- | --- |

J.

Det har inte i efterhand i tillräckligt stor utsträckning utretts hur det statliga stödet och kontrollen av detta stöd påverkar medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna liksom företag, marknader och ekonomin i stort, vilket påpekas i revisionsrättens rapport Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?
   (5).

| K. | Oro över administrativa bördor är den största huvudvärken för mottagarna när de hanterar reglerna för statligt stöd eller för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

K.

Oro över administrativa bördor är den största huvudvärken för mottagarna när de hanterar reglerna för statligt stöd eller för sammanhållningspolitiken.

Samordning av reglerna för statligt stöd och sammanhållningspolitiken

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, som ingår i programmet för modernisering av det statliga stödet. Parlamentet upprepar att man stöder en strategi som innebär att bestämmelserna för förenlighet i fråga om bedömningen av statligt stöd grundar sig på gemensamma principer och är enhetliga i hela den allmänna gruppundantagsförordningen (6) och de olika riktlinjerna. Parlamentet anser att det bör antas enklare, mer förutsebara och effektivare regler för kontroll och efterlevnad av statligt stöd, som bygger på en sund ekonomisk analys. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, som ingår i programmet för modernisering av det statliga stödet. Parlamentet upprepar att man stöder en strategi som innebär att bestämmelserna för förenlighet i fråga om bedömningen av statligt stöd grundar sig på gemensamma principer och är enhetliga i hela den allmänna gruppundantagsförordningen (6) och de olika riktlinjerna. Parlamentet anser att det bör antas enklare, mer förutsebara och effektivare regler för kontroll och efterlevnad av statligt stöd, som bygger på en sund ekonomisk analys.

| 2. | Europaparlamentet anser att det för att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, regional och lokal utveckling, smart och hållbar tillväxt för alla samt nya arbetstillfällen är av största vikt att man genomför såväl sammanhållningspolitiken som reglerna för statliga stödsystem för att stärka lokala och regionala investeringar och offentlig-privata partnerskap. Parlamentet är emellertid tveksamt till om reglerna för statligt stöd är förenliga med genomförandet av EU:s struktur- och investeringsfonder. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen att se till att moderniseringen av det statliga stödet är förenlig med förordningarna om sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 så att områden som tillhör samma kategori av regioner inom den sammanhållningspolitiska ramen i princip behandlas lika. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det för att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, regional och lokal utveckling, smart och hållbar tillväxt för alla samt nya arbetstillfällen är av största vikt att man genomför såväl sammanhållningspolitiken som reglerna för statliga stödsystem för att stärka lokala och regionala investeringar och offentlig-privata partnerskap. Parlamentet är emellertid tveksamt till om reglerna för statligt stöd är förenliga med genomförandet av EU:s struktur- och investeringsfonder. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen att se till att moderniseringen av det statliga stödet är förenlig med förordningarna om sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 så att områden som tillhör samma kategori av regioner inom den sammanhållningspolitiska ramen i princip behandlas lika.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att artikel 109 i EUF-fördraget – dvs. underlaget i fördraget för bemyndigandeförordningen och, indirekt, den allmänna gruppundantagsförordningen – endast fastställer att parlamentet ska höras, inte att medbeslutandeförfarandet ska tillämpas. Parlamentet anser att detta demokratiska underskott inte kan tolereras, och föreslår att denna brist ska avhjälpas snarast möjligt genom interinstitutionella överenskommelser inom konkurrenspolitiken och rättas till vid nästa fördragsändring. Parlamentet påpekar att det i kommissionens plan för en mer djupgående ekonomisk och monetär union ingår förslag om en fördragsändring senast 2014. Parlamentet anser att dessa förslag bland annat bör omfatta ett särskilt förslag om ändring av artikel 109 i EUF-fördraget, så att de förordningar som avses i den artikeln antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att artikel 109 i EUF-fördraget – dvs. underlaget i fördraget för bemyndigandeförordningen och, indirekt, den allmänna gruppundantagsförordningen – endast fastställer att parlamentet ska höras, inte att medbeslutandeförfarandet ska tillämpas. Parlamentet anser att detta demokratiska underskott inte kan tolereras, och föreslår att denna brist ska avhjälpas snarast möjligt genom interinstitutionella överenskommelser inom konkurrenspolitiken och rättas till vid nästa fördragsändring. Parlamentet påpekar att det i kommissionens plan för en mer djupgående ekonomisk och monetär union ingår förslag om en fördragsändring senast 2014. Parlamentet anser att dessa förslag bland annat bör omfatta ett särskilt förslag om ändring av artikel 109 i EUF-fördraget, så att de förordningar som avses i den artikeln antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att utarbeta riktlinjer för icke-bindande lagstiftning inom konkurrenspolitiken, särskilt om statligt stöd, med beaktande av domstolens befintliga rättspraxis, i syfte att garantera en viss klarhet angående rättsläget för de berörda aktörerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta att utarbeta riktlinjer för icke-bindande lagstiftning inom konkurrenspolitiken, särskilt om statligt stöd, med beaktande av domstolens befintliga rättspraxis, i syfte att garantera en viss klarhet angående rättsläget för de berörda aktörerna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det främsta syftet med kontrollen av statligt stöd är att se till att förutsättningarna på en konkurrenskraftig och sammanhängande inre marknad är lika för alla. Parlamentet ställer sig helt bakom det övergripande målet för moderniseringen av det statliga stödet, nämligen att anpassa bestämmelserna för det statliga stödet till behovet att främja ekonomisk tillväxt i EU. Parlamentet påpekar att det är särskilt viktigt att främja den ekonomiska tillväxten i EU:s minst gynnade regioner så att stödets snedvridande effekter på den inre marknaden blir så små som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det främsta syftet med kontrollen av statligt stöd är att se till att förutsättningarna på en konkurrenskraftig och sammanhängande inre marknad är lika för alla. Parlamentet ställer sig helt bakom det övergripande målet för moderniseringen av det statliga stödet, nämligen att anpassa bestämmelserna för det statliga stödet till behovet att främja ekonomisk tillväxt i EU. Parlamentet påpekar att det är särskilt viktigt att främja den ekonomiska tillväxten i EU:s minst gynnade regioner så att stödets snedvridande effekter på den inre marknaden blir så små som möjligt.

| 6. | Europaparlamentet betonar att reglerna för statligt stöd, liksom de sammanhållningspolitiska målen, bör leda till en förbättring av situationen i regionerna och de mest missgynnade områdena, och att moderniseringen av det statliga stödet måste återspegla sammanhållningens mål i hela EU, dvs. att bidra till hållbar utveckling i regionerna och förbättra välståndet. Parlamentet anser att moderniseringen av konkurrensreglerna till fullo måste bygga på kunskaper om vilka konsekvenser dessa regler får på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att reglerna för statligt stöd, liksom de sammanhållningspolitiska målen, bör leda till en förbättring av situationen i regionerna och de mest missgynnade områdena, och att moderniseringen av det statliga stödet måste återspegla sammanhållningens mål i hela EU, dvs. att bidra till hållbar utveckling i regionerna och förbättra välståndet. Parlamentet anser att moderniseringen av konkurrensreglerna till fullo måste bygga på kunskaper om vilka konsekvenser dessa regler får på regional och lokal nivå.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla aspekter av främjandet av smart och hållbar tillväxt för alla genom statligt stöd sker i överensstämmelse med trovärdiga strategier för långsiktig budgetkonsolidering. Parlamentet föreslår att kommissionen vid utarbetandet av landsspecifika rekommendationer ska ta mer hänsyn till kopplingarna mellan politiken för statligt stöd och övervakningen av finanspolitiken, och uppmanar medlemsstaterna att beakta dessa kopplingar när de utarbetar sina stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram. Parlamentet understryker behovet av enklare regler och mindre men mer målinriktat statligt stöd, med tanke på att statligt stöd är avsett att vara ett undantag och inte regeln, och betonar behovet av att undvika s.k. stödkapplöpning mellan medlemsstaterna, särskilt i tider av omfattande budgetåtstramningar i hela EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla aspekter av främjandet av smart och hållbar tillväxt för alla genom statligt stöd sker i överensstämmelse med trovärdiga strategier för långsiktig budgetkonsolidering. Parlamentet föreslår att kommissionen vid utarbetandet av landsspecifika rekommendationer ska ta mer hänsyn till kopplingarna mellan politiken för statligt stöd och övervakningen av finanspolitiken, och uppmanar medlemsstaterna att beakta dessa kopplingar när de utarbetar sina stabilitets- och konvergensprogram och nationella reformprogram. Parlamentet understryker behovet av enklare regler och mindre men mer målinriktat statligt stöd, med tanke på att statligt stöd är avsett att vara ett undantag och inte regeln, och betonar behovet av att undvika s.k. stödkapplöpning mellan medlemsstaterna, särskilt i tider av omfattande budgetåtstramningar i hela EU.

| 8. | Europaparlamentet anser att regionalstöd kan vara effektivt endast om det används sparsamt och proportionerligt och om det koncentreras till EU:s minst gynnade regioner, där det behövs allra mest. Parlamentet betonar stödets strukturella bidrag till regional utveckling, särskilt i dagens situation av djup ekonomisk kris. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att kriskriteriet ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” fortfarande gäller både i den reala ekonomin och i finanssektorn, och att klargöra och standardisera kriterierna för denna bedömning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att regionalstöd kan vara effektivt endast om det används sparsamt och proportionerligt och om det koncentreras till EU:s minst gynnade regioner, där det behövs allra mest. Parlamentet betonar stödets strukturella bidrag till regional utveckling, särskilt i dagens situation av djup ekonomisk kris. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att kriskriteriet ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi” fortfarande gäller både i den reala ekonomin och i finanssektorn, och att klargöra och standardisera kriterierna för denna bedömning.

| 9. | Europaparlamentet noterar att det finns en överlappningsmarginal mellan sammanhållningspolitikens strukturfonder och det statliga stödet till företag. Parlamentet understryker att en betydande del av utgifterna för EU:s sammanhållningspolitik under perioden 2014–2020 omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen och att det inte bara är riktlinjerna för regionalstöd utan även andra övergripande eller sektorsspecifika riktlinjer som är relevanta i detta sammanhang. Parlamentet noterar att alla dessa instrument för statligt stöd måste vara förenliga sinsemellan och med sammanhållningspolitikens mål samt att alla dessa regler i slutändan bör säkerställa att offentliga medel används effektivt och att tillväxten främjas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att det finns en överlappningsmarginal mellan sammanhållningspolitikens strukturfonder och det statliga stödet till företag. Parlamentet understryker att en betydande del av utgifterna för EU:s sammanhållningspolitik under perioden 2014–2020 omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen och att det inte bara är riktlinjerna för regionalstöd utan även andra övergripande eller sektorsspecifika riktlinjer som är relevanta i detta sammanhang. Parlamentet noterar att alla dessa instrument för statligt stöd måste vara förenliga sinsemellan och med sammanhållningspolitikens mål samt att alla dessa regler i slutändan bör säkerställa att offentliga medel används effektivt och att tillväxten främjas.

| 10. | Europaparlamentet noterar att den allmänna gruppundantagsförordningen är viktig i hela processen för modernisering av det statliga stödet eftersom ett gruppundantag från anmälningskravet för vissa stödkategorier avsevärt kan minska den administrativa bördan för medlemsstaterna, samtidigt som det blir möjligt för kommissionen att koncentrera sina insatser på de mest snedvridande fallen och prioritera sina genomförandeåtgärder på ett bättre sätt. Parlamentet anser därför att kommissionen borde ha offentliggjort förslaget till ny allmän gruppundantagsförordning och dess uppsättning gemensamma principer före utarbetandet av specifika riktlinjer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att den allmänna gruppundantagsförordningen är viktig i hela processen för modernisering av det statliga stödet eftersom ett gruppundantag från anmälningskravet för vissa stödkategorier avsevärt kan minska den administrativa bördan för medlemsstaterna, samtidigt som det blir möjligt för kommissionen att koncentrera sina insatser på de mest snedvridande fallen och prioritera sina genomförandeåtgärder på ett bättre sätt. Parlamentet anser därför att kommissionen borde ha offentliggjort förslaget till ny allmän gruppundantagsförordning och dess uppsättning gemensamma principer före utarbetandet av specifika riktlinjer.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens målsättning att i samband med moderniseringen av det statliga stödet se till att principerna blir tydligare, lättfattligare och enklare. Parlamentet anser att dessa principer bör vara både väl samordnade med övrig EU-politik och tillräckligt tydliga, förutsebara och flexibla för att tillmötesgå behoven i vissa medlemsstater och regioner som konfronteras med kris och stora ekonomiska svårigheter. Parlamentet konstaterar på nytt att statligt stöd och offentliga investeringar spelar en viktig roll för att hantera den ekonomiska krisen och nå tillväxt- och sysselsättningsmålen. Parlamentet anser i detta sammanhang att kommissionen bör se till att de stödnivåer som fastställs i de framtida riktlinjerna för statligt regionalstöd inte tillämpas på offentliga subventioner från EU:s struktur- och investeringsfonder. Parlamentet uttrycker vissa farhågor för att förslaget, i den lydelse det har publicerats för samråd, inte är tillräckligt faktabaserat och att det skulle kunna strida mot förenklingsmålet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens målsättning att i samband med moderniseringen av det statliga stödet se till att principerna blir tydligare, lättfattligare och enklare. Parlamentet anser att dessa principer bör vara både väl samordnade med övrig EU-politik och tillräckligt tydliga, förutsebara och flexibla för att tillmötesgå behoven i vissa medlemsstater och regioner som konfronteras med kris och stora ekonomiska svårigheter. Parlamentet konstaterar på nytt att statligt stöd och offentliga investeringar spelar en viktig roll för att hantera den ekonomiska krisen och nå tillväxt- och sysselsättningsmålen. Parlamentet anser i detta sammanhang att kommissionen bör se till att de stödnivåer som fastställs i de framtida riktlinjerna för statligt regionalstöd inte tillämpas på offentliga subventioner från EU:s struktur- och investeringsfonder. Parlamentet uttrycker vissa farhågor för att förslaget, i den lydelse det har publicerats för samråd, inte är tillräckligt faktabaserat och att det skulle kunna strida mot förenklingsmålet.

Det statliga regionalstödets geografiska täckning under perioden 2014–2020

| 12. | Europaparlamentet anser att det geografiska området och befolkningsandelen per definition bör begränsas för regionalstöd, till skillnad från vad som gäller för andra typer av statligt stöd som kan beviljas i hela EU. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det geografiska området och befolkningsandelen per definition bör begränsas för regionalstöd, till skillnad från vad som gäller för andra typer av statligt stöd som kan beviljas i hela EU.

| 13. | Europaparlamentet anser emellertid att zonindelningen i de nya riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 bör behållas eller utvidgas utöver dagens nivå på 45 procent, och att stödnivån bör ligga kvar på nuvarande nivå med tanke på den politiska, ekonomiska och sociala situationen i medlemsstaterna samt vissa regioners naturliga, geografiska och demografiska nackdelar. Parlamentet påpekar att EU:s och EES ekonomier i en global kontext skulle kunna missgynnas i förhållande till tredjeländer som drar fördel av lösare anställningsförhållanden eller lägre kostnadsstrukturer, vilket sätter attraktionskraften i EU och EES på spel. Parlamentet påpekar att nödvändiga balansräkningsjusteringar inom den privata sektorn, åtstramningsgrundade nedskärningar i den offentliga sektorns finanser och ekonomisk osäkerhet undergräver investeringar och tillgång till finansiering i EU:s missgynnade områden, och därmed växer skillnaderna mellan regionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser emellertid att zonindelningen i de nya riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020 bör behållas eller utvidgas utöver dagens nivå på 45 procent, och att stödnivån bör ligga kvar på nuvarande nivå med tanke på den politiska, ekonomiska och sociala situationen i medlemsstaterna samt vissa regioners naturliga, geografiska och demografiska nackdelar. Parlamentet påpekar att EU:s och EES ekonomier i en global kontext skulle kunna missgynnas i förhållande till tredjeländer som drar fördel av lösare anställningsförhållanden eller lägre kostnadsstrukturer, vilket sätter attraktionskraften i EU och EES på spel. Parlamentet påpekar att nödvändiga balansräkningsjusteringar inom den privata sektorn, åtstramningsgrundade nedskärningar i den offentliga sektorns finanser och ekonomisk osäkerhet undergräver investeringar och tillgång till finansiering i EU:s missgynnade områden, och därmed växer skillnaderna mellan regionerna.

| 14. | Europaparlamentet anser att de nya reglerna inte får inverka begränsande på investeringarna och tillväxten i regionerna i samband med att dessa övergår från kategorin mindre utvecklade till kategorin mer utvecklade regioner. Parlamentet är medvetet om att vissa av de regioner som är berättigade till statligt stöd enligt det nuvarande systemet eventuellt inte kommer att uppfylla de indelningskriterier som fastställs i riktlinjerna för statligt regionalstöd under den kommande planeringsperioden och därmed riskerar att uteslutas från zonindelningssystemet. Parlamentet anser att ett särskilt säkerhetssystem borde tas fram för dessa regioner, liknande det som gäller för de regioner som betecknas som övergångsregioner enligt sammanhållningspolitiken, vilket skulle skapa större överensstämmelse mellan förordningarna om sammanhållningspolitiken 2014–2020 och konkurrensreglerna och göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera sin nya situation. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att de regioner som betecknades som ”a”-områden under perioden 2007–2013 bör behandlas som förhandsdefinierade ”c”-områden under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med detta se till att det finns möjlighet att öka den högsta tillåtna stödnivån i före detta ”a”-områden, däribland de regioner som berördes av den statistiska effekten, och i ”c”-områden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att de nya reglerna inte får inverka begränsande på investeringarna och tillväxten i regionerna i samband med att dessa övergår från kategorin mindre utvecklade till kategorin mer utvecklade regioner. Parlamentet är medvetet om att vissa av de regioner som är berättigade till statligt stöd enligt det nuvarande systemet eventuellt inte kommer att uppfylla de indelningskriterier som fastställs i riktlinjerna för statligt regionalstöd under den kommande planeringsperioden och därmed riskerar att uteslutas från zonindelningssystemet. Parlamentet anser att ett särskilt säkerhetssystem borde tas fram för dessa regioner, liknande det som gäller för de regioner som betecknas som övergångsregioner enligt sammanhållningspolitiken, vilket skulle skapa större överensstämmelse mellan förordningarna om sammanhållningspolitiken 2014–2020 och konkurrensreglerna och göra det möjligt för medlemsstaterna att hantera sin nya situation. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att de regioner som betecknades som ”a”-områden under perioden 2007–2013 bör behandlas som förhandsdefinierade ”c”-områden under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med detta se till att det finns möjlighet att öka den högsta tillåtna stödnivån i före detta ”a”-områden, däribland de regioner som berördes av den statistiska effekten, och i ”c”-områden.

| 15. | Europaparlamentet betonar det statliga stödets roll i ekonomier som har drabbats särskilt hårt av krisen eller för vilka sammanhållningspolitikens offentliga finansiering kanske är den enda investeringskällan. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att man ska beakta särskilda regionala undantag utanför regionalstödskartorna så att medlemsstaterna kan hantera krisens bakslag. Parlamentet påpekar att kommissionen när den beslutar om vilka regioner som är berättigade till statligt stöd ska utgå från perioden 2008–2010 när det gäller ekonomisk utveckling och från perioden 2009–2011 när det gäller arbetslöshet, trots att dessa år ännu inte kan användas för att mäta de territoriella effekterna av de störningar som orsakats av krisen och av naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera på grundval av mer aktuella och specifika uppgifter. I syfte att undvika ett avbrott föreslår parlamentet att kommissionen ska förlänga giltighetstiden för de nuvarande riktlinjerna för statligt regionalstöd med minst sex månader, eftersom de nya kartorna inte kommer att ha godkänts i tid. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att 2017 genomföra en halvtidsöversyn av de regionala kartorna över ”c”-områden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar det statliga stödets roll i ekonomier som har drabbats särskilt hårt av krisen eller för vilka sammanhållningspolitikens offentliga finansiering kanske är den enda investeringskällan. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att man ska beakta särskilda regionala undantag utanför regionalstödskartorna så att medlemsstaterna kan hantera krisens bakslag. Parlamentet påpekar att kommissionen när den beslutar om vilka regioner som är berättigade till statligt stöd ska utgå från perioden 2008–2010 när det gäller ekonomisk utveckling och från perioden 2009–2011 när det gäller arbetslöshet, trots att dessa år ännu inte kan användas för att mäta de territoriella effekterna av de störningar som orsakats av krisen och av naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera på grundval av mer aktuella och specifika uppgifter. I syfte att undvika ett avbrott föreslår parlamentet att kommissionen ska förlänga giltighetstiden för de nuvarande riktlinjerna för statligt regionalstöd med minst sex månader, eftersom de nya kartorna inte kommer att ha godkänts i tid. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att 2017 genomföra en halvtidsöversyn av de regionala kartorna över ”c”-områden.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de ekonomiska effekterna av dess beslut om regionalstöd i ett bredare geografiskt sammanhang, eftersom gränsregioner kan konkurrera med EES-området om lokaliseringen av ekonomisk verksamhet. Parlamentet rekommenderar kommissionen att beakta detta i EU:s grannskapspolitik och i förhandlingar med kandidatländer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de ekonomiska effekterna av dess beslut om regionalstöd i ett bredare geografiskt sammanhang, eftersom gränsregioner kan konkurrera med EES-området om lokaliseringen av ekonomisk verksamhet. Parlamentet rekommenderar kommissionen att beakta detta i EU:s grannskapspolitik och i förhandlingar med kandidatländer.

| 17. | Europaparlamentet erinrar om Europeiska rådets ståndpunkt enligt vilken kommissionen anvisades att se till att hänsyn tas till den särskilda situationen i regioner som gränsar till konvergensregioner. Parlamentet betonar därför vikten av en väl avvägd metod för utnämning av så kallade ”a”- och ”c”-områden i syfte att göra stödnivåskillnaderna så små som möjligt mellan regioner i olika medlemsstater som delar samma gräns. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att regioner som inte är berättigade till statligt stöd och som gränsar till ”a”-områden i ett annat land beviljas ett särskilt anslag utifrån befolkningsandelen för ”c”-områden. Parlamentet anser att sådan tilldelning bör beviljas medlemsstaterna utöver tilldelningen av förhandsdefinierade och icke-förhandsdefinierade ”c”-områden, genom undantag från taket för befolkningsandelen. Parlamentet insisterar på att skillnaden i stödnivå mellan alla kategorier av regioner och alla företagsstorlekar ska begränsas till högst 15 procent. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet erinrar om Europeiska rådets ståndpunkt enligt vilken kommissionen anvisades att se till att hänsyn tas till den särskilda situationen i regioner som gränsar till konvergensregioner. Parlamentet betonar därför vikten av en väl avvägd metod för utnämning av så kallade ”a”- och ”c”-områden i syfte att göra stödnivåskillnaderna så små som möjligt mellan regioner i olika medlemsstater som delar samma gräns. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att regioner som inte är berättigade till statligt stöd och som gränsar till ”a”-områden i ett annat land beviljas ett särskilt anslag utifrån befolkningsandelen för ”c”-områden. Parlamentet anser att sådan tilldelning bör beviljas medlemsstaterna utöver tilldelningen av förhandsdefinierade och icke-förhandsdefinierade ”c”-områden, genom undantag från taket för befolkningsandelen. Parlamentet insisterar på att skillnaden i stödnivå mellan alla kategorier av regioner och alla företagsstorlekar ska begränsas till högst 15 procent.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på situationen i de yttersta randområdena, i glesbefolkade områden och i öregioner. Parlamentet menar att statligt stöd är en lämplig kompensation för deras ökaraktär, avlägsna belägenhet, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt begränsade marknadsstorlek. Parlamentet begär att lagstiftningspaketet avseende sammanhållningspolitiken ska anpassas till det statliga stöd som beviljas dessa regioner som kompensation för kraven i konkurrenspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i de nya riktlinjerna för statligt regionalstöd på nytt tydligt ange principerna om icke gradvis sänkning och ingen tidsbegränsning för statligt stöd i dessa regioner. Kommissionen uppmanas att klargöra sin definition av statligt stöd som beviljas de yttersta randområdena, med särskilt hänvisning till merkostnaderna för transporter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på situationen i de yttersta randområdena, i glesbefolkade områden och i öregioner. Parlamentet menar att statligt stöd är en lämplig kompensation för deras ökaraktär, avlägsna belägenhet, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt begränsade marknadsstorlek. Parlamentet begär att lagstiftningspaketet avseende sammanhållningspolitiken ska anpassas till det statliga stöd som beviljas dessa regioner som kompensation för kraven i konkurrenspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i de nya riktlinjerna för statligt regionalstöd på nytt tydligt ange principerna om icke gradvis sänkning och ingen tidsbegränsning för statligt stöd i dessa regioner. Kommissionen uppmanas att klargöra sin definition av statligt stöd som beviljas de yttersta randområdena, med särskilt hänvisning till merkostnaderna för transporter.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med alla Nuts 2-regioner som består enbart av en eller flera öar i förteckningen över förhandsdefinierade ”c”-områden som omfattas av artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med alla Nuts 2-regioner som består enbart av en eller flera öar i förteckningen över förhandsdefinierade ”c”-områden som omfattas av artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

| 20. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna ska få använda sig av en bredare uppsättning parametrar för att fastställa regionala nackdelar, så att andra kriterier än låg befolkningstäthet, t.ex. geografiska och demografiska nackdelar samt utsatthet för naturkatastrofer, tas i beaktande när man beslutar om vilka regioner som ska vara berättigade till statligt stöd utifrån geografiska kriterier. Europaparlamentet anser att statligt stöd utgör en berättigad kompensation för de nackdelar som ökaraktär, avlägsen belägenhet och ringa storlek innebär och att detta villkor bör ses som ett oberoende kriterium när det gäller den territoriella omfattningen av det statliga regionalstödet 2014-2020, så att öregioner kan övervinna sina strukturella nackdelar och så att förutsättningar för ekonomisk, social och territoriell tillväxt garanteras. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna ska få använda sig av en bredare uppsättning parametrar för att fastställa regionala nackdelar, så att andra kriterier än låg befolkningstäthet, t.ex. geografiska och demografiska nackdelar samt utsatthet för naturkatastrofer, tas i beaktande när man beslutar om vilka regioner som ska vara berättigade till statligt stöd utifrån geografiska kriterier. Europaparlamentet anser att statligt stöd utgör en berättigad kompensation för de nackdelar som ökaraktär, avlägsen belägenhet och ringa storlek innebär och att detta villkor bör ses som ett oberoende kriterium när det gäller den territoriella omfattningen av det statliga regionalstödet 2014-2020, så att öregioner kan övervinna sina strukturella nackdelar och så att förutsättningar för ekonomisk, social och territoriell tillväxt garanteras.

Reglerna för statligt stöd inom ramen för sammanhållningspolitiken – administrativa restriktioner

| 21. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av reglerna för statligt stöd inom ramen för sammanhållningspolitikens program skulle kunna bli bättre om man fokuserade på storskaligt och mer målinriktat stöd, förenklade regler samt en utvidgning av de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen (7) och tillämpningsområdet för de allmänna gruppundantag som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen. Parlamentet rekommenderar att taken för stöd av mindre betydelse ska höjas. Parlamentet påpekar att en höjning av tröskeln för detta stöd, särskilt inom jordbruks-, fiskeri- och transportsektorerna, i de yttersta randområdena och öregionerna skulle kunna hjälpa dessa områden att bli lika konkurrenskraftiga som fastslandsregionerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att tillämpningen av reglerna för statligt stöd inom ramen för sammanhållningspolitikens program skulle kunna bli bättre om man fokuserade på storskaligt och mer målinriktat stöd, förenklade regler samt en utvidgning av de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen (7) och tillämpningsområdet för de allmänna gruppundantag som fastställs i den allmänna gruppundantagsförordningen. Parlamentet rekommenderar att taken för stöd av mindre betydelse ska höjas. Parlamentet påpekar att en höjning av tröskeln för detta stöd, särskilt inom jordbruks-, fiskeri- och transportsektorerna, i de yttersta randområdena och öregionerna skulle kunna hjälpa dessa områden att bli lika konkurrenskraftiga som fastslandsregionerna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att snarast ge tydlig vägledning i hur man ska bedöma vad som är och vad som inte är statligt stöd enligt definitionen i artikel 107.1 i EUF-fördraget, samt att i detalj redogöra för hur man ska skilja mellan viktiga och mindre viktiga fall av statligt stöd såsom anges i färdplanen för moderniseringen av det statliga stödet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att snarast ge tydlig vägledning i hur man ska bedöma vad som är och vad som inte är statligt stöd enligt definitionen i artikel 107.1 i EUF-fördraget, samt att i detalj redogöra för hur man ska skilja mellan viktiga och mindre viktiga fall av statligt stöd såsom anges i färdplanen för moderniseringen av det statliga stödet.

| 23. | Europaparlamentet anser i fråga om domstolens ovannämnda dom i de förenade målen Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig/Halle mot kommissionen att det är viktigt att garantera korrekt tillämpning av reglerna för statligt stöd inom ramen för sammanhållningspolitikens program i infrastrukturprojekt som används för vinstdrivande verksamhet, så att lokala och regionala myndigheter och/eller de organ som lyder under dem inte belastas med några ytterligare administrativa bördor. Parlamentet betonar att genomförandet av dessa projekt inte får äventyras av de krävande reglerna för finansiell förvaltning, inbegripet återtaganderegeln i sammanhållningspolitiken och praxis för ingivande av klagomål inom statsstödsprocessen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser i fråga om domstolens ovannämnda dom i de förenade målen Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig/Halle mot kommissionen att det är viktigt att garantera korrekt tillämpning av reglerna för statligt stöd inom ramen för sammanhållningspolitikens program i infrastrukturprojekt som används för vinstdrivande verksamhet, så att lokala och regionala myndigheter och/eller de organ som lyder under dem inte belastas med några ytterligare administrativa bördor. Parlamentet betonar att genomförandet av dessa projekt inte får äventyras av de krävande reglerna för finansiell förvaltning, inbegripet återtaganderegeln i sammanhållningspolitiken och praxis för ingivande av klagomål inom statsstödsprocessen.

| 24. | I syfte att garantera ett förenklat men konsekvent tillvägagångssätt upprepar Europaparlamentet sin begäran om ett förtydligande av granskningen av statligt stöd som beviljats av medlemsstaterna enligt gruppundantagsförordningen eftersom detta kommer att innebära särskilda svårigheter inte bara för små och medelstora företag utan också för lokala och regionala myndigheter och deras organ inom ramen för den sammanhållningspolitiska planeringsperioden 2014–2020. Parlamentet betonar att förenkling inte får eftersträvas på bekostnad av genomförande. |
| --- | --- |

24.

I syfte att garantera ett förenklat men konsekvent tillvägagångssätt upprepar Europaparlamentet sin begäran om ett förtydligande av granskningen av statligt stöd som beviljats av medlemsstaterna enligt gruppundantagsförordningen eftersom detta kommer att innebära särskilda svårigheter inte bara för små och medelstora företag utan också för lokala och regionala myndigheter och deras organ inom ramen för den sammanhållningspolitiska planeringsperioden 2014–2020. Parlamentet betonar att förenkling inte får eftersträvas på bekostnad av genomförande.

| 25. | Europaparlamentet betonar att de allmänna förhandsvillkor för statligt stöd som finns i sammanhållningspolitiken kräver att kommissionen agerar mer proaktivt i statsstödsfall, särskilt om omfattningen på och tillämpningsområdet för stöd som är undantaget från anmälningskravet ökar. Parlamentet stöder revisionsrättens synpunkt att kommissionen bättre bör uppmärksamma anmälningsplikten, främja bästa praxis, tillhandahålla riktad information om de olika anmälningstyperna, se till att det på kommissionens webbplats om konkurrensärenden finns en regelbundet uppdaterad sektion som tar upp vanliga frågor och inrätta en hjälpfunktion som hanterar frågor om tolkningen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att de allmänna förhandsvillkor för statligt stöd som finns i sammanhållningspolitiken kräver att kommissionen agerar mer proaktivt i statsstödsfall, särskilt om omfattningen på och tillämpningsområdet för stöd som är undantaget från anmälningskravet ökar. Parlamentet stöder revisionsrättens synpunkt att kommissionen bättre bör uppmärksamma anmälningsplikten, främja bästa praxis, tillhandahålla riktad information om de olika anmälningstyperna, se till att det på kommissionens webbplats om konkurrensärenden finns en regelbundet uppdaterad sektion som tar upp vanliga frågor och inrätta en hjälpfunktion som hanterar frågor om tolkningen av riktlinjerna.

| 26. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och regionerna bättre bör samordna sina åtgärder med kommissionen när det gäller kvalitets- och tidsaspekterna av den information de lämnar in och de anmälningar de förbereder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de förhandsvillkor som enligt sammanhållningspolitiken gäller för det statliga stödet tillämpas korrekt och att reglerna för statligt stöd följs bättre på nationell nivå. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och regionerna bättre bör samordna sina åtgärder med kommissionen när det gäller kvalitets- och tidsaspekterna av den information de lämnar in och de anmälningar de förbereder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de förhandsvillkor som enligt sammanhållningspolitiken gäller för det statliga stödet tillämpas korrekt och att reglerna för statligt stöd följs bättre på nationell nivå.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt rikta sina informationskampanjer om statligt stöd till regionala och lokala organ, eftersom många av dessa endast vid ett fåtal tillfällen har beviljat statligt stöd och därför har begränsade kunskaper om de regler som gäller. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta när den bedömer de förhandsvillkor som gäller för statligt stöd i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att särskilt rikta sina informationskampanjer om statligt stöd till regionala och lokala organ, eftersom många av dessa endast vid ett fåtal tillfällen har beviljat statligt stöd och därför har begränsade kunskaper om de regler som gäller. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta detta när den bedömer de förhandsvillkor som gäller för statligt stöd i medlemsstaterna.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de administrativa och rättsliga krav liksom de insynskrav som följer av tillämpningen av reglerna i samband med moderniseringen av det statliga stödet förblir så tydliga som möjligt. Parlamentet anser att vissa av de nya regler som föreslås i utkastet till riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, såsom kontrafaktiska scenarier, tydliga bevis för att stödet påverkar valet av investering eller villkoret att projekt inte får inledas innan de offentliga myndigheterna har fattat beslut om att bevilja stöd, är oförenliga med den princip om förenkling och ”avbyråkratisering” som främjas inom sammanhållningspolitiken och annan EU-politik och nationell politik. Kommissionen önskar tillämpa dessa regler under den kommande perioden, både för företag som ansöker om stöd och för medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter. Parlamentet upprepar att sådana regler kan komma att leda till att vissa projekt inte får tillgång till investeringsstöd eller aldrig får chansen att komma igång. Parlamentet anser att kravet på regelbunden bedömning av önskvärdheten av statligt stöd i de yttersta randområdena skulle äventyra den säkerhet och förutsebarhet som behövs om investerare och företag ska söka marknadsmöjligheter i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de administrativa och rättsliga krav liksom de insynskrav som följer av tillämpningen av reglerna i samband med moderniseringen av det statliga stödet förblir så tydliga som möjligt. Parlamentet anser att vissa av de nya regler som föreslås i utkastet till riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, såsom kontrafaktiska scenarier, tydliga bevis för att stödet påverkar valet av investering eller villkoret att projekt inte får inledas innan de offentliga myndigheterna har fattat beslut om att bevilja stöd, är oförenliga med den princip om förenkling och ”avbyråkratisering” som främjas inom sammanhållningspolitiken och annan EU-politik och nationell politik. Kommissionen önskar tillämpa dessa regler under den kommande perioden, både för företag som ansöker om stöd och för medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter. Parlamentet upprepar att sådana regler kan komma att leda till att vissa projekt inte får tillgång till investeringsstöd eller aldrig får chansen att komma igång. Parlamentet anser att kravet på regelbunden bedömning av önskvärdheten av statligt stöd i de yttersta randområdena skulle äventyra den säkerhet och förutsebarhet som behövs om investerare och företag ska söka marknadsmöjligheter i de berörda regionerna.

Regionernas attraktionskraft och reglerna för statligt stöd

| 29. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med tydliga och enkla regler för statligt stöd för regionala och sektorsspecifika ändamål för att locka utländska direktinvesteringar till EU och dess regioner och för att säkerställa att regionerna står sig i den internationella konkurrensen och att de uppnår ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med tydliga och enkla regler för statligt stöd för regionala och sektorsspecifika ändamål för att locka utländska direktinvesteringar till EU och dess regioner och för att säkerställa att regionerna står sig i den internationella konkurrensen och att de uppnår ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de nya bestämmelser om öppenhet och insyn som föreslås i punkterna 127 och 128 i förslaget till riktlinjer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att följa dessa bestämmelser och offentliggöra komplett och korrekt information om beviljat stöd på en central webbplats. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar de nya bestämmelser om öppenhet och insyn som föreslås i punkterna 127 och 128 i förslaget till riktlinjer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att följa dessa bestämmelser och offentliggöra komplett och korrekt information om beviljat stöd på en central webbplats.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att göra tillgången till statligt stöd för små och medelstora företag enklare och tydligare i de minst gynnade regionerna, med tanke på hur viktiga dessa företag är för den regionala utvecklingen. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att påskynda genomförandeåtgärderna i mer omfattande och eventuellt mer snedvridande fall. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att göra tillgången till statligt stöd för små och medelstora företag enklare och tydligare i de minst gynnade regionerna, med tanke på hur viktiga dessa företag är för den regionala utvecklingen. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att påskynda genomförandeåtgärderna i mer omfattande och eventuellt mer snedvridande fall.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det såsom kommissionen anger finns ett problem med investeringsstöd till stora företag, eftersom uppgifter talar för att detta stöd saknar stimulanseffekt. Europaparlamentet anser att även om statligt stöd i första hand bör beviljas små och medelstora företag är det inte befogat att utesluta stora företag – en kategori som också omfattar familjeägda företag som faller utanför definitionen av små och medelstora företag eller medelstora företag – från reglerna för statligt stöd i områden som omfattas av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, med tanke på deras bidrag till sysselsättningen, de leveranskedjor de ger upphov till tillsammans med små och medelstora företag, deras utbredda engagemang i innovation, forskning och utveckling samt deras roll för att bekämpa den ekonomiska krisen. Parlamentet anser att förekomsten av stora företag ofta är en förutsättning för att små och medelstora företag ska bli framgångsrika, eftersom dessa utnyttjar de kluster som leds av stora företag och deras underleverantörsverksamhet. Parlamentet påminner om att det var kommissionen själv som konstaterade de följdeffekter som stora företags investeringar får och hur dessa investeringar skapar tillgång för EU till världsmarknaderna. Parlamentet understryker att ett beslut att utesluta stora företag i ”c”-områden skulle kunna leda till att arbetstillfällen går förlorade, till att den ekonomiska verksamheten i regionerna avtar, till att regioners konkurrenskraft och förmåga att locka utländska investerare minskar samt till att företag söker sig till andra regioner inom eller utanför EU. Parlamentet anser därför att sådana företag även i fortsättningen ska vara berättigade till statligt stöd i ”c”-områden. Detta berättigande ska dock vara föremål för särskild kontroll efter individuell anmälan och för kompatibilitetskriterier avseende stimulanseffekt och bidrag till regional utveckling genom kluster och underleverantörsverksamhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det såsom kommissionen anger finns ett problem med investeringsstöd till stora företag, eftersom uppgifter talar för att detta stöd saknar stimulanseffekt. Europaparlamentet anser att även om statligt stöd i första hand bör beviljas små och medelstora företag är det inte befogat att utesluta stora företag – en kategori som också omfattar familjeägda företag som faller utanför definitionen av små och medelstora företag eller medelstora företag – från reglerna för statligt stöd i områden som omfattas av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, med tanke på deras bidrag till sysselsättningen, de leveranskedjor de ger upphov till tillsammans med små och medelstora företag, deras utbredda engagemang i innovation, forskning och utveckling samt deras roll för att bekämpa den ekonomiska krisen. Parlamentet anser att förekomsten av stora företag ofta är en förutsättning för att små och medelstora företag ska bli framgångsrika, eftersom dessa utnyttjar de kluster som leds av stora företag och deras underleverantörsverksamhet. Parlamentet påminner om att det var kommissionen själv som konstaterade de följdeffekter som stora företags investeringar får och hur dessa investeringar skapar tillgång för EU till världsmarknaderna. Parlamentet understryker att ett beslut att utesluta stora företag i ”c”-områden skulle kunna leda till att arbetstillfällen går förlorade, till att den ekonomiska verksamheten i regionerna avtar, till att regioners konkurrenskraft och förmåga att locka utländska investerare minskar samt till att företag söker sig till andra regioner inom eller utanför EU. Parlamentet anser därför att sådana företag även i fortsättningen ska vara berättigade till statligt stöd i ”c”-områden. Detta berättigande ska dock vara föremål för särskild kontroll efter individuell anmälan och för kompatibilitetskriterier avseende stimulanseffekt och bidrag till regional utveckling genom kluster och underleverantörsverksamhet.

| 33. | Europaparlamentet anser att frågan om huruvida stora företag är berättigade till statligt stöd inte bör avgöras enbart av deras storlek eller av vilken sektor de är verksamma i, utan också av det beräknade antal arbetstillfällen som skulle kunna skapas och behållas med hjälp av stödet, kvaliteten på berörda arbetstillfällen eller projekt och deras hållbarhet samt de långsiktiga effekterna på utvecklingen av den berörda regionen, inbegripet de sociala aspekterna. Parlamentet betonar att det enligt subsidiaritetsprincipen är medlemsstaterna samt berörda regionala och lokala myndigheter som bör besluta vilka specifika projekt som har störst potential att nå målen för EU:s politik. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att frågan om huruvida stora företag är berättigade till statligt stöd inte bör avgöras enbart av deras storlek eller av vilken sektor de är verksamma i, utan också av det beräknade antal arbetstillfällen som skulle kunna skapas och behållas med hjälp av stödet, kvaliteten på berörda arbetstillfällen eller projekt och deras hållbarhet samt de långsiktiga effekterna på utvecklingen av den berörda regionen, inbegripet de sociala aspekterna. Parlamentet betonar att det enligt subsidiaritetsprincipen är medlemsstaterna samt berörda regionala och lokala myndigheter som bör besluta vilka specifika projekt som har störst potential att nå målen för EU:s politik.

| 34. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att det bör undvikas att statligt stöd leder till att en verksamhet flyttas från en plats till en annan inom EES-området. Parlamentet ställer sig dock tveksamt till de föreslagna punkterna 24–25 och 122–124 i förslaget till riktlinjer, eftersom man anser att de inte kompletterar sammanhållningspolitiken i tillräcklig utsträckning och att de är oförenliga med målet att åstadkomma förenklingar. Parlamentet påpekar särskilt att siffran två år är godtycklig och att denna bestämmelse kan vara omöjlig att genomföra, eftersom det kommer att bli svårt att bevisa ett eventuellt orsakssamband och att det finns en plan två år i förväg. Parlamentet oroar sig för att denna bestämmelse kan gynna icke-europeiska företag framför europeiska och att det kan leda till att företag flyttas utanför EES när regionalstöd annars skulle kunna locka en verksamhet till ett stödområde. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att det bör undvikas att statligt stöd leder till att en verksamhet flyttas från en plats till en annan inom EES-området. Parlamentet ställer sig dock tveksamt till de föreslagna punkterna 24–25 och 122–124 i förslaget till riktlinjer, eftersom man anser att de inte kompletterar sammanhållningspolitiken i tillräcklig utsträckning och att de är oförenliga med målet att åstadkomma förenklingar. Parlamentet påpekar särskilt att siffran två år är godtycklig och att denna bestämmelse kan vara omöjlig att genomföra, eftersom det kommer att bli svårt att bevisa ett eventuellt orsakssamband och att det finns en plan två år i förväg. Parlamentet oroar sig för att denna bestämmelse kan gynna icke-europeiska företag framför europeiska och att det kan leda till att företag flyttas utanför EES när regionalstöd annars skulle kunna locka en verksamhet till ett stödområde.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att riskerna för omlokalisering av företag som beviljats statligt stöd, både inom och utanför EU, är mycket påtagliga för regionerna. Parlamentet välkomnar den skyddsklausul som föreslagits av kommissionen, enligt vilken stora företag skulle bli skyldiga att behålla investeringar och arbetstillfällen som skapats i det område där stödet beviljats. I annat fall skulle de bli tvungna att betala tillbaka stödet. Parlamentet uppmärksammar kommissionen på de förhandlingar som pågår om förordningarna om sammanhållningspolitiken 2014–2020, och begär att det ska göras en sammanjämkning av de respektive perioder som enligt sammanhållnings- och konkurrenspolitiken gäller för hur länge företag som beviljats EU-finansiering eller statligt stöd måste behålla investeringar och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att riskerna för omlokalisering av företag som beviljats statligt stöd, både inom och utanför EU, är mycket påtagliga för regionerna. Parlamentet välkomnar den skyddsklausul som föreslagits av kommissionen, enligt vilken stora företag skulle bli skyldiga att behålla investeringar och arbetstillfällen som skapats i det område där stödet beviljats. I annat fall skulle de bli tvungna att betala tillbaka stödet. Parlamentet uppmärksammar kommissionen på de förhandlingar som pågår om förordningarna om sammanhållningspolitiken 2014–2020, och begär att det ska göras en sammanjämkning av de respektive perioder som enligt sammanhållnings- och konkurrenspolitiken gäller för hur länge företag som beviljats EU-finansiering eller statligt stöd måste behålla investeringar och arbetstillfällen.

| 36. | Europaparlamentet ställer sig även tveksamt till att regionalstöd inte skulle få beviljas ”företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter” (punkt 11 i förslaget till riktlinjer). Parlamentet anser att företag som håller på att omstruktureras inte bör utsättas för strängare åtgärder, särskilt eftersom en negativ förhandsbedömning av stödansökningar från dessa företag kan leda till att företag flyttar till länder utanför EU. Parlamentet påpekar att en ansvarstagande omstrukturering av ett företag är den viktigaste åtgärden i dagens osäkra och ständigt föränderliga företagsklimat för att åstadkomma långsiktig hållbarhet för investeringar, arbetstillfällen och tillväxt. Parlamentet påpekar att den föreslagna bestämmelsen inte bara är oförenlig med hjälpen till företag som drabbats av den ekonomiska krisen i stödområden utan även är omöjlig att genomföra, eftersom riktlinjerna inte innehåller någon exakt definition av vad som avses med företag i svårigheter. Parlamentet påminner om sin resolution av den 15 januari 2013 där man efterlyser en rättsakt om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (8), och uppmanar kommissionen att agera snarast möjligt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet ställer sig även tveksamt till att regionalstöd inte skulle få beviljas ”företag i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter” (punkt 11 i förslaget till riktlinjer). Parlamentet anser att företag som håller på att omstruktureras inte bör utsättas för strängare åtgärder, särskilt eftersom en negativ förhandsbedömning av stödansökningar från dessa företag kan leda till att företag flyttar till länder utanför EU. Parlamentet påpekar att en ansvarstagande omstrukturering av ett företag är den viktigaste åtgärden i dagens osäkra och ständigt föränderliga företagsklimat för att åstadkomma långsiktig hållbarhet för investeringar, arbetstillfällen och tillväxt. Parlamentet påpekar att den föreslagna bestämmelsen inte bara är oförenlig med hjälpen till företag som drabbats av den ekonomiska krisen i stödområden utan även är omöjlig att genomföra, eftersom riktlinjerna inte innehåller någon exakt definition av vad som avses med företag i svårigheter. Parlamentet påminner om sin resolution av den 15 januari 2013 där man efterlyser en rättsakt om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (8), och uppmanar kommissionen att agera snarast möjligt.

| 37. | Europaparlamentet är övertygat om att det är viktigt med en viss marginal för flexibilitet för översynen av riktlinjerna, såsom anges i punkt 177 i förslaget, för att möjliggöra framtida anpassningar som kan behövas, eftersom dessa riktlinjer är utformade för att omfatta en sjuårsperiod. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är övertygat om att det är viktigt med en viss marginal för flexibilitet för översynen av riktlinjerna, såsom anges i punkt 177 i förslaget, för att möjliggöra framtida anpassningar som kan behövas, eftersom dessa riktlinjer är utformade för att omfatta en sjuårsperiod.

o

o o

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0026.

(2)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

(3)  Bryssel, 2012 (inget datum).

(4)  EUCO 37/13, 8.2.2013, s. 22.

(5)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2011: Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning), EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

(7)  Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 (EUT L 142, 14.5.1998, s. 1).

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0005.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/86

---

P7_TA(2013)0268

Årsrapport om konkurrenspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (2012/2306(INI))

(2016/C 065/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 101, 102 och 107, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 101, 102 och 107,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om konkurrenspolitiken för 2011 (COM(2012)0253), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen (SWD(2012)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om konkurrenspolitiken för 2011 (COM(2012)0253), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen (SWD(2012)0141),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2008 om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (3) (bankmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2008 om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (3) (bankmeddelandet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2008”Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen” (4) (rekapitaliseringsmeddelandet) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2008”Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen” (4) (rekapitaliseringsmeddelandet)

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2009 om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (5) (meddelandet om värdeminskade tillgångar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2009 om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (5) (meddelandet om värdeminskade tillgångar),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (6) (omstruktureringsmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (6) (omstruktureringsmeddelandet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2008 om en tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (7) (den ursprungliga tillfälliga gemenskapsramen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2008 om en tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (7) (den ursprungliga tillfälliga gemenskapsramen),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2010 om en tillfällig unionsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (8) (den nya tillfälliga ramen), som löpte ut den 31 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2010 om en tillfällig unionsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen (8) (den nya tillfälliga ramen), som löpte ut den 31 december 2010,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 2 oktober 2012 från högnivågruppen om reformen av banksektorns struktur inom EU (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 2 oktober 2012 från högnivågruppen om reformen av banksektorns struktur inom EU (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om tillämpning av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om tillämpning av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (10),

| — | med beaktande av kommissionen beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2011) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2011) (12),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 av den 25 april 2012 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse som beviljas företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (13),

| — | med beaktande av den studie från juni 2011 om statligt stöd och krisbestämmelser för finanssektorn och realekonomin som parlamentet hade beställt (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie från juni 2011 om statligt stöd och krisbestämmelser för finanssektorn och realekonomin som parlamentet hade beställt (14),

| — | med beaktande av den undersökning från juni 2012 om kollektiv talan på antitrustområdet som parlamentet hade beställt (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning från juni 2012 om kollektiv talan på antitrustområdet som parlamentet hade beställt (15),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om det offentliga samrådet avseende en enhetlig EU-strategi för kollektiva prövningsmöjligheter (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om det offentliga samrådet avseende en enhetlig EU-strategi för kollektiva prövningsmöjligheter (SEC(2011)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om modernisering av det statliga stödet i EU (COM(2012)0209),

| — | med beaktande Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2011 ”Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 15/2011 ”Garanterar kommissionens förfaranden att kontrollen av statligt stöd utförs ändamålsenligt?”,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2012 (nedan kallade utsläppsriktlinjerna) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för vissa statliga stödåtgärder inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser efter 2012 (nedan kallade utsläppsriktlinjerna) (16),

| — | med beaktande av ramavtalet av den 20 november 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (17) (nedan kallat ”ramavtalet”), särskilt punkterna 12 (18) och 16 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 20 november 2010 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (17) (nedan kallat ”ramavtalet”), särskilt punkterna 12 (18) och 16 (19),

| — | med beaktande av uttalandet från eurotoppmötet den 29 juni 2012 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från eurotoppmötet den 29 juni 2012 (20),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 22 februari 2005 om kommissionens trettiotredje årsrapport om konkurrenspolitiken 2003 (21), av den 4 april 2006 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (22), av den 19 juni 2007 om rapporten om konkurrenspolitiken 2005 (23), av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (24), av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (25), av den 20 januari 2011 om rapporten om konkurrenspolitiken 2009 (26), och av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 22 februari 2005 om kommissionens trettiotredje årsrapport om konkurrenspolitiken 2003 (21), av den 4 april 2006 om kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2004 (22), av den 19 juni 2007 om rapporten om konkurrenspolitiken 2005 (23), av den 10 mars 2009 om rapporterna om konkurrenspolitiken 2006 och 2007 (24), av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (25), av den 20 januari 2011 om rapporten om konkurrenspolitiken 2009 (26), och av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om reform av EU:s regler om statligt stöd avseende tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (28),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0143/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism (A7-0143/2013), och av följande skäl:

| A. | Konkurrenspolitiken, som bygger på principerna om öppna marknader och lika villkor inom alla sektorer, utgör en del av den grund som EU bygger på samt en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin och ett verktyg som gynnar de europeiska konsumenterna genom att säkra en socialt och ekonomiskt sund inre marknad och genom att bekämpa det missbruk som vissa ekonomiska aktörer gör sig skyldiga till. Dessutom spelar den en nyckelroll när det gäller att trygga en välfungerande inre marknad. |
| --- | --- |

A.

Konkurrenspolitiken, som bygger på principerna om öppna marknader och lika villkor inom alla sektorer, utgör en del av den grund som EU bygger på samt en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin och ett verktyg som gynnar de europeiska konsumenterna genom att säkra en socialt och ekonomiskt sund inre marknad och genom att bekämpa det missbruk som vissa ekonomiska aktörer gör sig skyldiga till. Dessutom spelar den en nyckelroll när det gäller att trygga en välfungerande inre marknad.

| B. | Den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital har varit av avgörande betydelse för Europas tillväxt. |
| --- | --- |

B.

Den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital har varit av avgörande betydelse för Europas tillväxt.

| C. | Den ekonomiska och finansiella krisen liksom statsskuldskrisen bröt ut hösten 2008, förvärrades under 2011 och ledde till recession i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

C.

Den ekonomiska och finansiella krisen liksom statsskuldskrisen bröt ut hösten 2008, förvärrades under 2011 och ledde till recession i EU:s ekonomi.

| D. | Kommissionen reagerade på krisen genom att bland annat anta särkskilda bestämmelser för statligt stöd och genom att använda konkurrenspolitiken som ett krishanteringsverktyg. Detta var och är fortfarande avsett att vara en tillfällig ordning. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen reagerade på krisen genom att bland annat anta särkskilda bestämmelser för statligt stöd och genom att använda konkurrenspolitiken som ett krishanteringsverktyg. Detta var och är fortfarande avsett att vara en tillfällig ordning.

| E. | Konkurrenspolitiken är avgörande för att man ska kunna reagera på krisen, stödja Europa 2020-strategin och den inre marknaden samt göra framsteg på vägen mot en bankunion, en verklig ekonomisk och monetär union och en djupare integration och konvergens. |
| --- | --- |

E.

Konkurrenspolitiken är avgörande för att man ska kunna reagera på krisen, stödja Europa 2020-strategin och den inre marknaden samt göra framsteg på vägen mot en bankunion, en verklig ekonomisk och monetär union och en djupare integration och konvergens.

| F. | Protektionism skulle endast fördjupa och förlänga krisen och en strikt efterlevnad av konkurrensreglerna är avgörande för att få Europas ekonomi på rätt spår igen. |
| --- | --- |

F.

Protektionism skulle endast fördjupa och förlänga krisen och en strikt efterlevnad av konkurrensreglerna är avgörande för att få Europas ekonomi på rätt spår igen.

| G. | Årsrapporten om konkurrenspolitiken bör fungera som ett instrument för att främja unionens globala konkurrenskraft genom att stärka konkurrensen och öppna marknaden för nya aktörer, varvid den inre marknaden utvidgas och fördjupas. Rapporten bör sålunda inte endast relatera till kommissionens praktiska genomförande av konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

G.

Årsrapporten om konkurrenspolitiken bör fungera som ett instrument för att främja unionens globala konkurrenskraft genom att stärka konkurrensen och öppna marknaden för nya aktörer, varvid den inre marknaden utvidgas och fördjupas. Rapporten bör sålunda inte endast relatera till kommissionens praktiska genomförande av konkurrenspolitiken.

| H. | Konkurrenspolitiken fungerar inte på ett lika tillfredsställande sätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

H.

Konkurrenspolitiken fungerar inte på ett lika tillfredsställande sätt i alla medlemsstater.

| I. | Sektorer där graden av konkurrens är lägre är ofta de sektorer där den ekonomiska produktionen är som lägst. |
| --- | --- |

I.

Sektorer där graden av konkurrens är lägre är ofta de sektorer där den ekonomiska produktionen är som lägst.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2011 och välkomnar att man inom ramen för den nya tematiska strukturen behandlar de frågor som tagits upp av parlamentet och möjliggör en tydlig identifiering av prioriteringar, mål och vidtagna åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens rapport om konkurrenspolitiken 2011 och välkomnar att man inom ramen för den nya tematiska strukturen behandlar de frågor som tagits upp av parlamentet och möjliggör en tydlig identifiering av prioriteringar, mål och vidtagna åtgärder.

| 2. | Europaparlamentet understryker att konkurrenspolitiken är en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin. Parlamentet understryker vikten av att stärka åtgärder när det gäller antitrustlagstiftning, statligt stöd och kontroll av företagskoncentrationer för att trygga ekonomisk effektivitet, en välfungerande inre marknad och sociala framsteg. Parlamentet understryker också att ökat tillträde liksom motsvarande deltagande för små och medelstora företag och den tredje sektorn på den inre marknaden förutsätter en aktiv konkurrenspolitik för att avlägsna befintliga hinder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att konkurrenspolitiken är en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin. Parlamentet understryker vikten av att stärka åtgärder när det gäller antitrustlagstiftning, statligt stöd och kontroll av företagskoncentrationer för att trygga ekonomisk effektivitet, en välfungerande inre marknad och sociala framsteg. Parlamentet understryker också att ökat tillträde liksom motsvarande deltagande för små och medelstora företag och den tredje sektorn på den inre marknaden förutsätter en aktiv konkurrenspolitik för att avlägsna befintliga hinder.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser konsekvens mellan EU:s konkurrenspolitik och all övrig EU-politik, inbegripet sektorsövergripande reglering för att se till att den inre marknaden för varor och tjänster fungerar korrekt för medborgarna, miljön och företagen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser konsekvens mellan EU:s konkurrenspolitik och all övrig EU-politik, inbegripet sektorsövergripande reglering för att se till att den inre marknaden för varor och tjänster fungerar korrekt för medborgarna, miljön och företagen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med nationella konkurrensmyndigheter grundligt granska snedvridningarna när det gäller hur konkurrensen fungerar och de ekonomiska följderna av dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga eventuella obalanser mellan medlemsstaterna på detta område, inbegripet orsakerna till dessa. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med nationella konkurrensmyndigheter grundligt granska snedvridningarna när det gäller hur konkurrensen fungerar och de ekonomiska följderna av dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga eventuella obalanser mellan medlemsstaterna på detta område, inbegripet orsakerna till dessa.

| 5. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av konkurrenspolitiken i ett vidare perspektiv inte bör syfta till en stärkning av redan etablerade företag och tillhandahållare av varor och tjänster, utan snarare ha som övergripande mål att underlätta inträdet för nya aktörer och uppkomsten av nya idéer och tekniker och på detta sätta maximera fördelarna för unionens medborgare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av konkurrenspolitiken i ett vidare perspektiv inte bör syfta till en stärkning av redan etablerade företag och tillhandahållare av varor och tjänster, utan snarare ha som övergripande mål att underlätta inträdet för nya aktörer och uppkomsten av nya idéer och tekniker och på detta sätta maximera fördelarna för unionens medborgare.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att utvidgningen av det extraordinära systemet för statligt stöd var ett beslut som fattades på grund av omständigheterna, och att systemet har bidragit till att motverka en ytterligare försämring av den finansiella och ekonomiska stabiliteten och undvika protektionism samt till att tillhandahålla en mekanism för omstrukturering av banker och för krislösning. Alla dessa frågor är viktiga i programländerna, som brottas med allvarliga likviditetsproblem. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att utvidgningen av det extraordinära systemet för statligt stöd var ett beslut som fattades på grund av omständigheterna, och att systemet har bidragit till att motverka en ytterligare försämring av den finansiella och ekonomiska stabiliteten och undvika protektionism samt till att tillhandahålla en mekanism för omstrukturering av banker och för krislösning. Alla dessa frågor är viktiga i programländerna, som brottas med allvarliga likviditetsproblem.

| 7. | Europaparlamentet är dock oroat över att systemet för statligt stöd vid kris, trots att det var avsett att fungera tillfälligt, inte längre verkar vara så tillfälligt. Parlamentet konstaterar att man i sin tredje årsrapport i följd om konkurrenspolitiken har understrukit behovet av att så snart som möjligt avbryta dessa tillfälliga åtgärder. Parlamentet beklagar dessutom att strategin har misslyckats i vissa fall och insisterar på att man måste dra lärdomar av tidigare ingripanden och införa lämpliga rutiner i enlighet därmed. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är dock oroat över att systemet för statligt stöd vid kris, trots att det var avsett att fungera tillfälligt, inte längre verkar vara så tillfälligt. Parlamentet konstaterar att man i sin tredje årsrapport i följd om konkurrenspolitiken har understrukit behovet av att så snart som möjligt avbryta dessa tillfälliga åtgärder. Parlamentet beklagar dessutom att strategin har misslyckats i vissa fall och insisterar på att man måste dra lärdomar av tidigare ingripanden och införa lämpliga rutiner i enlighet därmed.

| 8. | Europaparlamentet vidhåller att banker som erhåller statligt stöd måste fokusera sin affärsmodell på den lönsamma delen av verksamheten, förbättra kredittillgången för familjer och företag, sätta tak för ersättningarna och minimera följderna för konkurrenter som inte erhåller stöd och för de europeiska skattebetalarna. Parlamentet konstaterar i detta hänseende att det finns ett behov av att överväga förslag från högnivågruppen om reformen av banksektorns struktur inom EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet vidhåller att banker som erhåller statligt stöd måste fokusera sin affärsmodell på den lönsamma delen av verksamheten, förbättra kredittillgången för familjer och företag, sätta tak för ersättningarna och minimera följderna för konkurrenter som inte erhåller stöd och för de europeiska skattebetalarna. Parlamentet konstaterar i detta hänseende att det finns ett behov av att överväga förslag från högnivågruppen om reformen av banksektorns struktur inom EU.

| 9. | Europaparlamentet betonar att den pågående konsolideringen inom banksektorn faktiskt har ökat vissa större finansinstituts marknadsandel, och uppmanar därför enträget kommissionen att noga bevaka sektorn för att öka konkurrensen på de europeiska bankmarknaderna, |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att den pågående konsolideringen inom banksektorn faktiskt har ökat vissa större finansinstituts marknadsandel, och uppmanar därför enträget kommissionen att noga bevaka sektorn för att öka konkurrensen på de europeiska bankmarknaderna,

| 10. | Europaparlamentet påminner om uttalandet från eurotoppmötet av den 29 juni 2012. Parlamentet håller med om att det är mycket viktigt att bryta den onda cirkeln mellan banker och stater och brådskande utveckla deras åtaganden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om uttalandet från eurotoppmötet av den 29 juni 2012. Parlamentet håller med om att det är mycket viktigt att bryta den onda cirkeln mellan banker och stater och brådskande utveckla deras åtaganden.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt tillämpa antitrustlagstiftning och regler för kontroll av företagskoncentrationer i syfte att åstadkomma bättre reglerade, transparenta, öppna och rättvisa finansmarknader. Parlamentet uppskattar kommissionens undersökningar av OTC-derivatmarknaden, i synnerhet vad gäller handelsuppgifter och tjänster avseende kreditswappar, betaltjänster och spridning av finansiell information till marknaderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt tillämpa antitrustlagstiftning och regler för kontroll av företagskoncentrationer i syfte att åstadkomma bättre reglerade, transparenta, öppna och rättvisa finansmarknader. Parlamentet uppskattar kommissionens undersökningar av OTC-derivatmarknaden, i synnerhet vad gäller handelsuppgifter och tjänster avseende kreditswappar, betaltjänster och spridning av finansiell information till marknaderna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s konkurrensmyndigheter att samarbeta med andra jurisdiktioner och övervaka hur stora finansaktörer och oligopol, såsom kreditvärderingsinstitut, beter sig och påverkar marknaderna under perioder med prisvolatilitet relaterad till finansmarknaderna, och att ge högsta prioritet åt den påstådda manipuleringen av Libor-, Euribor- och Tiborräntorna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU:s konkurrensmyndigheter att samarbeta med andra jurisdiktioner och övervaka hur stora finansaktörer och oligopol, såsom kreditvärderingsinstitut, beter sig och påverkar marknaderna under perioder med prisvolatilitet relaterad till finansmarknaderna, och att ge högsta prioritet åt den påstådda manipuleringen av Libor-, Euribor- och Tiborräntorna.

| 13. | Europaparlamentet anser att ovannämnda fråga till fullo måste utredas, även för att fastställa huruvida alla EU-instrument utnyttjas för att hindra att detta sker. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att undersöka hur sådana snedvridningar av prisutvecklingen påverkar sektorer såsom bolånesektorn. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att ovannämnda fråga till fullo måste utredas, även för att fastställa huruvida alla EU-instrument utnyttjas för att hindra att detta sker. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att undersöka hur sådana snedvridningar av prisutvecklingen påverkar sektorer såsom bolånesektorn.

Stödja hållbar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft

| 14. | Europaparlamentet inser att konkurrenspolitiken är ett grundläggande verktyg för att ytterligare utveckla och bibehålla den inre marknaden och en avgörande drivkraft för produktivitet, effektivitet och global konkurrenskraft och spelar en avgörande roll när det gäller att stödja rättvisa och öppna marknader, sunda offentliga finanser och målen för smart och hållbar tillväxt för alla i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet inser att konkurrenspolitiken är ett grundläggande verktyg för att ytterligare utveckla och bibehålla den inre marknaden och en avgörande drivkraft för produktivitet, effektivitet och global konkurrenskraft och spelar en avgörande roll när det gäller att stödja rättvisa och öppna marknader, sunda offentliga finanser och målen för smart och hållbar tillväxt för alla i Europa 2020-strategin.

| 15. | Europaparlamentet betonar att en stark konkurrens, en sund mångfald av ekonomiska enheter och en proaktiv industripolitik behövs för att fördjupa den inre marknaden, återupprätta den ekonomiska tillväxten, öka den europeiska marknadens attraktivitet på global nivå, genomföra den digitala agendan och uppmuntra till forskning och innovation. Parlamentet betonar att alla antitrustinstrument, statliga stödinstrument och instrument för kontroll av företagskoncentrationer är viktiga för att förbättra marknadsregleringen, främja transparensen och återupprätta ekonomin. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att en stark konkurrens, en sund mångfald av ekonomiska enheter och en proaktiv industripolitik behövs för att fördjupa den inre marknaden, återupprätta den ekonomiska tillväxten, öka den europeiska marknadens attraktivitet på global nivå, genomföra den digitala agendan och uppmuntra till forskning och innovation. Parlamentet betonar att alla antitrustinstrument, statliga stödinstrument och instrument för kontroll av företagskoncentrationer är viktiga för att förbättra marknadsregleringen, främja transparensen och återupprätta ekonomin.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen genomför konkurrenspolitiken effektivt och främjar miljövänliga tekniker och resurser. Parlamentet anser att de nya utsläppsriktlinjerna bör bidra till att förhindra koldioxidutsläpp, bibehålla prissignaler och minimera snedvridningar. Parlamentet anser att de för närvarande låga priserna inom systemet för handel med utsläppsrätter bidrar föga till att främja klimatvänlig teknik och fördröjer övergången till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen genomför konkurrenspolitiken effektivt och främjar miljövänliga tekniker och resurser. Parlamentet anser att de nya utsläppsriktlinjerna bör bidra till att förhindra koldioxidutsläpp, bibehålla prissignaler och minimera snedvridningar. Parlamentet anser att de för närvarande låga priserna inom systemet för handel med utsläppsrätter bidrar föga till att främja klimatvänlig teknik och fördröjer övergången till en koldioxidsnål ekonomi.

| 17. | Europaparlamentet anser bestämt att offentliga åtgärder som antagits för att stödja dem som utsatts för omfattande bedrägerier och olaglig finansiell praxis, med det enda målet att undvika ytterligare skador och återge dem sina rättigheter, inte bör betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser bestämt att offentliga åtgärder som antagits för att stödja dem som utsatts för omfattande bedrägerier och olaglig finansiell praxis, med det enda målet att undvika ytterligare skador och återge dem sina rättigheter, inte bör betraktas som statligt stöd.

Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att de europeiska medborgarna vill ha ett utbud av nödvändiga och viktiga offentliga tjänster av hög kvalitet, på alla ställen och till rimligt pris, samtidigt som konkurrensen ökas och mer rättvisa konkurrensvillkor mellan både offentliga och privata tillhandahållare av dessa tjänster främjas. Parlamentet betonar i detta hänseende att det är avgörande att se till att det råder konkurrens mellan olika tillhandahållare. Parlamentet betonar att det senaste paketet med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skulle kunna leda till en enklare, tydligare och mer flexibel ram på detta område. Parlamentet betonar att kommissionen i enlighet med konkurrensreglerna i EUF-fördraget är ansvarig för att säkerställa att den ersättning som ges för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är förenlig med EU:s statsstödsregler så att man inte påtvingar allmänheten tjänster av låg kvalitet som tillhandahålls till höga kostnader. Parlamentet uttrycker sin oro över att alltför många tjänster undantas från konkurrensmyndigheternas granskning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att de europeiska medborgarna vill ha ett utbud av nödvändiga och viktiga offentliga tjänster av hög kvalitet, på alla ställen och till rimligt pris, samtidigt som konkurrensen ökas och mer rättvisa konkurrensvillkor mellan både offentliga och privata tillhandahållare av dessa tjänster främjas. Parlamentet betonar i detta hänseende att det är avgörande att se till att det råder konkurrens mellan olika tillhandahållare. Parlamentet betonar att det senaste paketet med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skulle kunna leda till en enklare, tydligare och mer flexibel ram på detta område. Parlamentet betonar att kommissionen i enlighet med konkurrensreglerna i EUF-fördraget är ansvarig för att säkerställa att den ersättning som ges för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är förenlig med EU:s statsstödsregler så att man inte påtvingar allmänheten tjänster av låg kvalitet som tillhandahålls till höga kostnader. Parlamentet uttrycker sin oro över att alltför många tjänster undantas från konkurrensmyndigheternas granskning.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU:s konkurrensmyndigheter att övervaka marknaderna för läkemedels-, hälso- och sjukvårds- samt försäkringstjänster (särskilt marknaderna för generiska och innovativa läkemedel) och fastställa eventuella missbruk av patenträttigheter och diskriminerande beteende. Parlamentet konstaterar att även om organisationen av sjuk- och hälsovårdssektorn och socialskyddet i första hand ingår i medlemsstaternas befogenheter, bör dessa tjänster omfattas av kontroller för att skydda de offentliga finanserna, upprätthålla konkurrenslagstiftningen och trygga EU-medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU:s konkurrensmyndigheter att övervaka marknaderna för läkemedels-, hälso- och sjukvårds- samt försäkringstjänster (särskilt marknaderna för generiska och innovativa läkemedel) och fastställa eventuella missbruk av patenträttigheter och diskriminerande beteende. Parlamentet konstaterar att även om organisationen av sjuk- och hälsovårdssektorn och socialskyddet i första hand ingår i medlemsstaternas befogenheter, bör dessa tjänster omfattas av kontroller för att skydda de offentliga finanserna, upprätthålla konkurrenslagstiftningen och trygga EU-medborgarnas rättigheter.

Förbättra konsumenternas välfärd: sektorsvisa utvecklingstendenser

| 20. | Europaparlamentet oroas av att livsmedelspriserna har ökat avsevärt sedan mitten av 2007, med hög volatilitet i producentpriserna, och påminner om att livsmedelspriserna i hög grad bidrar till inflationen överlag. Parlamentet understryker att den nya ramen för kollektiva förhandlingar inom värdekedjan bör åtföljas av konkurrensfrämjande åtgärder från producentorganisationernas sida och en plattform för övervakning av livsmedelspriser. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna noggrant granska konkurrensen inom den agroindustriella sektorn när det gäller stöd, transparens och konsumentprisutvecklingen i alla led av värdekedjan. Parlamentet påminner om att de fördelar för konsumenterna som kan uppnås inom livsmedelssektorn kan mångdubblas om liknande reformer av konkurrenspolitiken genomförs inom alla övriga sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet oroas av att livsmedelspriserna har ökat avsevärt sedan mitten av 2007, med hög volatilitet i producentpriserna, och påminner om att livsmedelspriserna i hög grad bidrar till inflationen överlag. Parlamentet understryker att den nya ramen för kollektiva förhandlingar inom värdekedjan bör åtföljas av konkurrensfrämjande åtgärder från producentorganisationernas sida och en plattform för övervakning av livsmedelspriser. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna noggrant granska konkurrensen inom den agroindustriella sektorn när det gäller stöd, transparens och konsumentprisutvecklingen i alla led av värdekedjan. Parlamentet påminner om att de fördelar för konsumenterna som kan uppnås inom livsmedelssektorn kan mångdubblas om liknande reformer av konkurrenspolitiken genomförs inom alla övriga sektorer av ekonomin.

| 21. | Europaparlamentet understryker att tjänster av både allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse utgör en viktig andel av det totala antalet tjänster som tillhandahålls i medlemsstaterna, vilket innebär att avsevärda vinster kan åstadkommas genom att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse görs mer effektiva. Parlamentet betonar att det i detta perspektiv är av avgörande betydelse att sörja för att bestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse prioriterar skyddet av konsumenterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att tjänster av både allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse utgör en viktig andel av det totala antalet tjänster som tillhandahålls i medlemsstaterna, vilket innebär att avsevärda vinster kan åstadkommas genom att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse görs mer effektiva. Parlamentet betonar att det i detta perspektiv är av avgörande betydelse att sörja för att bestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och sociala tjänster av allmänt intresse prioriterar skyddet av konsumenterna.

| 22. | Europaparlamentet framhäver den stora roll som spekulationen på livsmedelsmarknaderna spelar som orsak till prisvolatilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda denna fråga i betänkandet om konkurrenspolitiken 2012 och att ta initiativ för att hantera spekulationen på livsmedelsmarknaderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhäver den stora roll som spekulationen på livsmedelsmarknaderna spelar som orsak till prisvolatilitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda denna fråga i betänkandet om konkurrenspolitiken 2012 och att ta initiativ för att hantera spekulationen på livsmedelsmarknaderna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare granska producentorganisationernas och kooperativens positiva roll när det gäller att öka småbrukarnas välfärd och förhandlingsposition i tidigare led av produktionskedjan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare granska producentorganisationernas och kooperativens positiva roll när det gäller att öka småbrukarnas välfärd och förhandlingsposition i tidigare led av produktionskedjan.

| 24. | Europaparlamentet ser fram emot Europeiska konkurrensnätverkets rapport om denna fråga. Parlamentet konstaterar att spannmåls- och mejeriproduktssektorn är de mest undersökta sektorerna i antitrustfrågor och uppmanar de nationella konkurrensmyndigheterna att öka sina initiativ på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka den europeiska sockersektorn, där en särskilt hög prisinflation konstaterats under 2011 och 2012. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet ser fram emot Europeiska konkurrensnätverkets rapport om denna fråga. Parlamentet konstaterar att spannmåls- och mejeriproduktssektorn är de mest undersökta sektorerna i antitrustfrågor och uppmanar de nationella konkurrensmyndigheterna att öka sina initiativ på detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka den europeiska sockersektorn, där en särskilt hög prisinflation konstaterats under 2011 och 2012.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att se till att paketet för den inre marknaden för energi till fullo genomförs. Parlamentet uppmanar kommissionen att i den mån som en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för energi inte har uppnåtts till fullo, aktivt övervaka konkurrensen på energimarknaderna, särskilt när privatiseringar av allmännyttiga företag ger upphov till privatägda monopolistiska eller oligopolistiska marknader. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att se till att paketet för den inre marknaden för energi till fullo genomförs. Parlamentet uppmanar kommissionen att i den mån som en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för energi inte har uppnåtts till fullo, aktivt övervaka konkurrensen på energimarknaderna, särskilt när privatiseringar av allmännyttiga företag ger upphov till privatägda monopolistiska eller oligopolistiska marknader.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka utvecklingen på EU:s marknad för flygfrakt och expresstjänster. Parlamentet konstaterar att USA har ett sorts duopol på expresstjänstemarknaden och i praktiken har avskärmat marknaden från europeiska konkurrenter under de senaste tio åren. Parlamentet drar slutsatsen att ytterligare fusioner inom sektorn skulle innebära att endast ett större europeiskt företag för expresstjänster och logistik skulle finnas kvar med möjlighet att konkurrera på marknaden och att detta skulle få stora återverkningar på priskonkurrensen på den inre marknaden, till nackdel för konsumenterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka utvecklingen på EU:s marknad för flygfrakt och expresstjänster. Parlamentet konstaterar att USA har ett sorts duopol på expresstjänstemarknaden och i praktiken har avskärmat marknaden från europeiska konkurrenter under de senaste tio åren. Parlamentet drar slutsatsen att ytterligare fusioner inom sektorn skulle innebära att endast ett större europeiskt företag för expresstjänster och logistik skulle finnas kvar med möjlighet att konkurrera på marknaden och att detta skulle få stora återverkningar på priskonkurrensen på den inre marknaden, till nackdel för konsumenterna.

| 27. | Europaparlamentet understryker att det inte råder lika konkurrensvillkor för europeiska företag på den amerikanska luftfartsmarknaden och att det även för närvarande råder en uppenbar obalans på EU:s och USA:s luftfartsmarknader, eftersom europeiska fraktflygbolag nekas tillträde till USA:s inhemska marknad och tvingas möta konkurrensen under ofördelaktiga villkor. Parlamentet understryker att detta ojämlika marknadstillträde snedvrider konkurrensen och i slutändan skadar den europeiska logistikbranschen och dess konsumenter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att det inte råder lika konkurrensvillkor för europeiska företag på den amerikanska luftfartsmarknaden och att det även för närvarande råder en uppenbar obalans på EU:s och USA:s luftfartsmarknader, eftersom europeiska fraktflygbolag nekas tillträde till USA:s inhemska marknad och tvingas möta konkurrensen under ofördelaktiga villkor. Parlamentet understryker att detta ojämlika marknadstillträde snedvrider konkurrensen och i slutändan skadar den europeiska logistikbranschen och dess konsumenter.

Främja legitimitet och effektivitet för konkurrenspolitiken

| 28. | Europaparlamentet anser att det bör ges en aktiv roll när det gäller att utforma konkurrenspolitiken, inbegripet medbeslutandebefogenheter. Parlamentet anser att kommissionen måste vara till fullo ansvars- och redovisningsskyldig och följa upp parlamentets resolutioner. Parlamentet strävar efter att stärka den pågående strukturerade dialogen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det bör ges en aktiv roll när det gäller att utforma konkurrenspolitiken, inbegripet medbeslutandebefogenheter. Parlamentet anser att kommissionen måste vara till fullo ansvars- och redovisningsskyldig och följa upp parlamentets resolutioner. Parlamentet strävar efter att stärka den pågående strukturerade dialogen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen agera opartiskt och objektivt och att vara öppen för förbättringar i konkurrensförfaranden. Parlamentet försvarar processuella rättigheter, inbegripet företagens rätt att få tillträde till kommissionens handlingar innan de hörs. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen agera opartiskt och objektivt och att vara öppen för förbättringar i konkurrensförfaranden. Parlamentet försvarar processuella rättigheter, inbegripet företagens rätt att få tillträde till kommissionens handlingar innan de hörs.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja en konkurrenskultur genom att fastställa allmänna principer och stödja företags åtgärder på detta område, särskilt genom att visa större intresse och en mer positiv attityd gentemot regelefterlevnad, eftersom detta skulle få en avgörande förebyggande effekt som ligger i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja en konkurrenskultur genom att fastställa allmänna principer och stödja företags åtgärder på detta område, särskilt genom att visa större intresse och en mer positiv attityd gentemot regelefterlevnad, eftersom detta skulle få en avgörande förebyggande effekt som ligger i allmänhetens intresse.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta möjligheten att utnyttja alternativ tvistlösning och att enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet lägga fram ett sedan länge väntat förslag om att underlätta enskild och kollektiv skadeståndstalan vid skador som åsamkats företag och konsumenter till följd av brott mot EU:s antitrustlagstiftning. Parlamentet anser att ett sådant förslag bör främja konkurrensen – men inte uppmuntra möjligheten att väcka en ogrundad talan – omfatta mindre och diffusa skador och säkra fullständig efterlevnad av EU:s transparensregler, samt att eventuella undantag inom ramen för förfarandet för befrielse från eller nedsättning av böter verkligen motiveras och att detta sker specifikt, i fullständig överensstämmelse med en offentlig tillämpning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta möjligheten att utnyttja alternativ tvistlösning och att enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet lägga fram ett sedan länge väntat förslag om att underlätta enskild och kollektiv skadeståndstalan vid skador som åsamkats företag och konsumenter till följd av brott mot EU:s antitrustlagstiftning. Parlamentet anser att ett sådant förslag bör främja konkurrensen – men inte uppmuntra möjligheten att väcka en ogrundad talan – omfatta mindre och diffusa skador och säkra fullständig efterlevnad av EU:s transparensregler, samt att eventuella undantag inom ramen för förfarandet för befrielse från eller nedsättning av böter verkligen motiveras och att detta sker specifikt, i fullständig överensstämmelse med en offentlig tillämpning.

| 32. | Europaparlamentet hänvisar på nytt till sin tidigare resolution av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik och möjligheten när det gäller ett eventuellt förslag från kommissionen om kollektiva prövningsmöjligheter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet hänvisar på nytt till sin tidigare resolution av den 2 februari 2012 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik och möjligheten när det gäller ett eventuellt förslag från kommissionen om kollektiva prövningsmöjligheter.

| 33. | Europaparlamentet ser positivt på samarbetet inom Europeiska konkurrensnätverket och med nationella domstolar, vilket bör syfta till en EU-omfattande effektivitet och samstämdhet för konkurrenspolitiken. Parlamentet stöder en effektiv ansvarsfördelning mellan medlemmarna i Europeiska konkurrensnätverket, med hänsyn till att vissa marknader, till följd av olika rättsliga, ekonomiska och kulturella villkor, tenderar att ha fler nationella dimensioner än andra. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja konvergens och samarbetsavtal med andra jurisdiktioner, inbegripet bestämmelser för informationsutbyte i samband med undersökningar, enligt lämpliga villkor. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ser positivt på samarbetet inom Europeiska konkurrensnätverket och med nationella domstolar, vilket bör syfta till en EU-omfattande effektivitet och samstämdhet för konkurrenspolitiken. Parlamentet stöder en effektiv ansvarsfördelning mellan medlemmarna i Europeiska konkurrensnätverket, med hänsyn till att vissa marknader, till följd av olika rättsliga, ekonomiska och kulturella villkor, tenderar att ha fler nationella dimensioner än andra. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja konvergens och samarbetsavtal med andra jurisdiktioner, inbegripet bestämmelser för informationsutbyte i samband med undersökningar, enligt lämpliga villkor.

| 34. | Europaparlamentet är medvetet om kommissionens ökande arbetsbörda när det gäller tillämpningen av konkurrensreglerna, och upprepar därför att kommissionen behöver mer resurser för att verka mer aktivt och effektivt vid hanteringen av sin ökade arbetsbörda när det gäller tillämpningen av konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är medvetet om kommissionens ökande arbetsbörda när det gäller tillämpningen av konkurrensreglerna, och upprepar därför att kommissionen behöver mer resurser för att verka mer aktivt och effektivt vid hanteringen av sin ökade arbetsbörda när det gäller tillämpningen av konkurrensreglerna.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en konkurrensfrämjande kultur både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en konkurrensfrämjande kultur både inom och utanför EU.

Bötespolitik

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att avvecklingsförfaranden och, när så är lämpligt, avskräckande och proportionerliga böter bör utnyttjas, samtidigt som man undviker de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av att pressade företag drivs bort från marknaden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar att avvecklingsförfaranden och, när så är lämpligt, avskräckande och proportionerliga böter bör utnyttjas, samtidigt som man undviker de negativa ekonomiska och sociala konsekvenserna av att pressade företag drivs bort från marknaden.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att böter inte bör hindra företag från att hålla sin verkställande ledning och personal ansvariga internt, eller i tillämpliga fall hindra medlemsstaterna från att hantera frågor om straffrättsligt ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga och utarbeta en rapport om dessa frågor. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att böter inte bör hindra företag från att hålla sin verkställande ledning och personal ansvariga internt, eller i tillämpliga fall hindra medlemsstaterna från att hantera frågor om straffrättsligt ansvar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga och utarbeta en rapport om dessa frågor.

| 38. | Europaparlamentet är bekymrat över att böter som enda sanktion kan vara ett alltför begränsat instrument, inte minst med tanke på att arbetstillfällen kan gå förlorade när företagen inte kan betala, och efterlyser utveckling av ett bredare spektrum av mer sofistikerade instrument som täcker sådana frågor som individuellt ansvar, företags transparens och ansvarsskyldighet, kortare förfaranden, rätt till försvar och rättvis rättegång, mekanismer för att se till att ansökningarna om förmånlig behandling fungerar på ett effektivt sätt (särskilt för att motverka inflytandet från ”discovery processes” i USA), program för företags regelefterlevnad samt utvecklingen av Europeiska standarder. Parlamentet är för en metod som bygger på ”morot och piska”, med sanktioner som effektivt avskräcker, samtidigt som man uppmuntrar regelefterlevnad. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet är bekymrat över att böter som enda sanktion kan vara ett alltför begränsat instrument, inte minst med tanke på att arbetstillfällen kan gå förlorade när företagen inte kan betala, och efterlyser utveckling av ett bredare spektrum av mer sofistikerade instrument som täcker sådana frågor som individuellt ansvar, företags transparens och ansvarsskyldighet, kortare förfaranden, rätt till försvar och rättvis rättegång, mekanismer för att se till att ansökningarna om förmånlig behandling fungerar på ett effektivt sätt (särskilt för att motverka inflytandet från ”discovery processes” i USA), program för företags regelefterlevnad samt utvecklingen av Europeiska standarder. Parlamentet är för en metod som bygger på ”morot och piska”, med sanktioner som effektivt avskräcker, samtidigt som man uppmuntrar regelefterlevnad.

| 39. | Europaparlamentet noterar igen att metoden för att beräkna böter finns i ett instrument som inte är lagstiftning – bötesriktlinjerna från 2006 – och uppmanar på nytt med kraft kommissionen att i förordning (EG) nr 1/2003 införliva en detaljerad grund för beräkning av böter, med utgångspunkt i legalitetsprincipen, tillsammans med nya bötesprinciper. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar igen att metoden för att beräkna böter finns i ett instrument som inte är lagstiftning – bötesriktlinjerna från 2006 – och uppmanar på nytt med kraft kommissionen att i förordning (EG) nr 1/2003 införliva en detaljerad grund för beräkning av böter, med utgångspunkt i legalitetsprincipen, tillsammans med nya bötesprinciper.

| 40. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en allmän översyn av kommissionens bötesriktlinjer, mot bakgrund av sex år av praktiska erfarenheter. Parlamentet anser att man i denna översyn bör granska vilken roll programmen för företags regelefterlevnad har, fastställa villkor enligt vilka moderföretag som utövar ett avgörande inflytande på ett dotterföretag, men som inte är direkt involverat i en överträdelse, ska göras gemensamt och solidariskt ansvarigt för de överträdelser av kartellagstiftningen som begås av dotterföretag, samt behandla frågor om förmånlig behandling, återfall, omsättningstak och samverkan mellan offentliga och privata åtaganden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om en allmän översyn av kommissionens bötesriktlinjer, mot bakgrund av sex år av praktiska erfarenheter. Parlamentet anser att man i denna översyn bör granska vilken roll programmen för företags regelefterlevnad har, fastställa villkor enligt vilka moderföretag som utövar ett avgörande inflytande på ett dotterföretag, men som inte är direkt involverat i en överträdelse, ska göras gemensamt och solidariskt ansvarigt för de överträdelser av kartellagstiftningen som begås av dotterföretag, samt behandla frågor om förmånlig behandling, återfall, omsättningstak och samverkan mellan offentliga och privata åtaganden.

| 41. | Europaparlamentet upprepar att antalet ansökningar om nedsättning av böter med motiveringen ”oförmåga att betala” har ökat, särskilt från enproduktsföretag och små och medelstora företag. Parlamentet fastställer igen att ett system med uppskjutna och/eller uppdelade betalningar skulle kunna övervägas som ett alternativ till nedsatta böter för att undvika att företag försätts i konkurs. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet upprepar att antalet ansökningar om nedsättning av böter med motiveringen ”oförmåga att betala” har ökat, särskilt från enproduktsföretag och små och medelstora företag. Parlamentet fastställer igen att ett system med uppskjutna och/eller uppdelade betalningar skulle kunna övervägas som ett alternativ till nedsatta böter för att undvika att företag försätts i konkurs.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har beaktat enproduktsföretagens särskilda behov (COMP/39452 av den 28 mars 2012). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har beaktat enproduktsföretagens särskilda behov (COMP/39452 av den 28 mars 2012).

Sektorsspecifika överväganden

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta framstegen mot fullbordandet av den inre marknaden för transporter och samtidigt säkerställa en öppen och rättvis konkurrens på områdena transport, posttjänster och turism, samtidigt som man respekterar unionens andra politiska mål, bland annat väl fungerande transport- och mobilitetstjänster, politiska mål på områdena offentliga tjänster, sociala standarder, säkerhet och miljöskydd och EU-målen om minskade koldioxidutsläpp och minskat oljeberoende. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av inremarknadsakten II som syftar till att slutgiltigt införa ett gemensamt europeiskt luftrum och fortsätta att öppna upp marknaden för järnvägstrafik och inrätta ett gemensamt järnvägsområde. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta framstegen mot fullbordandet av den inre marknaden för transporter och samtidigt säkerställa en öppen och rättvis konkurrens på områdena transport, posttjänster och turism, samtidigt som man respekterar unionens andra politiska mål, bland annat väl fungerande transport- och mobilitetstjänster, politiska mål på områdena offentliga tjänster, sociala standarder, säkerhet och miljöskydd och EU-målen om minskade koldioxidutsläpp och minskat oljeberoende. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av inremarknadsakten II som syftar till att slutgiltigt införa ett gemensamt europeiskt luftrum och fortsätta att öppna upp marknaden för järnvägstrafik och inrätta ett gemensamt järnvägsområde.

| 44. | Europaparlamentet anser att kommissionen ytterligare bör stärka kopplingen mellan konkurrenspolitiken och transportpolitiken för att förbättra den europeiska transportsektorns konkurrenskraft. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att kommissionen ytterligare bör stärka kopplingen mellan konkurrenspolitiken och transportpolitiken för att förbättra den europeiska transportsektorns konkurrenskraft.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer proaktivt sträva efter konvergens mellan konkurrensbestämmelser vid internationella förhandlingar för att garantera lika möjligheter för EU och tredjeländer inom transportsektorn. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer proaktivt sträva efter konvergens mellan konkurrensbestämmelser vid internationella förhandlingar för att garantera lika möjligheter för EU och tredjeländer inom transportsektorn.

| 46. | Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla ett europeiskt transportområde på ett enhetligt sätt och överbrygga utvecklingsklyftorna mellan medlemsstaternas transportinfrastrukturer och transportsystem för att på allvar inrätta en europeisk inre marknad och garantera rättvis konkurrens på transportområdet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla ett europeiskt transportområde på ett enhetligt sätt och överbrygga utvecklingsklyftorna mellan medlemsstaternas transportinfrastrukturer och transportsystem för att på allvar inrätta en europeisk inre marknad och garantera rättvis konkurrens på transportområdet.

| 47. | Europaparlamentet visar på den effekt som skatteskillnader har på konkurrensen mellan olika transportslag och på den intermodala transporten och uppmanar kommissionen att göra en översikt över beskattningssystemen och de olika momssystemen för olika transportsätt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet visar på den effekt som skatteskillnader har på konkurrensen mellan olika transportslag och på den intermodala transporten och uppmanar kommissionen att göra en översikt över beskattningssystemen och de olika momssystemen för olika transportsätt.

| 48. | Europaparlamentet understryker att en fri och lojal konkurrens på europeisk nivå förutsätter att fysiska, tekniska och lagstiftningsmässiga hinder avlägsnas mellan medlemsstaterna, i synnerhet genom utveckling av driftskompatibla och effektiva transeuropeiska transportnät. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att en fri och lojal konkurrens på europeisk nivå förutsätter att fysiska, tekniska och lagstiftningsmässiga hinder avlägsnas mellan medlemsstaterna, i synnerhet genom utveckling av driftskompatibla och effektiva transeuropeiska transportnät.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar i princip kommissionens meddelande om passagerares rättigheter inom alla transportsätt, men betonar att alla transportsätt i grunden är olika och att kommissionens förslag, även om det säkerställer gällande rättigheter för passagerarna, också måste garantera ett proportionerligt och flexibelt tillvägagångssätt där hänsyn tas till skillnaderna mellan de olika transportslagen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar i princip kommissionens meddelande om passagerares rättigheter inom alla transportsätt, men betonar att alla transportsätt i grunden är olika och att kommissionens förslag, även om det säkerställer gällande rättigheter för passagerarna, också måste garantera ett proportionerligt och flexibelt tillvägagångssätt där hänsyn tas till skillnaderna mellan de olika transportslagen.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar bestämt de behöriga myndigheterna att i ljuset av luftfartsavtalet mellan EU och USA intensifiera sitt samarbete för att utveckla samstämmiga strategier för reglering av konkurrensfrågor för flygbolagsallianser och att aktivt sträva efter att förmå de största allianserna att konkurrera mer kraftfullt på den transatlantiska marknaden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar bestämt de behöriga myndigheterna att i ljuset av luftfartsavtalet mellan EU och USA intensifiera sitt samarbete för att utveckla samstämmiga strategier för reglering av konkurrensfrågor för flygbolagsallianser och att aktivt sträva efter att förmå de största allianserna att konkurrera mer kraftfullt på den transatlantiska marknaden.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum för att göra prissättningen av tjänster transparentare och på så sätt underlätta kontrollen av förenlighet med konkurrensreglerna och öka konkurrenskraften och säkerheten vid den europeiska knutpunkten, liksom att fortsätta att verka för att främja konkurrenskraften på europeiska flygplatser till förmån för både ekonomin och passagerarna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum för att göra prissättningen av tjänster transparentare och på så sätt underlätta kontrollen av förenlighet med konkurrensreglerna och öka konkurrenskraften och säkerheten vid den europeiska knutpunkten, liksom att fortsätta att verka för att främja konkurrenskraften på europeiska flygplatser till förmån för både ekonomin och passagerarna.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en faktabaserad genomgång av fall där flygbolag har en fördel jämfört med andra tjänsteleverantörer genom särskilda villkor, eller påstås missbruka sin dominerande ställning på vissa flygplatser, inte minst genom regeln om endast ett handbagage och andra begränsningar av handbagage. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en faktabaserad genomgång av fall där flygbolag har en fördel jämfört med andra tjänsteleverantörer genom särskilda villkor, eller påstås missbruka sin dominerande ställning på vissa flygplatser, inte minst genom regeln om endast ett handbagage och andra begränsningar av handbagage.

| 53. | Europaparlamentet anser att kommersiella verksamheter är en viktig inkomstkälla för flygplatser och att sådan aggressiv affärspraxis kan utgöra ett missbruk av ett transportföretags dominerande ställning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att kommersiella verksamheter är en viktig inkomstkälla för flygplatser och att sådan aggressiv affärspraxis kan utgöra ett missbruk av ett transportföretags dominerande ställning.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka övervakningen av handel med, användningen av och fördelningen av ankomst- och avgångstider på europeiska flygplatser för att garantera rättvis konkurrens samt skydd av regionala förbindelser över hela Europa. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka övervakningen av handel med, användningen av och fördelningen av ankomst- och avgångstider på europeiska flygplatser för att garantera rättvis konkurrens samt skydd av regionala förbindelser över hela Europa.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de åtgärder som tillämpas på lågprisflygbolag i syfte att garantera att dessa åtgärder inte blir instrument för orättvis konkurrens. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de åtgärder som tillämpas på lågprisflygbolag i syfte att garantera att dessa åtgärder inte blir instrument för orättvis konkurrens.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då den ser över EU:s riktlinjer för statsstöd inom flygtrafiken och för flygplatser, garantera att ingen snedvridning av konkurrensen förekommer och att lika spelregler införs för alla marknadsdeltagare. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då den ser över EU:s riktlinjer för statsstöd inom flygtrafiken och för flygplatser, garantera att ingen snedvridning av konkurrensen förekommer och att lika spelregler införs för alla marknadsdeltagare.

| 57. | Europaparlamentet poängterar att liberaliseringen av järnvägssektorn varit mycket begränsad i Europa och denna situation har varit till nackdel för järnvägstrafiken jämfört med andra transportslag, särskilt när man beaktar frågor kring konkurrenskraften hos denna sektor i Europa. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet poängterar att liberaliseringen av järnvägssektorn varit mycket begränsad i Europa och denna situation har varit till nackdel för järnvägstrafiken jämfört med andra transportslag, särskilt när man beaktar frågor kring konkurrenskraften hos denna sektor i Europa.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att fullborda genomförandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde genom att skapa de rätta förutsättningarna för att öppna sektorn för fri och rättvis konkurrens, inbegripet åtgärder för att göra det möjligt för effektiva och innovativa järnvägsbolag att verka fullt ut, en klar åtskillnad mellan infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen, starka nationella regleringsmyndigheter och en harmonisering av personalstadgar. Kommissionen uppmanas att vid förberedelserna av marknadsöppnandet av inhemsk persontrafik på järnväg beakta de olika affärsmodellerna för nationella järnvägsföretag och att lägga fram konkreta förslag för att avskaffa de indirekta konkurrenshindren genom olika bestämmelser om säkerhet, driftskompatibilitet och tillstånd. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att fullborda genomförandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde genom att skapa de rätta förutsättningarna för att öppna sektorn för fri och rättvis konkurrens, inbegripet åtgärder för att göra det möjligt för effektiva och innovativa järnvägsbolag att verka fullt ut, en klar åtskillnad mellan infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen, starka nationella regleringsmyndigheter och en harmonisering av personalstadgar. Kommissionen uppmanas att vid förberedelserna av marknadsöppnandet av inhemsk persontrafik på järnväg beakta de olika affärsmodellerna för nationella järnvägsföretag och att lägga fram konkreta förslag för att avskaffa de indirekta konkurrenshindren genom olika bestämmelser om säkerhet, driftskompatibilitet och tillstånd.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera öppnandet av järnvägssektorn för rättvis konkurrens, samt trygga bättre kvalitet på tjänsterna, utan att åsidosätta allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera öppnandet av järnvägssektorn för rättvis konkurrens, samt trygga bättre kvalitet på tjänsterna, utan att åsidosätta allmännyttiga tjänster.

| 60. | Europaparlamentet understryker att ett ytterligare öppnande av EU:s godstransporter på väg endast kan tillåtas om lika villkor garanteras mellan transportföretag och skyddet av den sociala lagstiftningen och arbetsförhållandena för mobila arbetstagare garanteras i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att ett ytterligare öppnande av EU:s godstransporter på väg endast kan tillåtas om lika villkor garanteras mellan transportföretag och skyddet av den sociala lagstiftningen och arbetsförhållandena för mobila arbetstagare garanteras i samtliga medlemsstater.

| 61. | Europaparlamentet betonar behovet av att undvika illojal konkurrens inom den avreglerade marknaden för vägtransporter genom att garantera att arbetsmarknads-, säkerhets- och miljöbestämmelser tillämpas på ett korrekt sätt och då rikta särskild uppmärksamhet på att denna marknad öppnats för cabotage och dumpningspraxis. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar behovet av att undvika illojal konkurrens inom den avreglerade marknaden för vägtransporter genom att garantera att arbetsmarknads-, säkerhets- och miljöbestämmelser tillämpas på ett korrekt sätt och då rikta särskild uppmärksamhet på att denna marknad öppnats för cabotage och dumpningspraxis.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna lägga fram konkreta förslag för att avlägsna de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna vad gäller sanktioner för allvarliga brott mot gemenskapslagstiftningen inom vägtrafiken för att på så sätt avlägsna dessa snedvridningar av konkurrensen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna lägga fram konkreta förslag för att avlägsna de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna vad gäller sanktioner för allvarliga brott mot gemenskapslagstiftningen inom vägtrafiken för att på så sätt avlägsna dessa snedvridningar av konkurrensen.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra det tredje postdirektivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka och rapportera om de sociala konsekvenserna av liberaliseringen av postmarknaden och skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster på detta område, inklusive finansieringen av samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra det tredje postdirektivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka och rapportera om de sociala konsekvenserna av liberaliseringen av postmarknaden och skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster på detta område, inklusive finansieringen av samhällsomfattande tjänster.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med beaktande av Lissabonfördraget, de nya konsoliderade befogenheterna och den ekonomiska potentialen som turismen innebär för EU, att arbeta för ett proaktivt samarbete mellan turistföretagen och vidta de åtgärder som krävs för att se till att EU-resmål som utmärkt sig (European destination of excellence) är globalt konkurrenskraftiga. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda förfarandena med att utarbeta lagstiftningsförslag om paketresor för att säkerställa ändamålsenlig konkurrens och garantera en klart och tydligt fri marknad inom den europeiska turistsektorn. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, med beaktande av Lissabonfördraget, de nya konsoliderade befogenheterna och den ekonomiska potentialen som turismen innebär för EU, att arbeta för ett proaktivt samarbete mellan turistföretagen och vidta de åtgärder som krävs för att se till att EU-resmål som utmärkt sig (European destination of excellence) är globalt konkurrenskraftiga. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda förfarandena med att utarbeta lagstiftningsförslag om paketresor för att säkerställa ändamålsenlig konkurrens och garantera en klart och tydligt fri marknad inom den europeiska turistsektorn.

| 65. | Europaparlamentet anser att man vid tillämpningen av lagstiftningen om statligt stöd bör sträva efter att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt genom att möjliggöra investeringar i realekonomin och främja en större koncentration av resurser till forskning, innovation och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att man vid tillämpningen av lagstiftningen om statligt stöd bör sträva efter att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt genom att möjliggöra investeringar i realekonomin och främja en större koncentration av resurser till forskning, innovation och hållbar utveckling.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska marknaden för elektroniska betalningar fortfarande är fragmenterad, både över och inom de nationella gränserna. Parlamentet efterlyser nödvändiga åtgärder och en tillämpning som kan trygga en mer öppen, transparent, innovativ och konkurrensutsatt inre marknad för betalningar på ett sätt som innebär fördelar och valmöjligheter för alla konsumenter när det gäller kort-, internet- och mobilbetalningar och mobilplånböcker, driftskompatibilitet, kostnader och överförbarhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bedöma på vilka olika sätt man kan ta in nya aktörer på den europeiska marknaden för kort-, internet- och mobilbetalningar, och samtidigt skydda framtida tekniska innovationer inom denna sektor. Parlamentet anser att kontrollen av multilaterala förmedlingsavgifter måste stärkas och välkomnar förslagen inom ramen för inremarknadsakten II om en översyn av direktivet om betaltjänster och om ett lagstiftningsinitiativ om multilaterala bankavgifter. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska marknaden för elektroniska betalningar fortfarande är fragmenterad, både över och inom de nationella gränserna. Parlamentet efterlyser nödvändiga åtgärder och en tillämpning som kan trygga en mer öppen, transparent, innovativ och konkurrensutsatt inre marknad för betalningar på ett sätt som innebär fördelar och valmöjligheter för alla konsumenter när det gäller kort-, internet- och mobilbetalningar och mobilplånböcker, driftskompatibilitet, kostnader och överförbarhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bedöma på vilka olika sätt man kan ta in nya aktörer på den europeiska marknaden för kort-, internet- och mobilbetalningar, och samtidigt skydda framtida tekniska innovationer inom denna sektor. Parlamentet anser att kontrollen av multilaterala förmedlingsavgifter måste stärkas och välkomnar förslagen inom ramen för inremarknadsakten II om en översyn av direktivet om betaltjänster och om ett lagstiftningsinitiativ om multilaterala bankavgifter.

| 67. | Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att även i fortsättningen uppmärksamma transparensen på finansmarknaderna, men anser att det behövs ytterligare insatser för att garantera att tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet tillhandahålls i tid, särskilt när det gäller derivatmarknaderna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet stöder kommissionens avsikt att även i fortsättningen uppmärksamma transparensen på finansmarknaderna, men anser att det behövs ytterligare insatser för att garantera att tillförlitliga uppgifter av hög kvalitet tillhandahålls i tid, särskilt när det gäller derivatmarknaderna.

| 68. | Europaparlamentet anser att konkurrensen mellan företagen måste ske inom ramar som säkrar respekt för konsumenträttigheterna, samt att ett system för grupptalan och alternativa tvistlösningssystem är mycket viktiga redskap i detta avseende. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att konkurrensen mellan företagen måste ske inom ramar som säkrar respekt för konsumenträttigheterna, samt att ett system för grupptalan och alternativa tvistlösningssystem är mycket viktiga redskap i detta avseende.

| 69. | Europaparlamentet poängterar att kommissionens praxis är att endast bedöma missbruk av ett företags marknadsställning. Parlamentet anser att detta på vissa marknader inte är tillräckligt för att förebygga risker för kartellavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan minimera risken för kartellbildning och maximera konkurrensen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram klara och transparenta riktlinjer för en konkurrenspolitik som beaktar dessa principer. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet poängterar att kommissionens praxis är att endast bedöma missbruk av ett företags marknadsställning. Parlamentet anser att detta på vissa marknader inte är tillräckligt för att förebygga risker för kartellavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan minimera risken för kartellbildning och maximera konkurrensen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram klara och transparenta riktlinjer för en konkurrenspolitik som beaktar dessa principer.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att paketet för den inre marknaden för energi genomförs fullständigt, med hänsyn till att en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för energi ännu inte har uppnåtts till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt övervaka konkurrensen på energimarknaderna, särskilt när privatiseringar av allmännyttiga företag är en följd av monopol- eller oligopolmarknader. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att paketet för den inre marknaden för energi genomförs fullständigt, med hänsyn till att en öppen och konkurrenskraftig inre marknad för energi ännu inte har uppnåtts till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt övervaka konkurrensen på energimarknaderna, särskilt när privatiseringar av allmännyttiga företag är en följd av monopol- eller oligopolmarknader.

| 71. | Europaparlamentet noterar att avsaknaden av effektiva rättsliga bestämmelser om ersättning för skador som orsakats av överträdelser av konkurrensreglerna är till nackdel för konsumenterna, och att böter för sådana överträdelser endast betalas till förmån för medlemsstaternas offentliga budgetar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet noterar att avsaknaden av effektiva rättsliga bestämmelser om ersättning för skador som orsakats av överträdelser av konkurrensreglerna är till nackdel för konsumenterna, och att böter för sådana överträdelser endast betalas till förmån för medlemsstaternas offentliga budgetar.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trygga en rättvis balans i förhandlingspositionerna mellan tillverkare och distributörer, samtidigt som följande betonas:






  — | Betydelsen av att bekämpa diskriminerande praxis på området för onlinedistribution på grundval av gruppundantagsförordningen om vertikala begränsningar (kommissionens förordning (EU) nr 330/2010) för att trygga distributörernas möjligheter att använda innovativa distributionsmetoder, såsom onlineplattformar, och nå ett större antal och mer varierande kunder. |
| --- | --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att trygga en rättvis balans i förhandlingspositionerna mellan tillverkare och distributörer, samtidigt som följande betonas:

—

Betydelsen av att bekämpa diskriminerande praxis på området för onlinedistribution på grundval av gruppundantagsförordningen om vertikala begränsningar (kommissionens förordning (EU) nr 330/2010) för att trygga distributörernas möjligheter att använda innovativa distributionsmetoder, såsom onlineplattformar, och nå ett större antal och mer varierande kunder.

| — | Försäljarnas betydelse på marknaden för saluföring av nya motorfordon efter det att kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 löpt ut den 31 maj 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla principerna för god yrkespraxis mellan tillverkare och försäljare när det gäller vertikala avtal i motorfordonsbranschen, särskilt när det gäller skyddet av investeringar efter det att avtalet löpt ut och möjligheten att överföra verksamheten till en annan medlem av samma varumärkesnätverk, i syfte att främja transparens i kommersiella och avtalsmässiga förbindelser mellan parterna. |
| --- | --- |

—

Försäljarnas betydelse på marknaden för saluföring av nya motorfordon efter det att kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 löpt ut den 31 maj 2013. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla principerna för god yrkespraxis mellan tillverkare och försäljare när det gäller vertikala avtal i motorfordonsbranschen, särskilt när det gäller skyddet av investeringar efter det att avtalet löpt ut och möjligheten att överföra verksamheten till en annan medlem av samma varumärkesnätverk, i syfte att främja transparens i kommersiella och avtalsmässiga förbindelser mellan parterna.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende de insatser som gjorts av aktörerna i livsmedelsförsörjningskedjan för att enas om principerna för god praxis i affärsförbindelser och om genomförandebestämmelser när det gäller fri och rättvis konkurrens. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid sitt åtagande att övervaka efterlevnaden av dessa principer, vilket även parlamentet kommer att göra inom ramen för sin årliga ”Retail Roundtable”. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende de insatser som gjorts av aktörerna i livsmedelsförsörjningskedjan för att enas om principerna för god praxis i affärsförbindelser och om genomförandebestämmelser när det gäller fri och rättvis konkurrens. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid sitt åtagande att övervaka efterlevnaden av dessa principer, vilket även parlamentet kommer att göra inom ramen för sin årliga ”Retail Roundtable”.

| 74. | Europaparlamentet anser att franchisetagning är en bra överlevnadsformel för oberoende detaljhandlare i en hårt konkurrensutsatt miljö. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka utvecklingen av förbindelserna mellan franchisegivare och franchisetagare, trygga en rättvis balans i förhandlingspositionerna mellan dessa och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att franchisetagning är en bra överlevnadsformel för oberoende detaljhandlare i en hårt konkurrensutsatt miljö. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka utvecklingen av förbindelserna mellan franchisegivare och franchisetagare, trygga en rättvis balans i förhandlingspositionerna mellan dessa och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag.

| 75. | Europaparlamentet anser att kommissionen, vid sidan av förbindelserna med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén, även bör se till att bättre strukturera samarbetet med konsumentorganisationerna, samt att dessa förbindelser bör betraktas som en viktig aspekt i övervakningen av konkurrensreglerna. Parlamentet anser därför att dialogen mellan kommissionens generaldirektorat för konkurrens och dessa organisationer bör främjas och stärkas. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att kommissionen, vid sidan av förbindelserna med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén, även bör se till att bättre strukturera samarbetet med konsumentorganisationerna, samt att dessa förbindelser bör betraktas som en viktig aspekt i övervakningen av konkurrensreglerna. Parlamentet anser därför att dialogen mellan kommissionens generaldirektorat för konkurrens och dessa organisationer bör främjas och stärkas.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar politiken för statligt stöd som, när den tillämpats på bankerna, har gjort det möjligt att bidra till det finansiella systemets stabilitet. Parlamentet begär att kommissionen inkluderar statligt ägda banker för långsiktiga investeringar, däribland Europeiska investeringsbanken, i sin bedömning av huruvida den inre marknaden fungerar på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar politiken för statligt stöd som, när den tillämpats på bankerna, har gjort det möjligt att bidra till det finansiella systemets stabilitet. Parlamentet begär att kommissionen inkluderar statligt ägda banker för långsiktiga investeringar, däribland Europeiska investeringsbanken, i sin bedömning av huruvida den inre marknaden fungerar på ett tillfredsställande sätt.

| 77. | Europaparlamentet anser att ägandet och förvaltningen av medierna bör präglas av transparens och inte koncentreras. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur de nuvarande konkurrensbestämmelserna förhåller sig till den ökande koncentrationen av kommersiella medier i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar även kommissionen att tillämpa konkurrensbestämmelserna och att ingripa där medierna är alltför koncentrerade och där mediemångfalden är i fara. Parlamentet efterlyser bestämmelser som garanterar att intressekonflikter åtgärdas och löses på rätt sätt. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att ägandet och förvaltningen av medierna bör präglas av transparens och inte koncentreras. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur de nuvarande konkurrensbestämmelserna förhåller sig till den ökande koncentrationen av kommersiella medier i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar även kommissionen att tillämpa konkurrensbestämmelserna och att ingripa där medierna är alltför koncentrerade och där mediemångfalden är i fara. Parlamentet efterlyser bestämmelser som garanterar att intressekonflikter åtgärdas och löses på rätt sätt.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera konkurrenspolitiken bättre med hänsyn till Europa 2020-strategins sysselsättningsmål så att bättre stöd kan ges till små och medelstora företag, vilka står för de flesta nya arbetstillfällena. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera konkurrenspolitiken bättre med hänsyn till Europa 2020-strategins sysselsättningsmål så att bättre stöd kan ges till små och medelstora företag, vilka står för de flesta nya arbetstillfällena.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida årsrapporter införa en särskild hänvisning till konkurrenspolitikens inverkan på sysselsättning och sociala frågor. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida årsrapporter införa en särskild hänvisning till konkurrenspolitikens inverkan på sysselsättning och sociala frågor.

| 80. | Europaparlamentet understryker att ökad konkurrenskraft inom EU kommer att uppnås med hjälp av innovation och yrkeskunniga arbetstagares bidrag, utan att lönenivåerna och/eller pensionerna urholkas, genom att höga sociala standarder främjas i samtliga av unionens medlemsstater och den inhemska efterfrågan förstärks. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att investera mer i utbildning, yrkesutbildning, forskning och utveckling. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet understryker att ökad konkurrenskraft inom EU kommer att uppnås med hjälp av innovation och yrkeskunniga arbetstagares bidrag, utan att lönenivåerna och/eller pensionerna urholkas, genom att höga sociala standarder främjas i samtliga av unionens medlemsstater och den inhemska efterfrågan förstärks. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att investera mer i utbildning, yrkesutbildning, forskning och utveckling.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en aktiv och inkluderande arbetsmarknadspolitik för att öka konkurrenskraften i unionens ekonomier och erbjuda arbetssökande trygg och hållbar anställning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en aktiv och inkluderande arbetsmarknadspolitik för att öka konkurrenskraften i unionens ekonomier och erbjuda arbetssökande trygg och hållbar anställning av hög kvalitet.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens metod för att definiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom att införa åtgärder för inträde/återinträde av arbetstagare på arbetsmarknaden under rubriken för tjänster av särskilt intresse för medborgarna. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens metod för att definiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse genom att införa åtgärder för inträde/återinträde av arbetstagare på arbetsmarknaden under rubriken för tjänster av särskilt intresse för medborgarna.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i första hand göra en bedömning av den framtida situationen för arbetstagare i företag som genomför omstruktureringar och privatiseringar, med hänsyn till att sysselsättningsåtgärder även under privatiseringsprocessen måste förbli en viktig angelägenhet för såväl de nationella regeringarna som kommissionen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i första hand göra en bedömning av den framtida situationen för arbetstagare i företag som genomför omstruktureringar och privatiseringar, med hänsyn till att sysselsättningsåtgärder även under privatiseringsprocessen måste förbli en viktig angelägenhet för såväl de nationella regeringarna som kommissionen.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta övervaka tillämpningen av reglerna för statligt stöd eftersom spridningseffekterna av krisen fortfarande är märkbara, och understryker vidare behovet av att behålla tjänster av allmänt intresse i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta övervaka tillämpningen av reglerna för statligt stöd eftersom spridningseffekterna av krisen fortfarande är märkbara, och understryker vidare behovet av att behålla tjänster av allmänt intresse i medlemsstaterna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta den årliga rapporteringen till parlamentet om utvecklingen och konsekvenserna av tillämpningen av konkurrenspolitiken. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta den årliga rapporteringen till parlamentet om utvecklingen och konsekvenserna av tillämpningen av konkurrenspolitiken.

o

o o

| 86. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(3)  EUT C 270, 25.10.2008, s. 8.

(4)  EUT C 10, 15.1.2009, s. 2.

(5)  EUT C 72, 26.3.2009, s. 1.

(6)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

(7)  EUT C 16, 22.1.2009, s. 1.

(8)  EUT C 6, 11.1.2011, s. 5.

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(10)  EUT C 8, 11.1.2012, s. 4.

(11)  EUT L 7, 11.1.2012, s. 3.

(12)  EUT C 8, 11.1.2012, s. 15.

(13)  EUT L 114, 26.4.2012, s. 8.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288

(15)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=74351

(16)  EUT C 158, 5.6.2012, s. 4.

(17)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(18)  ”Alla kommissionsledamöter ska se till att det sker ett regelbundet och direkt informationsutbyte mellan dem själva och ordföranden för det ansvariga parlamentsutskottet.”

(19)  ”Inom tre månader efter det att Europaparlamentet har antagit en resolution ska kommissionen lämna skriftlig information till parlamentet om åtgärder som vidtagits som ett svar på specifika uppmaningar som parlamentet riktat till kommissionen i sina resolutioner, även i de fall där den inte har kunnat följa parlamentets åsikter.”

(20)  http://consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(21)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 114.

(22)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 143.

(23)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 105.

(24)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 43.

(25)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 16.

(26)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 60.

(27)  Antagna texter, P7_TA(2012)0031.

(28)  Antagna texter, P7_TA(2011)0494.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/96

---

P7_TA(2013)0269

Förberedelse av Europeiska rådets möte (27–28 juni 2013) – Demokratiskt beslutsfattande i framtiden i EMU

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om att stärka den europeiska demokratin i framtidens EMU (2013/2672(RSP))

(2016/C 065/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | I sin resolution av den 23 maj 2013 om kommande lagstiftningsförslag om EMU: svar på kommissionens meddelanden (1) anser parlamentet att en formell förhandssamordning av reformerna av den ekonomiska politiken på EU-nivå bör (i) stärkas inom ramen för gemenskapsmetoden, (ii) anpassas till instrumenten inom den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och (iii) utformas tillsammans med nya solidaritets- och incitamentsbaserade instrument. |
| --- | --- |

A.

I sin resolution av den 23 maj 2013 om kommande lagstiftningsförslag om EMU: svar på kommissionens meddelanden (1) anser parlamentet att en formell förhandssamordning av reformerna av den ekonomiska politiken på EU-nivå bör (i) stärkas inom ramen för gemenskapsmetoden, (ii) anpassas till instrumenten inom den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och (iii) utformas tillsammans med nya solidaritets- och incitamentsbaserade instrument.

| B. | Mekanismer för förhandssamordning bör gälla för alla medlemsstater i euroområdet och vara öppna för alla unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Mekanismer för förhandssamordning bör gälla för alla medlemsstater i euroområdet och vara öppna för alla unionens medlemsstater.

| C. | I ovannämnda resolution av den 23 maj 2013 anser parlamentet att alla förslag till nya instrument för konvergens och konkurrenskraft bör antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, baseras på gemenskapsmetoden och säkerställa lämplig kontroll från Europaparlamentets sida. Parlamentet påpekar att en sådan mekanism bör finansieras genom en ny ordning, som utlöses och styrs av gemenskapsmetoden såsom en del av EU:s budget men utanför taken för den fleråriga budgetramen, i syfte att säkerställa att Europaparlamentet involveras till fullo. Parlamentet delar kommissionens åsikt att instrumenten för konvergens och konkurrenskraft utgör byggstenarna för att uppnå en verklig finanspolitisk kapacitet till stöd för solidaritet och strukturreformer som främjar hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

C.

I ovannämnda resolution av den 23 maj 2013 anser parlamentet att alla förslag till nya instrument för konvergens och konkurrenskraft bör antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, baseras på gemenskapsmetoden och säkerställa lämplig kontroll från Europaparlamentets sida. Parlamentet påpekar att en sådan mekanism bör finansieras genom en ny ordning, som utlöses och styrs av gemenskapsmetoden såsom en del av EU:s budget men utanför taken för den fleråriga budgetramen, i syfte att säkerställa att Europaparlamentet involveras till fullo. Parlamentet delar kommissionens åsikt att instrumenten för konvergens och konkurrenskraft utgör byggstenarna för att uppnå en verklig finanspolitisk kapacitet till stöd för solidaritet och strukturreformer som främjar hållbar tillväxt.

| D. | Kommissionen bör omedelbart lägga fram förslag enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att omsätta stats- eller regeringschefernas åtagande av den 28 juni 2012 om en pakt för tillväxt och sysselsättning i sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen bör omedelbart lägga fram förslag enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att omsätta stats- eller regeringschefernas åtagande av den 28 juni 2012 om en pakt för tillväxt och sysselsättning i sekundärlagstiftning.

| E. | I sin ovannämnda resolution av den 23 maj 2013 betonar parlamentet att det behövs en konvergenskod inom ramen för den europeiska planeringsterminen, på grundval av Europa 2020-strategin, med en stark social pelare. |
| --- | --- |

E.

I sin ovannämnda resolution av den 23 maj 2013 betonar parlamentet att det behövs en konvergenskod inom ramen för den europeiska planeringsterminen, på grundval av Europa 2020-strategin, med en stark social pelare.

| 1. | Europaparlamentet anser att den överväldigande allmänna bristen på ambition som rådet uppvisar i sitt bemötande av krisen är ett mycket stort problem. Vidare är det oroväckande med det negativa inflytande som de nationella valperioderna har på unionens förmåga att fatta självständiga beslut. Det är beklagligt att alla beslut om den framtida uppbyggnaden av EMU skjuts ytterligare på framtiden och att Europeiska rådet två gånger har skjutit upp sina förväntade beslut om EMU:s framtid och att man kan göra det igen vid nästa toppmöte. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att den överväldigande allmänna bristen på ambition som rådet uppvisar i sitt bemötande av krisen är ett mycket stort problem. Vidare är det oroväckande med det negativa inflytande som de nationella valperioderna har på unionens förmåga att fatta självständiga beslut. Det är beklagligt att alla beslut om den framtida uppbyggnaden av EMU skjuts ytterligare på framtiden och att Europeiska rådet två gånger har skjutit upp sina förväntade beslut om EMU:s framtid och att man kan göra det igen vid nästa toppmöte.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över att rådet ännu inte har tagit itu med den demokratiska ansvarsskyldigheten i EMU (den fjärde byggstenen) i sina överläggningar och anser att detta är mycket beklagligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är djupt oroat över att rådet ännu inte har tagit itu med den demokratiska ansvarsskyldigheten i EMU (den fjärde byggstenen) i sina överläggningar och anser att detta är mycket beklagligt.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att ytterligare åtgärder för en djupgående och verklig europeisk monetär union baserad på stabilitet, hållbar tillväxt, solidaritet och demokrati ovillkorligen måste vidtas enligt gemenskapsmetoden. Parlamentet betonar att de europeiska institutionerna måste ha ett uppriktigt ömsesidigt samarbete. Parlamentet påminner Europeiska rådet om att det inte har någon fördragsenlig rätt till lagstiftningsinitiativ och att det måste sluta instruera kommissionen om formen och/eller innehållet i framtida lagstiftningsinitiativ och sluta kringgå kommissionen i dess samordnande, verkställande och ledande roll enligt fördragen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att ytterligare åtgärder för en djupgående och verklig europeisk monetär union baserad på stabilitet, hållbar tillväxt, solidaritet och demokrati ovillkorligen måste vidtas enligt gemenskapsmetoden. Parlamentet betonar att de europeiska institutionerna måste ha ett uppriktigt ömsesidigt samarbete. Parlamentet påminner Europeiska rådet om att det inte har någon fördragsenlig rätt till lagstiftningsinitiativ och att det måste sluta instruera kommissionen om formen och/eller innehållet i framtida lagstiftningsinitiativ och sluta kringgå kommissionen i dess samordnande, verkställande och ledande roll enligt fördragen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet i detta sammanhang att låta bli att otillbörligt blanda sig i processen med den europeiska planeringsterminen och att se till att överenskomna förfaranden följs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet i detta sammanhang att låta bli att otillbörligt blanda sig i processen med den europeiska planeringsterminen och att se till att överenskomna förfaranden följs.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att det inte kan acceptera ytterligare mellanstatliga inslag i fråga om EMU och att det kommer att vidta alla nödvändiga och tillämpliga åtgärder inom sina befogenheter ifall detta inte iakttas. Parlamentet erinrar om att finanspakten bör integreras i EU-lagstiftningen inom senast fem år, på grundval av en utvärdering av erfarenheterna av genomförandet, enligt artikel 16 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att det inte kan acceptera ytterligare mellanstatliga inslag i fråga om EMU och att det kommer att vidta alla nödvändiga och tillämpliga åtgärder inom sina befogenheter ifall detta inte iakttas. Parlamentet erinrar om att finanspakten bör integreras i EU-lagstiftningen inom senast fem år, på grundval av en utvärdering av erfarenheterna av genomförandet, enligt artikel 16 i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen.

| 6. | Europaparlamentet påminner om sin principiella ståndpunkt att en förstärkt ekonomisk och monetär union inte bör splittra EU utan tvärtom innebära ökad integration och starkare styrning, vilket bör vara öppet och frivilligt för alla medlemsstater som inte tillhör euroområdet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om sin principiella ståndpunkt att en förstärkt ekonomisk och monetär union inte bör splittra EU utan tvärtom innebära ökad integration och starkare styrning, vilket bör vara öppet och frivilligt för alla medlemsstater som inte tillhör euroområdet.

| 7. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att den är ensamt behörig att ta initiativ till lagstiftning. Parlamentet ställer sig därför frågande till varför kommissionen ännu inte har lagt fram lagstiftningstext baserad på förslagen i planen för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union (COM(2012)0777) och kommissionens förklaring i anslutning till förordningarna om paketen med två lagförslag. Om kommissionen inte skyndsamt tar initiativ till lagstiftning tar den inte sitt politiska och fördragsenliga ansvar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att den är ensamt behörig att ta initiativ till lagstiftning. Parlamentet ställer sig därför frågande till varför kommissionen ännu inte har lagt fram lagstiftningstext baserad på förslagen i planen för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union (COM(2012)0777) och kommissionens förklaring i anslutning till förordningarna om paketen med två lagförslag. Om kommissionen inte skyndsamt tar initiativ till lagstiftning tar den inte sitt politiska och fördragsenliga ansvar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den europeiska planeringsterminen lägga fram ett förslag om att anta en konvergenskod, på grundval på Europa 2020-strategin och med en stark social pelare. De nationella genomförandeprogrammen måste se till att konvergenskoden genomförs i alla medlemsstater och stöds av en incitamentsbaserad mekanism. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den europeiska planeringsterminen lägga fram ett förslag om att anta en konvergenskod, på grundval på Europa 2020-strategin och med en stark social pelare. De nationella genomförandeprogrammen måste se till att konvergenskoden genomförs i alla medlemsstater och stöds av en incitamentsbaserad mekanism.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att parlamentet har som prioritet att alla nya finansiella instrument som är kopplade till instrument för konvergens och konkurrenskraft ska ingå i EU:s budget och fullt ut omfattas av det ordinarie budgetförfarandet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att parlamentet har som prioritet att alla nya finansiella instrument som är kopplade till instrument för konvergens och konkurrenskraft ska ingå i EU:s budget och fullt ut omfattas av det ordinarie budgetförfarandet.

| 10. | Europaparlamentet understryker att unionens valuta är euro, att dess parlament är Europaparlamentet och att man i den framtida uppbyggnaden av EMU måste erkänna att parlamentet är ansvarsutkrävande instans på unionsnivå. När nya befogenheter överförs till eller införs på unionsnivå eller när nya EU-institutioner inrättas bör en motsvarande demokratisk kontroll av och ansvarsskyldighet inför Europaparlamentet garanteras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att unionens valuta är euro, att dess parlament är Europaparlamentet och att man i den framtida uppbyggnaden av EMU måste erkänna att parlamentet är ansvarsutkrävande instans på unionsnivå. När nya befogenheter överförs till eller införs på unionsnivå eller när nya EU-institutioner inrättas bör en motsvarande demokratisk kontroll av och ansvarsskyldighet inför Europaparlamentet garanteras.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att den europeiska stabilitetsmekanismen ska införas i gemenskapens regelverk så att den kan hanteras i enlighet med gemenskapsmetoden och så att ansvar kan utkrävas inför parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i ärendet och påminner eurogruppen om att parlamentet har mottagit skriftliga försäkringar om att den europeiska stabilitetsmekanismen ska stå under parlamentets demokratiska kontroll. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar att den europeiska stabilitetsmekanismen ska införas i gemenskapens regelverk så att den kan hanteras i enlighet med gemenskapsmetoden och så att ansvar kan utkrävas inför parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i ärendet och påminner eurogruppen om att parlamentet har mottagit skriftliga försäkringar om att den europeiska stabilitetsmekanismen ska stå under parlamentets demokratiska kontroll.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att EU:s deltagande i trojkasystemet bör stå under demokratisk kontroll av och att ansvar ska kunna utkrävas inför parlamentet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att EU:s deltagande i trojkasystemet bör stå under demokratisk kontroll av och att ansvar ska kunna utkrävas inför parlamentet.

| 13. | Europaparlamentet är ytterst oroat över att bankunionen dröjer och de praktiska aspekterna i samband med rekapitaliseringen av banker genom den europeiska stabilitetsmekanismen. I synnerhet väcker den pågående uppsplittringen av banksystemet i EU oro. Parlamentet betonar att en kraftfull och ambitiös bankunion är en central beståndsdel i en mer djupgående och verklig ekonomisk och monetär union, och ett nyckelinstrument som parlamentet enträget har begärt i mer än tre år, särskilt sedan den antog sin ståndpunkt om förordningen om en europeisk bankmyndighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är ytterst oroat över att bankunionen dröjer och de praktiska aspekterna i samband med rekapitaliseringen av banker genom den europeiska stabilitetsmekanismen. I synnerhet väcker den pågående uppsplittringen av banksystemet i EU oro. Parlamentet betonar att en kraftfull och ambitiös bankunion är en central beståndsdel i en mer djupgående och verklig ekonomisk och monetär union, och ett nyckelinstrument som parlamentet enträget har begärt i mer än tre år, särskilt sedan den antog sin ståndpunkt om förordningen om en europeisk bankmyndighet.

| 14. | Europaparlamentet understryker att talmannen vid Europeiska rådets vårmöte bör lägga fram parlamentets synpunkter på den årliga tillväxtöversikten. Ett interinstitutionellt avtal bör förhandlas fram för att involvera Europaparlamentet i godkännandet av den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för sysselsättningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att talmannen vid Europeiska rådets vårmöte bör lägga fram parlamentets synpunkter på den årliga tillväxtöversikten. Ett interinstitutionellt avtal bör förhandlas fram för att involvera Europaparlamentet i godkännandet av den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för sysselsättningen.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0222.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/98

---

P7_TA(2013)0270

Förberedelse av Europeiska rådets möte (27–28 juni 2013) – EU:s insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om förberedelserna inför Europeiska rådets möte den 27–28 juni 2013 – Europeiska insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten (2013/2673(RSP))

(2016/C 065/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011, Initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011, Initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933),

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen och parlamentets tillhörande resolution av den 24 maj 2012 om Initiativet Bättre möjligheter för unga (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen och parlamentets tillhörande resolution av den 24 maj 2012 om Initiativet Bättre möjligheter för unga (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2012, Sysselsättning åt ungdomar (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2012, Sysselsättning åt ungdomar (COM(2012)0727),

| — | med beaktande av sin resolution från den 16 januari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från den 16 januari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (2)

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets sammanträde den 7–8 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets sammanträde den 7–8 februari 2013,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 28 februari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 28 februari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 mars 2013Sysselsättningsinitiativet för ungdomar (COM(2013)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 mars 2013Sysselsättningsinitiativet för ungdomar (COM(2013)0144),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om integrationen av invandrare, effekterna för arbetsmarknaden och den externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om integrationen av invandrare, effekterna för arbetsmarknaden och den externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet (3),

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt uppgifter från april 2013 är 23,5 procent av ungdomarna i EU för närvarande arbetslösa. Ungdomsarbetslösheten varierar mellan 7,5 procent i Tyskland och 8 procent i Österrike till 62,5 procent i Grekland och 56,4 procent i Spanien, vilket tyder på markanta geografiska skillnader. |
| --- | --- |

A.

Enligt uppgifter från april 2013 är 23,5 procent av ungdomarna i EU för närvarande arbetslösa. Ungdomsarbetslösheten varierar mellan 7,5 procent i Tyskland och 8 procent i Österrike till 62,5 procent i Grekland och 56,4 procent i Spanien, vilket tyder på markanta geografiska skillnader.

| B. | 8,3 miljoner européer under 25 år varken arbetar eller studerar (NEETs). Dessa siffror fortsätter att stiga, och vi riskerar att få en förlorad generation. |
| --- | --- |

B.

8,3 miljoner européer under 25 år varken arbetar eller studerar (NEETs). Dessa siffror fortsätter att stiga, och vi riskerar att få en förlorad generation.

| C. | Ungdomar med särskilt utsatta bakgrunder löper större risk att sluta skolan utan att ha en fullständig gymnasieutbildning. |
| --- | --- |

C.

Ungdomar med särskilt utsatta bakgrunder löper större risk att sluta skolan utan att ha en fullständig gymnasieutbildning.

| D. | 15 procent av alla barn lämnar skolan utan att ha gått ut gymnasiet och 10 procent av EU:s medborgare lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar. |
| --- | --- |

D.

15 procent av alla barn lämnar skolan utan att ha gått ut gymnasiet och 10 procent av EU:s medborgare lever i hushåll där ingen förvärvsarbetar.

| E. | De första tecknen på sannolika skolavhopp är en tidig varningssignal om en ond cirkel av återkommande fattigdom. |
| --- | --- |

E.

De första tecknen på sannolika skolavhopp är en tidig varningssignal om en ond cirkel av återkommande fattigdom.

| F. | År 2011 beräknades den ekonomiska förlusten på grund av att ungdomar står utanför arbetsmarknaden till 153 miljarder euro, vilket motsvarar 1,2 procent av EU:s BNP. Detta utgör en allvarlig social och ekonomisk börda. |
| --- | --- |

F.

År 2011 beräknades den ekonomiska förlusten på grund av att ungdomar står utanför arbetsmarknaden till 153 miljarder euro, vilket motsvarar 1,2 procent av EU:s BNP. Detta utgör en allvarlig social och ekonomisk börda.

| G. | Utbildningspolitiken kan få en avgörande roll för kampen mot den höga ungdomsarbetslösheten och på ett grundläggande sätt stödja integration och delaktighet. Det krävs större investeringar i yrkesutbildning, samt i inslussning i inlärningsstrukturerna och i högre utbildning och forskning. Ett kompetenslyft är av största vikt för att utrusta personer för kvalitetsjobb inom sektorer med jobbtillväxt såsom gröna jobb, ikt-sektorn och vårdsektorn. |
| --- | --- |

G.

Utbildningspolitiken kan få en avgörande roll för kampen mot den höga ungdomsarbetslösheten och på ett grundläggande sätt stödja integration och delaktighet. Det krävs större investeringar i yrkesutbildning, samt i inslussning i inlärningsstrukturerna och i högre utbildning och forskning. Ett kompetenslyft är av största vikt för att utrusta personer för kvalitetsjobb inom sektorer med jobbtillväxt såsom gröna jobb, ikt-sektorn och vårdsektorn.

| H. | Trots den generellt höga ungdomsarbetslösheten har vissa sektorer, såsom ikt- och hälso- och sjukvårdssektorn, allt större svårigheter att tillsätta lediga tjänster med kvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

H.

Trots den generellt höga ungdomsarbetslösheten har vissa sektorer, såsom ikt- och hälso- och sjukvårdssektorn, allt större svårigheter att tillsätta lediga tjänster med kvalificerad arbetskraft.

| I. | Politik som berör de unga utformas i dag ofta utan medverkan från vare sig de berörda ungdomarna eller andra aktörer. |
| --- | --- |

I.

Politik som berör de unga utformas i dag ofta utan medverkan från vare sig de berörda ungdomarna eller andra aktörer.

| J. | I vissa medlemsstater används ett system med varvad yrkesutbildning och lärlingsutbildning och utbildningar som kombinerar akademisk utbildning och yrkesutbildning, vilket har visat sig vara effektivt i synnerhet under krisen, eftersom det genom att lägga tonvikten vid praktiska färdigheter förbättrar ungas anställbarhet och på så sätt sänker ungdomsarbetslöshetsnivån. |
| --- | --- |

J.

I vissa medlemsstater används ett system med varvad yrkesutbildning och lärlingsutbildning och utbildningar som kombinerar akademisk utbildning och yrkesutbildning, vilket har visat sig vara effektivt i synnerhet under krisen, eftersom det genom att lägga tonvikten vid praktiska färdigheter förbättrar ungas anställbarhet och på så sätt sänker ungdomsarbetslöshetsnivån.

| 1. | Europaparlamentet gläder sig åt att Europeiska rådet har insett hur viktig ungdomssysselsättningen är för Europas välstånd. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet och kommissionen att som en del av sin bredare satsning för att främja sociala rättigheter och komma till rätta med den sociala ojämlikhet som finns inom unionen också göra mer för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Parlamentet betonar att Europaparlamentet nära kommer att övervaka framstegen och kontrollera om de utlovade åtgärderna genomförs, särskilt när det gäller ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gläder sig åt att Europeiska rådet har insett hur viktig ungdomssysselsättningen är för Europas välstånd. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådet och kommissionen att som en del av sin bredare satsning för att främja sociala rättigheter och komma till rätta med den sociala ojämlikhet som finns inom unionen också göra mer för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Parlamentet betonar att Europaparlamentet nära kommer att övervaka framstegen och kontrollera om de utlovade åtgärderna genomförs, särskilt när det gäller ungdomsgarantin.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att inta en rättighetsbaserad strategi i fråga om ungdomar och sysselsättning. Parlamentet betonar att man särskilt i tider av svår kris inte får göra avkall på kvaliteten när det gäller arbete för ungdomar, och att de grundläggande arbetsnormerna och andra normer som är knutna till arbetskvalitet måste utgöra centrala inslag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att inta en rättighetsbaserad strategi i fråga om ungdomar och sysselsättning. Parlamentet betonar att man särskilt i tider av svår kris inte får göra avkall på kvaliteten när det gäller arbete för ungdomar, och att de grundläggande arbetsnormerna och andra normer som är knutna till arbetskvalitet måste utgöra centrala inslag.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att obalanserna mellan olika medlemsstater inom EU blir allt större, framför allt i fråga om ungdomssysselsättning och sociala indikatorer av relevans framför allt för unga. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder från EU:s sida för att minska dessa obalanser inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att obalanserna mellan olika medlemsstater inom EU blir allt större, framför allt i fråga om ungdomssysselsättning och sociala indikatorer av relevans framför allt för unga. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder från EU:s sida för att minska dessa obalanser inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att utveckla gemensamma indikatorer för sociala investeringar, framför allt indikatorer för ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att utveckla gemensamma indikatorer för sociala investeringar, framför allt indikatorer för ungdomsarbetslöshet.

| 5. | Europaparlamentet håller fast vid att lösningen på det brännande problemet med ungdomsarbetslösheten består i en generell förbättring av den ekonomiska verksamhetsmiljön, till exempel genom att stärka den inre marknaden för tjänster och den digitala ekonomin, främja handeln med hjälp av frihandelsavtal och arbeta för de små och medelstora företagens och mikroföretagens intressen och samtidigt upprätthålla grundläggande sociala rättigheter. Parlamentet påpekar att hållbar ekonomisk tillväxt är det effektivaste motmedlet på lång sikt mot arbetslöshet. Parlamentet anser dessutom att det är viktigt med särskilda åtgärder med inriktning på ungdomar, men viktigast är fortfarande att se till att EU förfogar över en stark, konkurrenskraftig och modern ekonomi. Parlamentet välkomnar investeringar på kort och medellång sikt, till exempel ungdomssysselsättningsinitiativet, och uppmärksammar samtidigt bristen på långsiktiga strukturåtgärder och avsaknaden av de reformer som krävs för att vissa medlemsstaters utbildningssystem ska kunna tackla kommande utmaningar i fråga om att säkerställa anställbarhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet håller fast vid att lösningen på det brännande problemet med ungdomsarbetslösheten består i en generell förbättring av den ekonomiska verksamhetsmiljön, till exempel genom att stärka den inre marknaden för tjänster och den digitala ekonomin, främja handeln med hjälp av frihandelsavtal och arbeta för de små och medelstora företagens och mikroföretagens intressen och samtidigt upprätthålla grundläggande sociala rättigheter. Parlamentet påpekar att hållbar ekonomisk tillväxt är det effektivaste motmedlet på lång sikt mot arbetslöshet. Parlamentet anser dessutom att det är viktigt med särskilda åtgärder med inriktning på ungdomar, men viktigast är fortfarande att se till att EU förfogar över en stark, konkurrenskraftig och modern ekonomi. Parlamentet välkomnar investeringar på kort och medellång sikt, till exempel ungdomssysselsättningsinitiativet, och uppmärksammar samtidigt bristen på långsiktiga strukturåtgärder och avsaknaden av de reformer som krävs för att vissa medlemsstaters utbildningssystem ska kunna tackla kommande utmaningar i fråga om att säkerställa anställbarhet.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att ungdomar får bättre möjligheter till frivillig rörlighet, genom att hindren för gränsöverskridande lärlingsutbildning och praktiktjänstgöring undanröjs, så att utbudet av och efterfrågan på arbetsbaserade utbildningsmöjligheter för ungdomar bättre kommer att motsvara varandra, särskilt i gränstrakter, och genom att möjligheterna att överföra pensionsrättigheter, arbetstagares rättigheter och rättigheter till socialt skydd mellan olika länder i EU förbättras, varvid hänsyn samtidigt måste tas till risken för kompetensflykt. Parlamentet uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att göra allt för att hindra fenomenet kompetensflykt med hjälp av hållbara åtgärder som tillförsäkrar att en stor del av den högutbildade arbetskraften antingen stannar i sina egna samhällen eller återvänder till sina ursprungsmedlemsstater för att dessa stater ska återhämta sig ekonomiskt och få en hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av att ungdomar får bättre möjligheter till frivillig rörlighet, genom att hindren för gränsöverskridande lärlingsutbildning och praktiktjänstgöring undanröjs, så att utbudet av och efterfrågan på arbetsbaserade utbildningsmöjligheter för ungdomar bättre kommer att motsvara varandra, särskilt i gränstrakter, och genom att möjligheterna att överföra pensionsrättigheter, arbetstagares rättigheter och rättigheter till socialt skydd mellan olika länder i EU förbättras, varvid hänsyn samtidigt måste tas till risken för kompetensflykt. Parlamentet uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att göra allt för att hindra fenomenet kompetensflykt med hjälp av hållbara åtgärder som tillförsäkrar att en stor del av den högutbildade arbetskraften antingen stannar i sina egna samhällen eller återvänder till sina ursprungsmedlemsstater för att dessa stater ska återhämta sig ekonomiskt och få en hållbar tillväxt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta rekommendationer om huruvida man skulle kunna fastställa en gemensam nivå för arbetslöshetsersättning i EU, med ersättningarna i relation till den arbetslöses tidigare inkomster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta rekommendationer om huruvida man skulle kunna fastställa en gemensam nivå för arbetslöshetsersättning i EU, med ersättningarna i relation till den arbetslöses tidigare inkomster.

Ungdomsgarantin

| 8. | Europaparlamentet välkomnar rådets rekommendation av den 28 februari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti. Parlamentet vill att denna ungdomsgaranti snabbt införs i samliga medlemsstater. Parlamentet betonar att ungdomsgarantin inte är en arbetsgaranti, utan ett styrmedel som garanterar att alla arbetslösa unionsmedborgare och i EU lagligen bosatta personer upp till 25 år samt nyutexaminerade personer under 30 år får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avgått från formell utbildning. Parlamentet understryker särskilt att ungdomsgarantisystemet på ett konkret sätt bör förbättra situationen för unga människor som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar rådets rekommendation av den 28 februari 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti. Parlamentet vill att denna ungdomsgaranti snabbt införs i samliga medlemsstater. Parlamentet betonar att ungdomsgarantin inte är en arbetsgaranti, utan ett styrmedel som garanterar att alla arbetslösa unionsmedborgare och i EU lagligen bosatta personer upp till 25 år samt nyutexaminerade personer under 30 år får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, vidareutbildning eller en lärlings- eller praktikplats inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avgått från formell utbildning. Parlamentet understryker särskilt att ungdomsgarantisystemet på ett konkret sätt bör förbättra situationen för unga människor som varken arbetar eller studerar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla tydliga mål och indikatorer för systemet med ungdomsgaranti för att de effektivt ska kunna mäta och utvärdera inverkan av initiativet. Parlamentet betonar sin avsikt att noggrant övervaka alla medlemsstaters åtgärder för att förverkliga ungdomsgarantin, och uppmanar ungdomsorganisationerna att hålla Europaparlamentet underrättat om sina analyser av medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla tydliga mål och indikatorer för systemet med ungdomsgaranti för att de effektivt ska kunna mäta och utvärdera inverkan av initiativet. Parlamentet betonar sin avsikt att noggrant övervaka alla medlemsstaters åtgärder för att förverkliga ungdomsgarantin, och uppmanar ungdomsorganisationerna att hålla Europaparlamentet underrättat om sina analyser av medlemsstaternas åtgärder.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att system med ungdomsgaranti bör åtföljas av kvalitetskriterier för att garantera att den utbildning och de jobb som erbjuds omfattar skäliga löner, arbetsvillkor och normer för hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att system med ungdomsgaranti bör åtföljas av kvalitetskriterier för att garantera att den utbildning och de jobb som erbjuds omfattar skäliga löner, arbetsvillkor och normer för hälsa och säkerhet.

EU-finansiering

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att 6 miljarder euro avsatts för det nya ungdomssysselsättningsinitiativet och efterlyser att de tidigareläggs till de första åren av den fleråriga budgetramen för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och genomföra ungdomsgarantierna så snabbt som möjligt. Parlamentet framhåller att Internationella arbetsorganisationen uppskattat kostnaderna för att förverkliga ungdomsgarantierna runtom i euroområdet till 21 miljarder euro och vill därför att anslagen justeras uppåt, som ett led i översynen av den fleråriga budgetramen. Parlamentet välkomnar att ungdomsgarantin utsträckts till att gälla för personer som inte fyllt 30 år. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att 6 miljarder euro avsatts för det nya ungdomssysselsättningsinitiativet och efterlyser att de tidigareläggs till de första åren av den fleråriga budgetramen för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och genomföra ungdomsgarantierna så snabbt som möjligt. Parlamentet framhåller att Internationella arbetsorganisationen uppskattat kostnaderna för att förverkliga ungdomsgarantierna runtom i euroområdet till 21 miljarder euro och vill därför att anslagen justeras uppåt, som ett led i översynen av den fleråriga budgetramen. Parlamentet välkomnar att ungdomsgarantin utsträckts till att gälla för personer som inte fyllt 30 år.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det instrument som har föreslagits ersätta instrumentet Progress för mikrokrediter i programmet för social förändring och social innovation 2014–2020, och anser det som ett värdefullt instrument också för ungdomar, med syfte att skapa nya hållbara arbetstillfällen av god kvalitet.. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar det instrument som har föreslagits ersätta instrumentet Progress för mikrokrediter i programmet för social förändring och social innovation 2014–2020, och anser det som ett värdefullt instrument också för ungdomar, med syfte att skapa nya hållbara arbetstillfällen av god kvalitet..

| 13. | Europaparlamentet framhåller att det före 2014 finns EU-medel att tillgå för kampen mot ungdomsarbetslösheten, framför allt genom att tillbudsstående strukturfondsanslag läggs om och genom att de 60 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken (EIB) som föreskrivs i tillväxt- och sysselsättningspakten används fullt ut. Parlamentet välkomnar att 16 miljarder euro i form av strukturfondsmedel omfördelats och påskyndats som stöd till arbetsmöjligheter för ungdomar och för att hjälpa de små och medelstora företagen med deras kapitalförsörjning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att det före 2014 finns EU-medel att tillgå för kampen mot ungdomsarbetslösheten, framför allt genom att tillbudsstående strukturfondsanslag läggs om och genom att de 60 miljarder euro från Europeiska investeringsbanken (EIB) som föreskrivs i tillväxt- och sysselsättningspakten används fullt ut. Parlamentet välkomnar att 16 miljarder euro i form av strukturfondsmedel omfördelats och påskyndats som stöd till arbetsmöjligheter för ungdomar och för att hjälpa de små och medelstora företagen med deras kapitalförsörjning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt be den privata sektorn om stöd, initiativ och andra former av samarbete för att motverka ungdomsarbetslösheten. Parlamentet uppmanar EIB att bidra till genomförandet av ungdomsgarantin, till exempel genom att anknyta lånen till skapandet av arbetstillfällen och praktikantplatser eller genom att stödja utvecklingen av utbildningssystem där utbildning varvas med praktik. Parlamentet betonar dock att lånen från EIB bör ses som ett tillskott till och inte en ersättning för bidragsfinansiering från EU. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt be den privata sektorn om stöd, initiativ och andra former av samarbete för att motverka ungdomsarbetslösheten. Parlamentet uppmanar EIB att bidra till genomförandet av ungdomsgarantin, till exempel genom att anknyta lånen till skapandet av arbetstillfällen och praktikantplatser eller genom att stödja utvecklingen av utbildningssystem där utbildning varvas med praktik. Parlamentet betonar dock att lånen från EIB bör ses som ett tillskott till och inte en ersättning för bidragsfinansiering från EU.

Att bekämpa ungdomsarbetslöshet på nationell nivå

| 15. | Europaparlamentet betonar att investeringar i ungdomars sysselsättning måste ingå som en central del i nationella strategier för sociala investeringar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att investeringar i ungdomars sysselsättning måste ingå som en central del i nationella strategier för sociala investeringar.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiös övergripande strategi för en integrerad syn på utbildning, sysselsättning och initiativ för egenföretagande för alla ungdomar på alla olika nivåer. Parlamentet påpekar att det är mycket viktigt att fokusera på övergången mellan olika utbildningsvägar och att erkänna kompetenser som bygger på icke-formellt och informellt lärande. Parlamentet betonar att inkomstsäkerhet och förtroende för möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden är väsentliga villkor för att välja högre utbildning, och att ungdomar med högre risk för utanförskap särskilt berörs av detta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser en ambitiös övergripande strategi för en integrerad syn på utbildning, sysselsättning och initiativ för egenföretagande för alla ungdomar på alla olika nivåer. Parlamentet påpekar att det är mycket viktigt att fokusera på övergången mellan olika utbildningsvägar och att erkänna kompetenser som bygger på icke-formellt och informellt lärande. Parlamentet betonar att inkomstsäkerhet och förtroende för möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden är väsentliga villkor för att välja högre utbildning, och att ungdomar med högre risk för utanförskap särskilt berörs av detta.

| 17. | Europaparlamentet oroar sig djupt över medlemsstaternas nedskärningar av sina budgetar för utbildning och ungdomsfrågor och framhåller därför att medlemsstaternas utbildningssystem måste reformeras med hjälp av både nationella resurser och resurser från EU, för att ungdomsutbildningen ska bli kostnadseffektivare och konkurrenskraftigare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet oroar sig djupt över medlemsstaternas nedskärningar av sina budgetar för utbildning och ungdomsfrågor och framhåller därför att medlemsstaternas utbildningssystem måste reformeras med hjälp av både nationella resurser och resurser från EU, för att ungdomsutbildningen ska bli kostnadseffektivare och konkurrenskraftigare.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att ta krafttag mot ungdomsarbetslösheten, särskilt genom att förhindra avhopp från skolor, fortbildning eller lärlingsprogram (till exempel med hjälp av ett utbildningssystem där utbildning varvas med praktik eller en annan och lika ändamålsenlig ram) och att utarbeta uttömmande strategier för unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att ta krafttag mot ungdomsarbetslösheten, särskilt genom att förhindra avhopp från skolor, fortbildning eller lärlingsprogram (till exempel med hjälp av ett utbildningssystem där utbildning varvas med praktik eller en annan och lika ändamålsenlig ram) och att utarbeta uttömmande strategier för unga som varken arbetar eller studerar.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att sociala investeringar i ungdomar kan ta sig många olika uttryck, bland annat i form av utveckling av partnerskap mellan skolor, utbildningscentrum och lokala och regionala företag, tillhandahållande av målinriktad högkvalitativ utbildning och praktikprogram av hög kvalitet för ungdomar, yrkesutbildning i samarbete med företag, mentorskap med äldre anställda för att rekrytera och utbilda ungdomar på arbetsplatsen eller för att säkra en bättre övergång från utbildning till arbete, främjande av ungas deltagande i samhällslivet, och främjande av regional, europeisk och internationell rörlighet med hjälp av ytterligare framsteg i riktning mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter. Parlamentet betonar att sociala investeringar kan gå hand i hand med ändamålsenliga incitament, såsom sysselsättningsbidrag eller försäkringsavgifter för unga som garanterar rimliga arbets- och levnadsförhållanden, för att få arbetsgivare inom den offentliga och privata sektorn att anställa unga, investera både i arbetstillfällen av hög kvalitet för unga och i deras fortbildning och kompetensutveckling under anställningen samt stödja företagande bland unga. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att sociala investeringar i ungdomar kan ta sig många olika uttryck, bland annat i form av utveckling av partnerskap mellan skolor, utbildningscentrum och lokala och regionala företag, tillhandahållande av målinriktad högkvalitativ utbildning och praktikprogram av hög kvalitet för ungdomar, yrkesutbildning i samarbete med företag, mentorskap med äldre anställda för att rekrytera och utbilda ungdomar på arbetsplatsen eller för att säkra en bättre övergång från utbildning till arbete, främjande av ungas deltagande i samhällslivet, och främjande av regional, europeisk och internationell rörlighet med hjälp av ytterligare framsteg i riktning mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter. Parlamentet betonar att sociala investeringar kan gå hand i hand med ändamålsenliga incitament, såsom sysselsättningsbidrag eller försäkringsavgifter för unga som garanterar rimliga arbets- och levnadsförhållanden, för att få arbetsgivare inom den offentliga och privata sektorn att anställa unga, investera både i arbetstillfällen av hög kvalitet för unga och i deras fortbildning och kompetensutveckling under anställningen samt stödja företagande bland unga.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga välprövad praxis, särskilt sådan som tillämpas i medlemsstater med låg arbetslöshet, och att undersöka huruvida utbildning varvad med praktik, yrkesskola liksom system med ungdomsgarantier som redan införts, skulle kunna fungera i deras nationella system. Parlamentet framhåller att system där utbildning varvad med praktik och studier med både praktisk och teoretisk studiegång, med tyngdpunkten lagd till praktisk erfarenhet, har klarat sig särskilt framgångsrikt i den ekonomiska krisen och bidrar till att minska ungdomsarbetslösheten genom att förbättra människors anställbarhet, och uppmanar därför krisdrabbade medlemsstater att överväga en reform av sina system för yrkesutbildning enligt detta. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga välprövad praxis, särskilt sådan som tillämpas i medlemsstater med låg arbetslöshet, och att undersöka huruvida utbildning varvad med praktik, yrkesskola liksom system med ungdomsgarantier som redan införts, skulle kunna fungera i deras nationella system. Parlamentet framhåller att system där utbildning varvad med praktik och studier med både praktisk och teoretisk studiegång, med tyngdpunkten lagd till praktisk erfarenhet, har klarat sig särskilt framgångsrikt i den ekonomiska krisen och bidrar till att minska ungdomsarbetslösheten genom att förbättra människors anställbarhet, och uppmanar därför krisdrabbade medlemsstater att överväga en reform av sina system för yrkesutbildning enligt detta.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att ungdomsarbetslösheten i krisländerna är ytterst oroväckande och uppmanar därför kommissionen att bedöma krisåtgärder utgående från deras inverkan på ungdomsarbetslösheten och medlemsstaterna och kommissionen att överväga att upphöra med sådana krisåtgärder som påverkar ungdomsarbetslösheten negativt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att ungdomsarbetslösheten i krisländerna är ytterst oroväckande och uppmanar därför kommissionen att bedöma krisåtgärder utgående från deras inverkan på ungdomsarbetslösheten och medlemsstaterna och kommissionen att överväga att upphöra med sådana krisåtgärder som påverkar ungdomsarbetslösheten negativt.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på alla plan förbättra samarbetet mellan företagen och utbildningssektorn för att kursplanerna ska få en bättre anknytning till efterfrågan på arbetsmarknaden, till exempel genom att bygga ut allianser för sektorsspecifik kompetens och kunskapsallianser. Parlamentet påpekar att flexiblare kursplaner är en förutsättning för en bättre anpassning till framtidens utveckling på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på alla plan förbättra samarbetet mellan företagen och utbildningssektorn för att kursplanerna ska få en bättre anknytning till efterfrågan på arbetsmarknaden, till exempel genom att bygga ut allianser för sektorsspecifik kompetens och kunskapsallianser. Parlamentet påpekar att flexiblare kursplaner är en förutsättning för en bättre anpassning till framtidens utveckling på arbetsmarknaden.

| 23. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste förbättra stödet till egenförtagande bland ungdomar och samtidigt förhindra ekonomiskt obestånd och falskt egenföretagande. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste förbättra stödet till egenförtagande bland ungdomar och samtidigt förhindra ekonomiskt obestånd och falskt egenföretagande.

o

o o

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen Europeiska rådet och rådet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen Europeiska rådet och rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0224.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0016.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0092.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/102

---

P7_TA(2013)0271

Dödläge i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001

Europaparlamentets resolution av den 12 juni 2013 om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 (2013/2637(RSP))

(2016/C 065/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2008)0229),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2011)0137),

| — | med beaktande av artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 15 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 15 december 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 15 december 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2012 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2010–2011) (2),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 om tillgång till handlingar (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 och O-00059/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 om tillgång till handlingar (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 och O-00059/2013),

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 21 maj 2013 om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 21 maj 2013 om dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Öppenhet och insyn är väsentligt för att medborgarna ska kunna delta i EU:s beslutsprocess samt för att garantera EU-institutionernas ansvarsskyldighet gentemot medborgarna och därmed öka medborgarnas engagemang och förtroende. |
| --- | --- |

A.

Öppenhet och insyn är väsentligt för att medborgarna ska kunna delta i EU:s beslutsprocess samt för att garantera EU-institutionernas ansvarsskyldighet gentemot medborgarna och därmed öka medborgarnas engagemang och förtroende.

| B. | Lissabonfördragets ikraftträdande innebar att EU:s skyldigheter avseende öppenhet och insyn ökade ytterligare och att tillgång till handlingar fastställdes som en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

B.

Lissabonfördragets ikraftträdande innebar att EU:s skyldigheter avseende öppenhet och insyn ökade ytterligare och att tillgång till handlingar fastställdes som en grundläggande rättighet.

| C. | Parlamentet har vid flera tillfällen efterlyst större öppenhet och insyn i lagstiftningsförfarandet, och även när det gäller rådets arbetsgrupper, offentliggörandet av rättsliga yttranden i lagstiftningsförfaranden och trepartsmötena. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet har vid flera tillfällen efterlyst större öppenhet och insyn i lagstiftningsförfarandet, och även när det gäller rådets arbetsgrupper, offentliggörandet av rättsliga yttranden i lagstiftningsförfaranden och trepartsmötena.

| D. | Europaparlamentet har också beklagat bristen på öppenhet och insyn i EU:s byråer, i internationella förhandlingar och i kommissionens dialog med medlemsstaterna, särskilt när grundläggande rättigheter eller de europeiska medborgarnas intressen diskuteras (3). |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har också beklagat bristen på öppenhet och insyn i EU:s byråer, i internationella förhandlingar och i kommissionens dialog med medlemsstaterna, särskilt när grundläggande rättigheter eller de europeiska medborgarnas intressen diskuteras (3).

| E. | Rättspraxis från Europeiska unionens domstol och beslut från Europeiska ombudsmannen har haft ett avgörande inflytande på tolkningen av förordning (EG) nr 1049/2001. Denna rättspraxis och dessa beslut, framför allt användningen i ett lagstiftningsförfarande av skäl för att vägra erkännande, såsom i målen Turco och Access Info, bör återspeglas i lagstiftningen. |
| --- | --- |

E.

Rättspraxis från Europeiska unionens domstol och beslut från Europeiska ombudsmannen har haft ett avgörande inflytande på tolkningen av förordning (EG) nr 1049/2001. Denna rättspraxis och dessa beslut, framför allt användningen i ett lagstiftningsförfarande av skäl för att vägra erkännande, såsom i målen Turco och Access Info, bör återspeglas i lagstiftningen.

| F. | Förordning (EG) nr 1049/2001 ses av medborgarna och allmänheten inom EU som en viktig rättsakt som möjliggör en ordentlig översikt över EU:s verksamhet. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 måste alltjämt förbättras, vilket framgår av ett flertal ärenden hos ombudsmannen. |
| --- | --- |

F.

Förordning (EG) nr 1049/2001 ses av medborgarna och allmänheten inom EU som en viktig rättsakt som möjliggör en ordentlig översikt över EU:s verksamhet. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1049/2001 måste alltjämt förbättras, vilket framgår av ett flertal ärenden hos ombudsmannen.

| G. | Kommissionen föreslog 2008 en omarbetning av förordning (EG) nr 1049/2001 och den drog inte tillbaka förslaget efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Parlamentet underrättade i vederbörlig ordning kommissionen om det olämpliga i att använda omarbetningsförfarandet. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen föreslog 2008 en omarbetning av förordning (EG) nr 1049/2001 och den drog inte tillbaka förslaget efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Parlamentet underrättade i vederbörlig ordning kommissionen om det olämpliga i att använda omarbetningsförfarandet.

| H. | Kommissionen lade 2011 fram ännu ett förslag som endast indirekt utvidgar tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1049/2001 till EU:s samtliga institutioner, byråer och organ. Parlamentet förde samman 2008 års och 2011 års förfaranden i ett enda nytt förfarande. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen lade 2011 fram ännu ett förslag som endast indirekt utvidgar tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1049/2001 till EU:s samtliga institutioner, byråer och organ. Parlamentet förde samman 2008 års och 2011 års förfaranden i ett enda nytt förfarande.

| I. | Parlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen den 15 december 2011, och trepartsförhandlingar inleddes under det danska ordförandeskapet under första halvåret 2012. Kommissionen godkände inte de möjliga kompromisser som föreslogs, vilket är huvudorsaken till det dödläge som nu varat i mer än ett år. |
| --- | --- |

I.

Parlamentet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen den 15 december 2011, och trepartsförhandlingar inleddes under det danska ordförandeskapet under första halvåret 2012. Kommissionen godkände inte de möjliga kompromisser som föreslogs, vilket är huvudorsaken till det dödläge som nu varat i mer än ett år.

| J. | Det cypriotiska respektive irländska ordförandeskapet lyckades på grund av kommissionens motstånd inte bryta dödläget i rådet och inleda nya förhandlingar, vilket gör att det krävs enhällighet i rådet i fråga om vissa punkter. |
| --- | --- |

J.

Det cypriotiska respektive irländska ordförandeskapet lyckades på grund av kommissionens motstånd inte bryta dödläget i rådet och inleda nya förhandlingar, vilket gör att det krävs enhällighet i rådet i fråga om vissa punkter.

| K. | Med tanke på de skyldigheter avseende öppenhet och insyn som nu ingår i fördragen efter Lissabonfördragets ikraftträdande får en översyn av förordning (EG) nr 1049/2001 inte sänka den nuvarande insynsnivån. |
| --- | --- |

K.

Med tanke på de skyldigheter avseende öppenhet och insyn som nu ingår i fördragen efter Lissabonfördragets ikraftträdande får en översyn av förordning (EG) nr 1049/2001 inte sänka den nuvarande insynsnivån.

| L. | Om man inte lyckas komma överens om en ny version av förordning (EG) nr 1049/2001 ger man en felaktig bild av EU:s karaktär till medborgarna, vilket skulle påverka synen på legitimiteten i EU:s beslutsfattande negativt, särskilt mot bakgrund av det viktiga val till Europaparlamentet som snart ska hållas. |
| --- | --- |

L.

Om man inte lyckas komma överens om en ny version av förordning (EG) nr 1049/2001 ger man en felaktig bild av EU:s karaktär till medborgarna, vilket skulle påverka synen på legitimiteten i EU:s beslutsfattande negativt, särskilt mot bakgrund av det viktiga val till Europaparlamentet som snart ska hållas.

| 1. | Europaparlamentet understryker med kraft att grundläggande tillgång till information och handlingar samt öppenhet och insyn i institutionernas arbete och beslutsförfaranden utgör grundpelare i demokratin och kan närma medborgarna till EU. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker med kraft att grundläggande tillgång till information och handlingar samt öppenhet och insyn i institutionernas arbete och beslutsförfaranden utgör grundpelare i demokratin och kan närma medborgarna till EU.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU:s samtliga institutioner, organ och byråer att fullt ut tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU:s samtliga institutioner, organ och byråer att fullt ut tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001.

| 3. | Det borde vara en prioritet för alla EU-institutioner att ändra förordning (EG) nr 1049/2001. Europaparlamentet beklagar det dödläge som skapats och uppmanar alla EU-institutioner att arbeta tillsammans för att så snart som möjligt finna en lösning. |
| --- | --- |

3.

Det borde vara en prioritet för alla EU-institutioner att ändra förordning (EG) nr 1049/2001. Europaparlamentet beklagar det dödläge som skapats och uppmanar alla EU-institutioner att arbeta tillsammans för att så snart som möjligt finna en lösning.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att se över förordning (EG) nr 1049/2001, som i det stora hela bör ge EU-medborgarna en bredare och förbättrad tillgång till EU:s handlingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att se över förordning (EG) nr 1049/2001, som i det stora hela bör ge EU-medborgarna en bredare och förbättrad tillgång till EU:s handlingar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på politisk och teknisk nivå åta sig att fullt ut ändra och anpassa förordning (EG) nr 1049/2001 till Lissabonfördragets förutsättningar eller att vidta lämpliga åtgärder för att byta dödläget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på politisk och teknisk nivå åta sig att fullt ut ändra och anpassa förordning (EG) nr 1049/2001 till Lissabonfördragets förutsättningar eller att vidta lämpliga åtgärder för att byta dödläget.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet att omedelbart återuppta diskussionerna kring förordning (EG) nr 1049/2001, anta sin ståndpunkt från förstabehandlingen och fortsätta förhandlingarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet att omedelbart återuppta diskussionerna kring förordning (EG) nr 1049/2001, anta sin ståndpunkt från förstabehandlingen och fortsätta förhandlingarna.

| 7. | Europaparlamentet bekräftar sin ovannämnda ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 15 december 2011 (4) som utgångspunkt för förhandlingarna och insisterar på att en ändrad text, som absolut minimum och i enlighet med kraven i fördraget, uttryckligen bör utvidga förordningens tillämpningsområde till EU:s samtliga institutioner, byråer och organ. Den bör öka insynen och öppenheten i lagstiftningen, bland annat tillgången till rättsliga yttranden i samband med lagstiftningsförfaranden, varvid varje användning av undantag i lagstiftningsförfarandet bör utgöra ett undantag från den allmänna regeln om insyn och öppenhet i lagstiftningen. Den bör även klargöra förhållandet mellan insyn och öppenhet och uppgiftsskydd, ta med Århuskonventionen, se den nuvarande breda definitionen av begreppet ”handling” som ett minimum för vidareutveckling, säkerställa lämplig tillgång till handlingar och insyn i internationella förhandlingar och avtal, se till att det råder ekonomisk transparens avseende EU:s medel och inte införa några gruppundantag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bekräftar sin ovannämnda ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 15 december 2011 (4) som utgångspunkt för förhandlingarna och insisterar på att en ändrad text, som absolut minimum och i enlighet med kraven i fördraget, uttryckligen bör utvidga förordningens tillämpningsområde till EU:s samtliga institutioner, byråer och organ. Den bör öka insynen och öppenheten i lagstiftningen, bland annat tillgången till rättsliga yttranden i samband med lagstiftningsförfaranden, varvid varje användning av undantag i lagstiftningsförfarandet bör utgöra ett undantag från den allmänna regeln om insyn och öppenhet i lagstiftningen. Den bör även klargöra förhållandet mellan insyn och öppenhet och uppgiftsskydd, ta med Århuskonventionen, se den nuvarande breda definitionen av begreppet ”handling” som ett minimum för vidareutveckling, säkerställa lämplig tillgång till handlingar och insyn i internationella förhandlingar och avtal, se till att det råder ekonomisk transparens avseende EU:s medel och inte införa några gruppundantag.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0580.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0500.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0500, punkt 18.

(4)  EP-PE_TC1-COD(2008)0090.

---

Torsdagen den 13 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/105

---

P7_TA-PROV(2013)0274

Press- och mediefrihet i världen

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (2011/2081(INI))

(2016/C 065/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av artikel 13 i FN:s konvention om barnets rättigheter, i vilken barns rätt till yttrandefrihet erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i FN:s konvention om barnets rättigheter, i vilken barns rätt till yttrandefrihet erkänns,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution (7/36) av den 28 mars 2008, i vilken mandatet förlängdes för FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution (7/36) av den 28 mars 2008, i vilken mandatet förlängdes för FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten (1),

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, Frank La Rue (2) i vilka också understryks att de internationella normerna och standarderna för mänskliga rättigheter är tillämpliga på rätten till åsikts- och yttrandefrihet på internet som kommunikationsmedium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, Frank La Rue (2) i vilka också understryks att de internationella normerna och standarderna för mänskliga rättigheter är tillämpliga på rätten till åsikts- och yttrandefrihet på internet som kommunikationsmedium,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 5 juli 2012The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet (främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet) (3), där vikten av skyddet för de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 5 juli 2012The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet (främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet) (3), där vikten av skyddet för de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet erkänns,

| — | med beaktande av rapporten av den 21 mars 2011 från FN:s särskilde representant om mänskliga rättigheter och transnationella företag samt andra företag, John Ruggie, Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework (FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 21 mars 2011 från FN:s särskilde representant om mänskliga rättigheter och transnationella företag samt andra företag, John Ruggie, Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework (FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter) (4),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/RES/1738 av den 23 december 2006 om angrepp mot journalister, mediearbetare och till dessa knuten personal i väpnade konflikter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution S/RES/1738 av den 23 december 2006 om angrepp mot journalister, mediearbetare och till dessa knuten personal i väpnade konflikter (5),

| — | med beaktande av Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 (6), i synnerhet artikel 79 i tilläggsprotokoll I om skydd för journalister på farliga yrkesuppdrag i områden med väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen av den 12 augusti 1949 (6), i synnerhet artikel 79 i tilläggsprotokoll I om skydd för journalister på farliga yrkesuppdrag i områden med väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s handlingsplan om journalisters säkerhet och frågan om straffrihet, godkänd den 12 april 2012 av FN:s huvudstyrelse (Chief Executives Board, CEB) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s handlingsplan om journalisters säkerhet och frågan om straffrihet, godkänd den 12 april 2012 av FN:s huvudstyrelse (Chief Executives Board, CEB) (7),

| — | med beaktande av resolution 1920(2013) från Europarådets parlamentariska församling om läget för mediefriheten i Europa, antagen den 24 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1920(2013) från Europarådets parlamentariska församling om läget för mediefriheten i Europa, antagen den 24 januari 2013,

| — | med beaktande av det arbete som utförs av Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) på området mediefrihet, i synnerhet rapporterna från dess representant för mediefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförs av Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) på området mediefrihet, i synnerhet rapporterna från dess representant för mediefrihet,

| — | med beaktande av rapporter om medier från icke-statliga organisationer såsom Reportrar utan gränser (pressfrihetsindex), Freedom House (pressfrihetsrapporterna ”Freedom of the Press”) och internationella pressinstitutet (rapporten ”Death Watch” och årsrapporten ”IPI World Press Freedom Review”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporter om medier från icke-statliga organisationer såsom Reportrar utan gränser (pressfrihetsindex), Freedom House (pressfrihetsrapporterna ”Freedom of the Press”) och internationella pressinstitutet (rapporten ”Death Watch” och årsrapporten ”IPI World Press Freedom Review”),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (9),

| — | med beaktande av sin resolution av 13 december 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2011 och EU:s politik på området (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 13 december 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2011 och EU:s politik på området (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om Internationella teleunionens kommande världskonferens om internationell telekommunikation (WCIT-12) och en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för det internationella telereglementet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om Internationella teleunionens kommande världskonferens om internationell telekommunikation (WCIT-12) och en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för det internationella telereglementet (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (12),

| — | med beaktande av den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), antagna av rådet den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), antagna av rådet den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (13),

| — | med beaktande av förklaringarna från den höga representanten, Catherine Ashton, å Europeiska unionens vägnar med anledning av den internationella dagen för pressfrihet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från den höga representanten, Catherine Ashton, å Europeiska unionens vägnar med anledning av den internationella dagen för pressfrihet (14),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet och rådet Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av meddelandet av den 12 december 2011, från kommissionens ledamot med ansvar för den digitala agendan, om strategin mot nedkoppling (”No Disconnect Strategy”) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 12 december 2011, från kommissionens ledamot med ansvar för den digitala agendan, om strategin mot nedkoppling (”No Disconnect Strategy”) (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (16),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om mediekunskap i en digital värld (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om mediekunskap i en digital värld (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EIDHR) (18), liksom av EU:s alla övriga instrument för extern finansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EIDHR) (18), liksom av EU:s alla övriga instrument för extern finansiering,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (19),

| — | med beaktande av sina resolutioner om brådskande fall avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten, inbegripet landsspecifika resolutioner som tar upp farhågor angående press- och mediefriheten, särskilt fall av fängslande av journalister och bloggare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om brådskande fall avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten, inbegripet landsspecifika resolutioner som tar upp farhågor angående press- och mediefriheten, särskilt fall av fängslande av journalister och bloggare,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet dess bestämmelse om att ”[m]ediernas frihet och mångfald ska respekteras”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet dess bestämmelse om att ”[m]ediernas frihet och mångfald ska respekteras”,

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till denna,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0176/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0176/2013), och av följande skäl:

Principer och roller för press och medier

| A. | Rätten till yttrandefrihet är en allmän mänsklig rättighet, som ligger till grund för demokratin, och den är en förutsättning för åtnjutandet av andra rättigheter som människor runt om i världen åstundar, såsom varje människas rätt till utveckling, värdighet och självförverkligande. |
| --- | --- |

A.

Rätten till yttrandefrihet är en allmän mänsklig rättighet, som ligger till grund för demokratin, och den är en förutsättning för åtnjutandet av andra rättigheter som människor runt om i världen åstundar, såsom varje människas rätt till utveckling, värdighet och självförverkligande.

| B. | Inskränkningar av yttrandefriheten får allvarliga följder, bör vara ytterst begränsade och kan motiveras endast på precisa och stränga villkor, inom rättsliga ramar som själva betraktas som legitima enligt internationell rätt. Yttrandefriheten är en grundläggande rättighet som har nära samband med frihet och mångfald i press och medier. Stater som har undertecknat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) är skyldiga att se till att det finns garantier för oberoende, frihet och mångfald för press och medier. |
| --- | --- |

B.

Inskränkningar av yttrandefriheten får allvarliga följder, bör vara ytterst begränsade och kan motiveras endast på precisa och stränga villkor, inom rättsliga ramar som själva betraktas som legitima enligt internationell rätt. Yttrandefriheten är en grundläggande rättighet som har nära samband med frihet och mångfald i press och medier. Stater som har undertecknat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) är skyldiga att se till att det finns garantier för oberoende, frihet och mångfald för press och medier.

| C. | Medieplattformar är väsentliga för utövandet av rätten till yttrandefrihet. En oberoende press, som ett av yttrandefrihetens kollektiva uttryck och en av nyckelaktörerna i medielandskapet, fungerar som en demokratins väktare. |
| --- | --- |

C.

Medieplattformar är väsentliga för utövandet av rätten till yttrandefrihet. En oberoende press, som ett av yttrandefrihetens kollektiva uttryck och en av nyckelaktörerna i medielandskapet, fungerar som en demokratins väktare.

| D. | Frihet för pressen, medierna, den digitala sektorn och journalistiken betraktas som en kollektiv nyttighet. |
| --- | --- |

D.

Frihet för pressen, medierna, den digitala sektorn och journalistiken betraktas som en kollektiv nyttighet.

| E. | Digitala medieplattformar får en allt större global natur och har ett ökande antal användare. |
| --- | --- |

E.

Digitala medieplattformar får en allt större global natur och har ett ökande antal användare.

| F. | Internet och medier är verktyg som används av människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

F.

Internet och medier är verktyg som används av människorättsförsvarare.

| G. | Nätneutralitet är en grundläggande princip för det öppna internet och främjar kommunikation genom att säkerställa konkurrens och insyn. Den är också gynnsam för affärsmöjligheterna och stimulerar innovation, sysselsättningsskapande och tillväxt. |
| --- | --- |

G.

Nätneutralitet är en grundläggande princip för det öppna internet och främjar kommunikation genom att säkerställa konkurrens och insyn. Den är också gynnsam för affärsmöjligheterna och stimulerar innovation, sysselsättningsskapande och tillväxt.

| H. | Yttrandefriheten, mediefriheten och friheten för journalister hotas i hela världen, och journalister är ofta också människorättsförsvarare och personer som kämpar för förenings-, åsikts-, religions- och trosfrihet. Journalister blir dock ofta förföljda och fängslade. |
| --- | --- |

H.

Yttrandefriheten, mediefriheten och friheten för journalister hotas i hela världen, och journalister är ofta också människorättsförsvarare och personer som kämpar för förenings-, åsikts-, religions- och trosfrihet. Journalister blir dock ofta förföljda och fängslade.

| I. | Nya digitala och internetbaserade medieplattformar har bidragit till att öka mångfalden och pluralismen. |
| --- | --- |

I.

Nya digitala och internetbaserade medieplattformar har bidragit till att öka mångfalden och pluralismen.

| J. | EU:s insatser och program för att främja och skydda press- och mediefriheten i hela världen behöver optimeras, med utgångspunkt i det värdefulla arbete som utförs av det civila samhället och av journalistorganisationer. |
| --- | --- |

J.

EU:s insatser och program för att främja och skydda press- och mediefriheten i hela världen behöver optimeras, med utgångspunkt i det värdefulla arbete som utförs av det civila samhället och av journalistorganisationer.

| K. | EU kan bli trovärdigt på den globala arenan bara om press- och mediefriheterna garanteras och respekteras inom unionen själv. |
| --- | --- |

K.

EU kan bli trovärdigt på den globala arenan bara om press- och mediefriheterna garanteras och respekteras inom unionen själv.

Den senaste utvecklingen

| 1. | Europaparlamentet fastslår att staterna har det primära ansvaret för att garantera och skydda press- och mediefriheten. Parlamentet påpekar att staterna har det primära ansvaret också för hinder av press- och mediefriheten och att de, i de värsta fallen, i allt större utsträckning tillgriper rättsliga påtryckningar i syfte att kringskära denna frihet, till exempel genom missbruk av lagstiftning mot terrorism eller extremism och lagar om nationell säkerhet, förräderi eller omstörtande verksamhet. En balans behöver hittas mellan nationella säkerhetshänsyn och informationsfriheten, i syfte att förhindra missbruk och garantera pressens och mediernas oberoende. Medieimperier som ägs av politiker har ibland makten att driva desinformationskampanjer. Parlamentet betonar att det är väsentligt att pressen och medierna kan verka oberoende och fritt från påtryckningar genom politiska och ekonomiska medel. Det är mycket oroande att det finns en allmän nedåtgående tendens vad gäller press- och mediefrihetsklimatet i olika länder både i och utanför Europa, enligt de senaste årliga rankningarna och analysrapporterna (se förteckningen i bilagan till betänkandet A7-0176/2013). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fastslår att staterna har det primära ansvaret för att garantera och skydda press- och mediefriheten. Parlamentet påpekar att staterna har det primära ansvaret också för hinder av press- och mediefriheten och att de, i de värsta fallen, i allt större utsträckning tillgriper rättsliga påtryckningar i syfte att kringskära denna frihet, till exempel genom missbruk av lagstiftning mot terrorism eller extremism och lagar om nationell säkerhet, förräderi eller omstörtande verksamhet. En balans behöver hittas mellan nationella säkerhetshänsyn och informationsfriheten, i syfte att förhindra missbruk och garantera pressens och mediernas oberoende. Medieimperier som ägs av politiker har ibland makten att driva desinformationskampanjer. Parlamentet betonar att det är väsentligt att pressen och medierna kan verka oberoende och fritt från påtryckningar genom politiska och ekonomiska medel. Det är mycket oroande att det finns en allmän nedåtgående tendens vad gäller press- och mediefrihetsklimatet i olika länder både i och utanför Europa, enligt de senaste årliga rankningarna och analysrapporterna (se förteckningen i bilagan till betänkandet A7-0176/2013).

| 2. | Europaparlamentet betonar att fria, oberoende och pluralistiska internetbaserade och traditionella medier utgör en av hörnstenarna för demokrati och mångfald. Informationsresurser är viktiga eftersom de garanterar verklig frihet och mångfald i medierna. Det ligger i allas intresse att upprätthålla och stärka mediernas frihet och oberoende i världen. De fria och oberoende mediernas roll och det fria utbytet av information är av yttersta vikt i samband med demokratiska förändringar som sker i länder med icke-demokratiska regimer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att fria, oberoende och pluralistiska internetbaserade och traditionella medier utgör en av hörnstenarna för demokrati och mångfald. Informationsresurser är viktiga eftersom de garanterar verklig frihet och mångfald i medierna. Det ligger i allas intresse att upprätthålla och stärka mediernas frihet och oberoende i världen. De fria och oberoende mediernas roll och det fria utbytet av information är av yttersta vikt i samband med demokratiska förändringar som sker i länder med icke-demokratiska regimer.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att journalister hela tiden såras, mördas eller utsätts för allvarliga övergrepp runt om i världen, ofta ostraffat. Parlamentet betonar därför vikten av att bekämpa straffrihet. Myndigheterna klarar inte att hantera hot och våld som riktas mot journalister eller att garantera deras säkerhet om inte de politiska, rättsliga och polisiära myndigheterna vidtar kraftfulla åtgärder mot dem som angriper journalister och deras arbete. Parlamentet påpekar att straffriheten inte bara påverkar pressfriheten, utan också journalisternas dagliga arbete, och skapar ett klimat av rädsla och självcensur. Parlamentet anser att EU bör inta en hårdare hållning gentemot länder som ständigt låter sådana handlingar förbli ostraffade, och uppmanar alla stater att garantera journalisternas säkerhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar djupt att journalister hela tiden såras, mördas eller utsätts för allvarliga övergrepp runt om i världen, ofta ostraffat. Parlamentet betonar därför vikten av att bekämpa straffrihet. Myndigheterna klarar inte att hantera hot och våld som riktas mot journalister eller att garantera deras säkerhet om inte de politiska, rättsliga och polisiära myndigheterna vidtar kraftfulla åtgärder mot dem som angriper journalister och deras arbete. Parlamentet påpekar att straffriheten inte bara påverkar pressfriheten, utan också journalisternas dagliga arbete, och skapar ett klimat av rädsla och självcensur. Parlamentet anser att EU bör inta en hårdare hållning gentemot länder som ständigt låter sådana handlingar förbli ostraffade, och uppmanar alla stater att garantera journalisternas säkerhet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att lagar och förordningar, trakasserier, böter samt högkoncentrerat ägande av politiker eller andra med motstridiga intressen alla är faktorer som kan begränsa friheten att skaffa sig och få tillgång till information, och detta kan hota yttrandefriheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att lagar och förordningar, trakasserier, böter samt högkoncentrerat ägande av politiker eller andra med motstridiga intressen alla är faktorer som kan begränsa friheten att skaffa sig och få tillgång till information, och detta kan hota yttrandefriheten.

| 5. | Europaparlamentet betonar att staterna kan utöva indirekta påtryckningar på press och medier. I många länder är medierna starkt beroende av statlig annonsering, som sedan kan bli ett medel för att sätta press på medierna. Även tillståndsgivning eller straffskatter kan utnyttjas för att begränsa kritiska mediers verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att staterna kan utöva indirekta påtryckningar på press och medier. I många länder är medierna starkt beroende av statlig annonsering, som sedan kan bli ett medel för att sätta press på medierna. Även tillståndsgivning eller straffskatter kan utnyttjas för att begränsa kritiska mediers verksamhet.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att yttranden allt oftare straffbeläggs. Runt om i världen fängslas journalister på grund av sitt arbete. Lagar om ärekränkning, hädelse, förtal, liksom lagstiftning som hänvisar till ”nedsvärtning av landet utomlands” eller ”homosexuell propaganda”, utnyttjas för att fängsla eller censurera journalister och stoppa yttrandefriheten. Censur leder till självcensur. Parlamentet vill se ett slut på förföljelserna mot journalister, som måste kunna bedriva sitt arbete på ett oberoende sätt utan rädsla för våld och beskyllningar, och kräver en omedelbar frigivning av alla journalister och bloggare som fängslats orättmätigt på grund av sitt arbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar djupt att yttranden allt oftare straffbeläggs. Runt om i världen fängslas journalister på grund av sitt arbete. Lagar om ärekränkning, hädelse, förtal, liksom lagstiftning som hänvisar till ”nedsvärtning av landet utomlands” eller ”homosexuell propaganda”, utnyttjas för att fängsla eller censurera journalister och stoppa yttrandefriheten. Censur leder till självcensur. Parlamentet vill se ett slut på förföljelserna mot journalister, som måste kunna bedriva sitt arbete på ett oberoende sätt utan rädsla för våld och beskyllningar, och kräver en omedelbar frigivning av alla journalister och bloggare som fängslats orättmätigt på grund av sitt arbete.

| 7. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt att många journalister saknar tillgång till rättsligt bistånd, samtidigt som denna yrkeskår mer och mer befinner sig i frontlinjen för kampen för mänskliga rättigheter, både på och utanför internet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt att många journalister saknar tillgång till rättsligt bistånd, samtidigt som denna yrkeskår mer och mer befinner sig i frontlinjen för kampen för mänskliga rättigheter, både på och utanför internet.

| 8. | Europaparlamentet anser att utvecklingen mot en ägarkoncentration av medierna i stora konglomerat utgör ett hot mot friheten och mångfalden i medierna, särskilt när den sker parallellt med digitaliseringen. Det är viktigt att ha en öppen och positiv underliggande infrastruktur för medierna samt oberoende reglerings- och tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att utvecklingen mot en ägarkoncentration av medierna i stora konglomerat utgör ett hot mot friheten och mångfalden i medierna, särskilt när den sker parallellt med digitaliseringen. Det är viktigt att ha en öppen och positiv underliggande infrastruktur för medierna samt oberoende reglerings- och tillsynsmyndigheter.

| 9. | Europaparlamentet ser en potential hos privata stiftelser och icke-statliga organisationer som stöder journalism av god kvalitet och driver på för förnyelse. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ser en potential hos privata stiftelser och icke-statliga organisationer som stöder journalism av god kvalitet och driver på för förnyelse.

| 10. | I en globalt och digitalt uppkopplad värld får företagen nya ansvarsområden och står inför nya utmaningar på områden som traditionellt har varit förbehållna offentliga myndigheter. Europaparlamentet konstaterar att blockeringar beordrade av stater påverkar innehåll och tjänster på internet och har satt press på det redaktionella oberoendet och tjänstekontinuiteten. |
| --- | --- |

10.

I en globalt och digitalt uppkopplad värld får företagen nya ansvarsområden och står inför nya utmaningar på områden som traditionellt har varit förbehållna offentliga myndigheter. Europaparlamentet konstaterar att blockeringar beordrade av stater påverkar innehåll och tjänster på internet och har satt press på det redaktionella oberoendet och tjänstekontinuiteten.

| 11. | Alltför ofta används medierna för, och/eller medverkar till, traditionell propaganda, och särskilt när det gäller public service-medier är det avgörande med ekonomiskt och politiskt oberoende och mångfald. Europaparlamentet betonar att fria och oberoende offentliga medier har en avgörande roll för att fördjupa demokratin, öka det civila samhällets deltagande i offentliga debatter och angelägenheter samt ge makt åt medborgarna på vägen mot demokrati. |
| --- | --- |

11.

Alltför ofta används medierna för, och/eller medverkar till, traditionell propaganda, och särskilt när det gäller public service-medier är det avgörande med ekonomiskt och politiskt oberoende och mångfald. Europaparlamentet betonar att fria och oberoende offentliga medier har en avgörande roll för att fördjupa demokratin, öka det civila samhällets deltagande i offentliga debatter och angelägenheter samt ge makt åt medborgarna på vägen mot demokrati.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar utarbetandet av etiska kodexar för journalister och för dem som medverkar i driften av medieföretag, i syfte att säkerställa ett fullständigt oberoende för journalister och medieorgan. Det är viktigt att sådana kodexar verkställs genom inrättandet av oberoende reglerings- och tillsynsorgan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar utarbetandet av etiska kodexar för journalister och för dem som medverkar i driften av medieföretag, i syfte att säkerställa ett fullständigt oberoende för journalister och medieorgan. Det är viktigt att sådana kodexar verkställs genom inrättandet av oberoende reglerings- och tillsynsorgan.

Digitalisering

| 13. | Europaparlamentet ser de potentiella konsekvenserna av dagens alltmer digitaliserade medier och den makt medierna kan skänka individerna genom att upplysa dem och främja kritiskt tänkande. Detta är en utveckling som skapar skräck i synnerhet bland auktoritära regimer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser de potentiella konsekvenserna av dagens alltmer digitaliserade medier och den makt medierna kan skänka individerna genom att upplysa dem och främja kritiskt tänkande. Detta är en utveckling som skapar skräck i synnerhet bland auktoritära regimer.

| 14. | Europaparlamentet erkänner den stora roll som spelades av digitala och internetbaserade medieplattformar i de uppror mot diktaturer som ägt rum de senaste åren. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erkänner den stora roll som spelades av digitala och internetbaserade medieplattformar i de uppror mot diktaturer som ägt rum de senaste åren.

| 15. | Europaparlamentet betonar att tillgång till information, såväl på som utanför internet, är nödvändigt för opinionsbildning och opinionsyttringar samt för uttryck och kommunikation av innehåll via medieplattformar, eftersom dessa utgör ett viktigt system för kontroll av makten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att tillgång till information, såväl på som utanför internet, är nödvändigt för opinionsbildning och opinionsyttringar samt för uttryck och kommunikation av innehåll via medieplattformar, eftersom dessa utgör ett viktigt system för kontroll av makten.

| 16. | Europaparlamentet erkänner att digitaliseringen av medier och information har vidgat deras räckvidd och verkan, men också gjort att den fina gränsen mellan information och åsikter blivit otydlig. Det finns en kraftig ökning av användarskapat innehåll och medborgarjournalistik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erkänner att digitaliseringen av medier och information har vidgat deras räckvidd och verkan, men också gjort att den fina gränsen mellan information och åsikter blivit otydlig. Det finns en kraftig ökning av användarskapat innehåll och medborgarjournalistik.

| 17. | Europaparlamentet anser att digitaliseringen av press och medier lägger till nya skikt i medielandskapet, vilket väcker frågor om tillgång, kvalitet, objektivitet i informationen och skyddet av den. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att digitaliseringen av press och medier lägger till nya skikt i medielandskapet, vilket väcker frågor om tillgång, kvalitet, objektivitet i informationen och skyddet av den.

| 18. | Europaparlamentet betonar att digitaliseringen kan underlätta för människor att få tillgång till information, granska tjänstemän och se till att uppgifter och dokument delas och sprids och att orättvisor och korruption avslöjas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att digitaliseringen kan underlätta för människor att få tillgång till information, granska tjänstemän och se till att uppgifter och dokument delas och sprids och att orättvisor och korruption avslöjas.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det krävs global driftskompatibilitet och lämplig reglering om it-infrastrukturernas fulla potential ska kunna frigöras. Dessa IKT-inslag bör införlivas både i det befintliga medielandskapet och i det som håller på att växa fram, tillsammans med de grundläggande förutsättningarna för oberoende, mångfald och pluralism. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det krävs global driftskompatibilitet och lämplig reglering om it-infrastrukturernas fulla potential ska kunna frigöras. Dessa IKT-inslag bör införlivas både i det befintliga medielandskapet och i det som håller på att växa fram, tillsammans med de grundläggande förutsättningarna för oberoende, mångfald och pluralism.

| 20. | Europaparlamentet fördömer alla försök att skapa olika former av ”stängda internet”, eftersom de utgör allvarliga brott mot rätten till information. Alla myndigheter uppmanas med kraft att avhålla sig från sådana försök. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet fördömer alla försök att skapa olika former av ”stängda internet”, eftersom de utgör allvarliga brott mot rätten till information. Alla myndigheter uppmanas med kraft att avhålla sig från sådana försök.

| 21. | Europaparlamentet oroas av massövervakning, masscensur och tendenser till blockering och filtrering som inte bara påverkar medierna och journalisters och bloggares arbete utan också hindrar det civila samhällets arbete för betydande politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Parlamentet fördömer alla gripanden och försök till gripande av bloggare, och ser detta som ett angrepp på yttrande- och åsiktsfriheten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet oroas av massövervakning, masscensur och tendenser till blockering och filtrering som inte bara påverkar medierna och journalisters och bloggares arbete utan också hindrar det civila samhällets arbete för betydande politiska, ekonomiska och sociala förändringar. Parlamentet fördömer alla gripanden och försök till gripande av bloggare, och ser detta som ett angrepp på yttrande- och åsiktsfriheten.

| 22. | Europaparlamentet beklagar djupt att mycket av den teknik och de tjänster som används i tredjeländer för att kränka mänskliga rättigheter genom censur av information, massövervakning och kontroll, liksom för att upptäcka och spåra enskilda medborgare och deras verksamhet på mobiltelefonnät och på internet, har sitt ursprung i EU. Kommissionen uppmanas kraftfullt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för denna ”digitala vapenhandel”. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar djupt att mycket av den teknik och de tjänster som används i tredjeländer för att kränka mänskliga rättigheter genom censur av information, massövervakning och kontroll, liksom för att upptäcka och spåra enskilda medborgare och deras verksamhet på mobiltelefonnät och på internet, har sitt ursprung i EU. Kommissionen uppmanas kraftfullt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att sätta stopp för denna ”digitala vapenhandel”.

| 23. | Det behövs större förståelse för den roll som förmedlare spelar och det ansvar de har. Europaparlamentet anser att regleringsmyndigheter för marknaden kan bidra till att bevara konkurrensen, men det är också nödvändigt att utforska nya sätt att få med sig privata aktörer, i syfte att bevara informationens offentliga värde. Parlamentet medger att självreglering kan leda till specifika risker där den demokratiska tillsynen är bristfällig. |
| --- | --- |

23.

Det behövs större förståelse för den roll som förmedlare spelar och det ansvar de har. Europaparlamentet anser att regleringsmyndigheter för marknaden kan bidra till att bevara konkurrensen, men det är också nödvändigt att utforska nya sätt att få med sig privata aktörer, i syfte att bevara informationens offentliga värde. Parlamentet medger att självreglering kan leda till specifika risker där den demokratiska tillsynen är bristfällig.

| 24. | Europaparlamentet betonar att digitala och datorbaserade datadrivna plattformar eller tjänster såsom sökmotorer är i privat ägo, och det krävs insyn i dem för att bevara informationens offentliga värde och förhindra begränsningar av tillgången till information och av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att digitala och datorbaserade datadrivna plattformar eller tjänster såsom sökmotorer är i privat ägo, och det krävs insyn i dem för att bevara informationens offentliga värde och förhindra begränsningar av tillgången till information och av yttrandefriheten.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det behövs källskydd och skydd för personer som slår larm om missförhållanden, och EU måste verka för detta globalt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det behövs källskydd och skydd för personer som slår larm om missförhållanden, och EU måste verka för detta globalt.

| 26. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla försök att använda internet eller andra medieplattformar online för att främja och understödja terroristverksamhet. Myndigheterna uppmanas kraftfullt att inta en fast hållning i detta avseende. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet fördömer skarpt alla försök att använda internet eller andra medieplattformar online för att främja och understödja terroristverksamhet. Myndigheterna uppmanas kraftfullt att inta en fast hållning i detta avseende.

EU:s politik och yttre åtgärder

| 27. | För att EU ska betraktas som en värdegemenskap är det väsentligt att den globala press- och mediefriheten främjas och skyddas. Europaparlamentet betonar att EU bör visa största möjliga politiska ledarskap i syfte att säkerställa skyddet för journalister globalt. |
| --- | --- |

27.

För att EU ska betraktas som en värdegemenskap är det väsentligt att den globala press- och mediefriheten främjas och skyddas. Europaparlamentet betonar att EU bör visa största möjliga politiska ledarskap i syfte att säkerställa skyddet för journalister globalt.

| 28. | Europaparlamentet anser att EU bör visa vägen genom att säkerställa att medierna förblir oberoende, pluralistiska och präglade av mångfald, och genom att försvara journalisters och bloggares personliga situation, frihet och säkerhet. I detta syfte bör EU inte lägga sig i innehållet utan snarare stödja en positiv miljö och ett slopande av inskränkningarna av yttrandefriheten globalt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att EU bör visa vägen genom att säkerställa att medierna förblir oberoende, pluralistiska och präglade av mångfald, och genom att försvara journalisters och bloggares personliga situation, frihet och säkerhet. I detta syfte bör EU inte lägga sig i innehållet utan snarare stödja en positiv miljö och ett slopande av inskränkningarna av yttrandefriheten globalt.

| 29. | Under senare år har vissa medier, även i EU, oroande nog själva satts under granskning på grund av oetiskt och påstått olagligt agerande. Europaparlamentet anser att EU, för att kunna föregå med gott exempel, måste ta itu med dessa frågor inom sina egna gränser. |
| --- | --- |

29.

Under senare år har vissa medier, även i EU, oroande nog själva satts under granskning på grund av oetiskt och påstått olagligt agerande. Europaparlamentet anser att EU, för att kunna föregå med gott exempel, måste ta itu med dessa frågor inom sina egna gränser.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att nära övervaka oberoendet för press och medier i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att nära övervaka oberoendet för press och medier i medlemsstaterna.

| 31. | Europaparlamentet anser att EU, som visserligen tar upp press- och mediefriheten inom flera politikområden och program, saknar ett specifikt övergripande fokus på frågan, liksom en sammanhållen drivande vision och riktmärken. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att EU, som visserligen tar upp press- och mediefriheten inom flera politikområden och program, saknar ett specifikt övergripande fokus på frågan, liksom en sammanhållen drivande vision och riktmärken.

| 32. | Europaparlamentet anser att avsaknaden av en övergripande strategi leder till splittring och en risk att man ger avkall på de viktiga politiska principerna om insyn och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att avsaknaden av en övergripande strategi leder till splittring och en risk att man ger avkall på de viktiga politiska principerna om insyn och ansvarsskyldighet.

Strategi

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt generaldirektoratet för utveckling och samarbete, och Europeiska utrikestjänsten att förbättra sitt samarbete och sin samordning av programplaneringen, i synnerhet genom att slå ihop det politiska och diplomatiska arbetet och genom ett gemensamt genomförande, bland annat med hjälp av uppföljning och bedömning av finansiering och projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin analys och utvärdering av den tidigare, nuvarande och framtida programplaneringen och att offentliggöra resultaten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, särskilt generaldirektoratet för utveckling och samarbete, och Europeiska utrikestjänsten att förbättra sitt samarbete och sin samordning av programplaneringen, i synnerhet genom att slå ihop det politiska och diplomatiska arbetet och genom ett gemensamt genomförande, bland annat med hjälp av uppföljning och bedömning av finansiering och projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin analys och utvärdering av den tidigare, nuvarande och framtida programplaneringen och att offentliggöra resultaten.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en övergång från en ad hoc-finansiering av projekt till ett mer hållbart arbetssätt, också genom att involvera privata givare och samtalspartner. Parlamentet ser ett behov av en programplanering som skräddarsys och anpassas, både på nationell och på regional nivå. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser en övergång från en ad hoc-finansiering av projekt till ett mer hållbart arbetssätt, också genom att involvera privata givare och samtalspartner. Parlamentet ser ett behov av en programplanering som skräddarsys och anpassas, både på nationell och på regional nivå.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU att spela en mer betydelsefull roll framför allt i kandidatländerna, men även i sitt omedelbara närområde i söder och öster, liksom i samband med förhandlingar om handels- och associeringsavtal. Parlamentet uppmanar också EU att anta en strategi för att försäkra sig om att man noga övervakar och reagerar på förändringar i lagstiftningen vilka begränsar mångfalden och pressfriheten i tredjeländer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EU att spela en mer betydelsefull roll framför allt i kandidatländerna, men även i sitt omedelbara närområde i söder och öster, liksom i samband med förhandlingar om handels- och associeringsavtal. Parlamentet uppmanar också EU att anta en strategi för att försäkra sig om att man noga övervakar och reagerar på förändringar i lagstiftningen vilka begränsar mångfalden och pressfriheten i tredjeländer.

| 36. | Europaparlamentet betonar att de befintliga finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder, såsom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), geografiska instrument och andra, måste användas på ett flexibelt sätt för att bidra till att stärka det civila samhället. Lokalt egenansvar och kapacitetsuppbyggnad är avgörande för att säkra hållbar utveckling och framsteg. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att de befintliga finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder, såsom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), geografiska instrument och andra, måste användas på ett flexibelt sätt för att bidra till att stärka det civila samhället. Lokalt egenansvar och kapacitetsuppbyggnad är avgörande för att säkra hållbar utveckling och framsteg.

| 37. | Europaparlamentet betonar att EU bör stödja utbildning för beslutsfattare, regleringsmyndigheter och medier i tredjeländer, med målet att främja press- och mediefrihet och gynna lämpliga och teknikneutrala former för marknadsreglering, särskilt med tanke på att friheten ofta kringskärs i stabilitetens och säkerhetens namn i tider av omvandling. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att EU bör stödja utbildning för beslutsfattare, regleringsmyndigheter och medier i tredjeländer, med målet att främja press- och mediefrihet och gynna lämpliga och teknikneutrala former för marknadsreglering, särskilt med tanke på att friheten ofta kringskärs i stabilitetens och säkerhetens namn i tider av omvandling.

| 38. | Europaparlamentet betonar att frågorna om medieutveckling och en positiv miljö för yttrandefriheten bör vara en viktig del av EU:s dialoger på landsnivå. Tydliga riktmärken och villkor bör respekteras i EU:s handels-, partnerskaps-, samarbets- och associeringsavtal med tredjeländer samt i biståndsprogrammen, i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att följa och genomföra Europaparlamentets rapporter och rekommendationer om förhandlingar av sådana avtal. Parlamentet påminner om att sammanhållning, konsekvens, samordning och öppenhet mellan Europaparlamentet, utrikestjänsten och kommissionen med avseende på genomförandet och övervakningen av dessa grundläggande mänskliga rättigheter är avgörande för EU:s trovärdighet och handlingskraften i unionens förbindelser och relationer med tredjeländer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att frågorna om medieutveckling och en positiv miljö för yttrandefriheten bör vara en viktig del av EU:s dialoger på landsnivå. Tydliga riktmärken och villkor bör respekteras i EU:s handels-, partnerskaps-, samarbets- och associeringsavtal med tredjeländer samt i biståndsprogrammen, i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att följa och genomföra Europaparlamentets rapporter och rekommendationer om förhandlingar av sådana avtal. Parlamentet påminner om att sammanhållning, konsekvens, samordning och öppenhet mellan Europaparlamentet, utrikestjänsten och kommissionen med avseende på genomförandet och övervakningen av dessa grundläggande mänskliga rättigheter är avgörande för EU:s trovärdighet och handlingskraften i unionens förbindelser och relationer med tredjeländer.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera kampen mot straffrihet i sina program för yttrandefrihet och medier, bland annat genom att erbjuda stöd till utredningar av brott mot journalister, inrätta fonder för rättsskydd och tillhandahålla experthjälp. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera kampen mot straffrihet i sina program för yttrandefrihet och medier, bland annat genom att erbjuda stöd till utredningar av brott mot journalister, inrätta fonder för rättsskydd och tillhandahålla experthjälp.

| 40. | Europaparlamentet anser att EU:s stöd inte bör begränsas till specialiserade internationella organisationer (förmedlare) utan också gå till lokala organisationer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att EU:s stöd inte bör begränsas till specialiserade internationella organisationer (förmedlare) utan också gå till lokala organisationer.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tänka om när det gäller sekretessklausuler i finansieringen av mänskliga rättigheter i press- och mediesammanhang, eftersom detta lämnar utrymme för misskreditering av journalister, medieföretag och frivilligorganisationer, och därmed också skadar trovärdigheten i EU:s arbete för mänskliga rättigheter, som i sig självt är öppet och insynsvänligt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tänka om när det gäller sekretessklausuler i finansieringen av mänskliga rättigheter i press- och mediesammanhang, eftersom detta lämnar utrymme för misskreditering av journalister, medieföretag och frivilligorganisationer, och därmed också skadar trovärdigheten i EU:s arbete för mänskliga rättigheter, som i sig självt är öppet och insynsvänligt.

| 42. | Europaparlamentet betonar att press- och medieprogrammen också bör fokusera på att förbättra de statliga och rättsliga strukturerna och på att stödja lokala mediebolag och företag, i syfte att stärka deras transparens, oberoende, hållbarhet, professionalism och öppenhet. Parlamentet framhåller att EU:s mediepolitik också bör syfta till största möjliga pluralism och mångfald genom stöd till oberoende medier och nystartade företag. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att press- och medieprogrammen också bör fokusera på att förbättra de statliga och rättsliga strukturerna och på att stödja lokala mediebolag och företag, i syfte att stärka deras transparens, oberoende, hållbarhet, professionalism och öppenhet. Parlamentet framhåller att EU:s mediepolitik också bör syfta till största möjliga pluralism och mångfald genom stöd till oberoende medier och nystartade företag.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediepluralism, även på internet, tillhör kärnan i de europeiska värderingarna. Parlamentet betonar den grundläggande betydelsen av press- och mediefrihet i EU:s utvidgningspolitik och av de digitala friheterna i detta sammanhang, och betraktar dessa friheter som mänskliga rättigheter och därmed en del av de politiska Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediepluralism, även på internet, tillhör kärnan i de europeiska värderingarna. Parlamentet betonar den grundläggande betydelsen av press- och mediefrihet i EU:s utvidgningspolitik och av de digitala friheterna i detta sammanhang, och betraktar dessa friheter som mänskliga rättigheter och därmed en del av de politiska Köpenhamnskriterierna.

| 44. | Europaparlamentet anser att EU bör infoga komponenter för stöd till press och medier i sitt stöd till politiska val, till exempel genom att främja samarbete mellan valmyndigheter i tredjeländer och pressen, så att insynen i valprocessen och legitimiteten för valresultatet stärks. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att EU bör infoga komponenter för stöd till press och medier i sitt stöd till politiska val, till exempel genom att främja samarbete mellan valmyndigheter i tredjeländer och pressen, så att insynen i valprocessen och legitimiteten för valresultatet stärks.

| 45. | Europaparlamentet anser att EU bör fokusera på press- och mediefrihet i övergångsländer i samband med och i processen för försoning och återuppbyggnad. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att EU bör fokusera på press- och mediefrihet i övergångsländer i samband med och i processen för försoning och återuppbyggnad.

| 46. | Europaparlamentet berömmer och välkomnar det viktiga arbete som utförs av ett antal internationella journalistorganisationer som är verksamma inom press- och mediefrihet, och betonar att dessa organisationer bör få EU:s fulla stöd, eftersom de utgör betydelsefulla länkar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet berömmer och välkomnar det viktiga arbete som utförs av ett antal internationella journalistorganisationer som är verksamma inom press- och mediefrihet, och betonar att dessa organisationer bör få EU:s fulla stöd, eftersom de utgör betydelsefulla länkar.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att på bästa möjliga sätt utnyttja EU:s engagemang i multilaterala forum som fokuserar på press, medier och digitala friheter, såsom Europarådet, OSSE och FN. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att på bästa möjliga sätt utnyttja EU:s engagemang i multilaterala forum som fokuserar på press, medier och digitala friheter, såsom Europarådet, OSSE och FN.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och utrikestjänsten att snarast möjligt anta en strategi för press- och mediefrihet inom ramen för EU:s utrikespolitik och att inlemma rekommendationerna i detta betänkande i de kommande riktlinjerna om yttrandefrihet på och utanför internet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och utrikestjänsten att snarast möjligt anta en strategi för press- och mediefrihet inom ramen för EU:s utrikespolitik och att inlemma rekommendationerna i detta betänkande i de kommande riktlinjerna om yttrandefrihet på och utanför internet.

| 49. | Europaparlamentet begär att detta betänkande behandlas och tas upp i nära förbindelse med resolutionen om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att detta betänkande behandlas och tas upp i nära förbindelse med resolutionen om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik.

o

o o

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/vice ordföranden för kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Unesco, Europarådet samt Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/vice ordföranden för kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Unesco, Europarådet samt Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE).

---

(1)  http://ap.ohchr.org/documents/E/HRC/resolutions/A_HRC_RES_7_36.pdf

(2)  I synnerhet rapporterna av den 16 maj 2011 (A/HRC/17/27), av den 10 augusti 2011 (A/66/290), av den 4 juni 2012 (A/HRC/20/17) och av den 7 september 2012 (A/67/357), tillgängliga på följande adress: http://www.ohchr.org/EN/Issues/FreedomOpinion/Pages/Annual.aspx

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/RESOLUTION/GEN/G12153/25/PDF/G1215325.pdf?OpenElement

(4)  A/HRC/17/31, tillgänglig på http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A-HRC-17-31_AEV.pdf

(5)  http://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/681/60/pdf/N0668160.pdf?OpenElement

(6)  http://www.un-documents.net/gc-p1.htm

(7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI/pdf/official_documents/un_plan_action_safety_en.pdf

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0050.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2013)0049.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2012)0503.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0451.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2012)0250.

(14)  http://eeas.europa.eu/top_stories/2012/20120503_world_press_freedom_day_en.htm http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-13-181_en.htm

(15)  http://blogs.ec.europa.eu/neelie-kroes/ict-human-rights-guidance

(16)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(17)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 9.

(18)  EUT L 386, 29.12.2006, s 1.

(19)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/112

---

P7_TA(2013)0276

Finansiella tjänster: Brist på framsteg i rådet och kommissionens försenade antagande av vissa förslag

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om finansiella tjänster: Brist på framsteg i rådet och kommissionens försenade antagande av vissa förslag (2013/2658(RSP))

(2016/C 065/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 12 juli 2010 till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem [omarbetning] (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 12 juli 2010 till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem [omarbetning] (COM(2010)0368),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 12 juli 2010 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG om system för ersättning till investerare (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 12 juli 2010 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG om system för ersättning till investerare (COM(2010)0371),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 19 januari 2011 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (COM(2011)0008), nedan kallad Omnibus II/Solvens II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 19 januari 2011 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (COM(2011)0008), nedan kallad Omnibus II/Solvens II,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (omarbetning) (COM(2011)0656) och av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning [EMIR] om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (COM(2011)0652), nedan kallad MiFID-översynen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (omarbetning) (COM(2011)0656) och av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning [EMIR] om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (COM(2011)0652), nedan kallad MiFID-översynen,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder för insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (COM(2011)0654) och av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (COM(2011)0651), nedan kallad MAD/MAR, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder för insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (COM(2011)0654) och av kommissionens förslag av den 20 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (COM(2011)0651), nedan kallad MAD/MAR,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 7 mars 2012 till Europaparlamentets och rådets förordning om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG (COM(2012)0073), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 7 mars 2012 till Europaparlamentets och rådets förordning om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv 98/26/EG (COM(2012)0073),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG och 82/891/EEG och direktiven 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG och 2011/35/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juni 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG och 82/891/EEG och direktiven 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG och 2011/35/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 3 juli 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förvaringsinstitutsfunktioner, ersättningspolicy och sanktioner (COM(2012)0350), nedan kallad UCITS V, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 3 juli 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förvaringsinstitutsfunktioner, ersättningspolicy och sanktioner (COM(2012)0350), nedan kallad UCITS V,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 3 juli 2012 till om försäkringsförmedling (omarbetning) (COM(2012)0360), nedan kallad IMD II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 3 juli 2012 till om försäkringsförmedling (omarbetning) (COM(2012)0360), nedan kallad IMD II,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010 om kommissionens arbetsprogram för 2010 (COM(2010)0135), och särskilt hänvisningen till det planerade antagandet 2010 av ett lagstiftningsförslag om rättssäkerhet i värdepapperslagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010 om kommissionens arbetsprogram för 2010 (COM(2010)0135), och särskilt hänvisningen till det planerade antagandet 2010 av ett lagstiftningsförslag om rättssäkerhet i värdepapperslagstiftningen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 om kommissionens arbetsprogram för 2011 (COM(2010)0623), och särskilt hänvisningen till det planerade antaget 2011 av ett lagstiftningsförslag med ett direktiv om rättssäkerhet i värdepapperslagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010 om kommissionens arbetsprogram för 2011 (COM(2010)0623), och särskilt hänvisningen till det planerade antaget 2011 av ett lagstiftningsförslag med ett direktiv om rättssäkerhet i värdepapperslagstiftningen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2011 om kommissionens arbetsprogram för 2012 (COM(2011)0777), och särskilt hänvisningen till det planerade antagandet 2012 av ett lagstiftningsförslag med ett värdepappersdirektiv och ett lagstiftningsförslag om översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2011 om kommissionens arbetsprogram för 2012 (COM(2011)0777), och särskilt hänvisningen till det planerade antagandet 2012 av ett lagstiftningsförslag med ett värdepappersdirektiv och ett lagstiftningsförslag om översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från dess möte den 1–2 mars 2012, särskilt hänvisningen till MiFID-översynen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från dess möte den 1–2 mars 2012, särskilt hänvisningen till MiFID-översynen,

| — | med beaktande av Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 20 december 2012 om penningmarknadsfonder (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 20 december 2012 om penningmarknadsfonder (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skuggbanksektorn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skuggbanksektorn (3),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om finansiella tjänster: Brist på framsteg i rådet och kommissionens försenade antagande av vissa förslag (O-000063/2013 – B7-0208/2013 och O-000065/2013 – B7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om finansiella tjänster: Brist på framsteg i rådet och kommissionens försenade antagande av vissa förslag (O-000063/2013 – B7-0208/2013 och O-000065/2013 – B7-0209/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | För att EU:s ekonomi ska återhämta sig krävs en stabil finansiell sektor som erbjuder konkurrenskraftig finansiering till realekonomin. För att uppnå detta är det nödvändigt att fullborda bankunionen såsom den överenskommits och bekräftats av de olika EU-institutionerna med ansvar för denna nyckelsektor i vår ekonomi. |
| --- | --- |

A.

För att EU:s ekonomi ska återhämta sig krävs en stabil finansiell sektor som erbjuder konkurrenskraftig finansiering till realekonomin. För att uppnå detta är det nödvändigt att fullborda bankunionen såsom den överenskommits och bekräftats av de olika EU-institutionerna med ansvar för denna nyckelsektor i vår ekonomi.

| B. | Förslaget om en översyn av direktivet om insättargarantisystem antogs av kommissionen den 12 juli 2010 och parlamentet röstade vid första behandlingen den 16 februari 2012 efter fruktlösa förhandlingar med rådet. (4) |
| --- | --- |

B.

Förslaget om en översyn av direktivet om insättargarantisystem antogs av kommissionen den 12 juli 2010 och parlamentet röstade vid första behandlingen den 16 februari 2012 efter fruktlösa förhandlingar med rådet. (4)

| C. | Förslaget om en översyn av direktivet om system för ersättning till investerare antogs av kommissionen den 12 juli 2010 och med tanke på rådets ovilja att anta en allmän linje och inleda förhandlingar röstade parlamentet vid första behandlingen den 5 juli 2011 (5). |
| --- | --- |

C.

Förslaget om en översyn av direktivet om system för ersättning till investerare antogs av kommissionen den 12 juli 2010 och med tanke på rådets ovilja att anta en allmän linje och inleda förhandlingar röstade parlamentet vid första behandlingen den 5 juli 2011 (5).

| D. | Kommissionen antog sina förslag om MiFID-översyn den 20 oktober 2011 och parlamentet behandlade dem skyndsamt och antog ändringsförslag till dessa förslag den 26 oktober 2012 (6), enbart ett år efter det att de lagts fram. Sedan dess har parlamentet väntat på att inleda förhandlingar med rådet med siktet på en möjlig överenskommelse vid första behandlingen. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen antog sina förslag om MiFID-översyn den 20 oktober 2011 och parlamentet behandlade dem skyndsamt och antog ändringsförslag till dessa förslag den 26 oktober 2012 (6), enbart ett år efter det att de lagts fram. Sedan dess har parlamentet väntat på att inleda förhandlingar med rådet med siktet på en möjlig överenskommelse vid första behandlingen.

| E. | Europeiska rådet drog slutsatsen vid sitt möte den 1–2 mars 2012 att medlagstiftarna borde uppnå en överenskommelse om förslagen om en MiFID-översyn senast i december 2012. |
| --- | --- |

E.

Europeiska rådet drog slutsatsen vid sitt möte den 1–2 mars 2012 att medlagstiftarna borde uppnå en överenskommelse om förslagen om en MiFID-översyn senast i december 2012.

| F. | Kommissionen antog sitt förslag om värdepapperscentraler den 7 mars 2012, och parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor antog sitt betänkande den 4 februari 2013 (A7-0039/2013) och har sedan dess väntat på att inleda förhandlingar med rådet för en möjlig överenskommelse vid första behandlingen. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen antog sitt förslag om värdepapperscentraler den 7 mars 2012, och parlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor antog sitt betänkande den 4 februari 2013 (A7-0039/2013) och har sedan dess väntat på att inleda förhandlingar med rådet för en möjlig överenskommelse vid första behandlingen.

| G. | Kommissionens förslag till direktiv om rättssäkerhet i värdepapperslagstiftningen var ursprungligen tänkt att antas under 2010 och togs sedan med i kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2011 och 2012, men har ännu inte antagits. |
| --- | --- |

G.

Kommissionens förslag till direktiv om rättssäkerhet i värdepapperslagstiftningen var ursprungligen tänkt att antas under 2010 och togs sedan med i kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2011 och 2012, men har ännu inte antagits.

| H. | I direktiv 2007/64/EG om betaltjänster på den inre marknaden krävs det att kommissionen senast den 1 november 2012 ska lägga fram en rapport om det direktivets genomförande och effekter, vid behov åtföljd av ett förslag om en översyn. Kommissionen har ännu inte lagt fram någon sådan rapport och översyn. |
| --- | --- |

H.

I direktiv 2007/64/EG om betaltjänster på den inre marknaden krävs det att kommissionen senast den 1 november 2012 ska lägga fram en rapport om det direktivets genomförande och effekter, vid behov åtföljd av ett förslag om en översyn. Kommissionen har ännu inte lagt fram någon sådan rapport och översyn.

| I. | I sin resolution om skuggbanksektorn efterlyste Europaparlamentet ytterligare åtgärder för penningmarknadsfonder, särskilt för att förbättra dessa fonders motståndskraft och täcka likviditetsrisker. Rekommendationerna från Europeiska systemrisknämnden (ESRB) att upphöra med konstant nettovärdering av penningmarknadsfonders tillgångar, som offentliggjordes kort efter denna resolution, bör beaktas i dessa åtgärder. |
| --- | --- |

I.

I sin resolution om skuggbanksektorn efterlyste Europaparlamentet ytterligare åtgärder för penningmarknadsfonder, särskilt för att förbättra dessa fonders motståndskraft och täcka likviditetsrisker. Rekommendationerna från Europeiska systemrisknämnden (ESRB) att upphöra med konstant nettovärdering av penningmarknadsfonders tillgångar, som offentliggjordes kort efter denna resolution, bör beaktas i dessa åtgärder.

| J. | I artikel 5 i direktiv 2011/89/EG (7) krävs att kommissionen ska göra en fullständig översyn av direktiv 2002/87/EG (direktivet om finansiella konglomerat) (8) och framför allt ta upp det direktivets räckvidd, utvidgningen av tillämningen till icke-reglerade enheter, kriterier för identifiering av finansiella konglomerat som ägs av större icke-finansiella grupper, systemrelevanta finansiella konglomerat och obligatorisk stresstestning, samt att överlämna sin rapport till parlamentet och rådet före den 31 december 2012, följt av lämpliga lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

J.

I artikel 5 i direktiv 2011/89/EG (7) krävs att kommissionen ska göra en fullständig översyn av direktiv 2002/87/EG (direktivet om finansiella konglomerat) (8) och framför allt ta upp det direktivets räckvidd, utvidgningen av tillämningen till icke-reglerade enheter, kriterier för identifiering av finansiella konglomerat som ägs av större icke-finansiella grupper, systemrelevanta finansiella konglomerat och obligatorisk stresstestning, samt att överlämna sin rapport till parlamentet och rådet före den 31 december 2012, följt av lämpliga lagstiftningsförslag.

| K. | Kommissionen avlämnade sin rapport grundad på denna översyn den 20 december 2012 och drog slutsatsen att kriterierna för definition och fastställande av ett konglomerat, fastställande av den moderenhet som är ytterst ansvarigt för att kraven på gruppnivå uppfylls och skärpt genomdrivande i förhållande till denna enhet, är de mest relevanta frågorna som skulle kunna tas upp i en framtida översyn av direktivet om finansiella konglomerat. Trots detta beslutade kommissionen att inte lägga fram något lagstiftningsförslag om detta under 2013. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen avlämnade sin rapport grundad på denna översyn den 20 december 2012 och drog slutsatsen att kriterierna för definition och fastställande av ett konglomerat, fastställande av den moderenhet som är ytterst ansvarigt för att kraven på gruppnivå uppfylls och skärpt genomdrivande i förhållande till denna enhet, är de mest relevanta frågorna som skulle kunna tas upp i en framtida översyn av direktivet om finansiella konglomerat. Trots detta beslutade kommissionen att inte lägga fram något lagstiftningsförslag om detta under 2013.

| L. | Kommissionen åtog sig att hålla situationen under konstant uppsikt för att avgöra när det är lämpligt att anta förslagen om översyn av direktivet om finansiella konglomerat, särskilt med tanke på de pågående förhandlingarna om det fjärde kapitalkravsdirektivet (CRD IV) och den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM). |
| --- | --- |

L.

Kommissionen åtog sig att hålla situationen under konstant uppsikt för att avgöra när det är lämpligt att anta förslagen om översyn av direktivet om finansiella konglomerat, särskilt med tanke på de pågående förhandlingarna om det fjärde kapitalkravsdirektivet (CRD IV) och den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM).

| M. | Vid flera tillfällen har kommissionen uttryckt sin avsikt att genomföra en omfattande studie av effektiviteten och proportionaliteten i de finansiella regleringsåtgärder som antagits sedan finanskrisen bröt ut. |
| --- | --- |

M.

Vid flera tillfällen har kommissionen uttryckt sin avsikt att genomföra en omfattande studie av effektiviteten och proportionaliteten i de finansiella regleringsåtgärder som antagits sedan finanskrisen bröt ut.

| 1. | Europaparlamentet påminner om sin vilja att slutföra den första behandlingen av åtminstone alla kommissionsförslag som nu ligger på bordet innan mandatperioden löper ut våren 2014. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om sin vilja att slutföra den första behandlingen av åtminstone alla kommissionsförslag som nu ligger på bordet innan mandatperioden löper ut våren 2014.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man, för att så snart som möjligt göra unionens finansiella marknader mer effektiva och robusta, skyndsamt bör anta de utestående kommissionsförslagen om finansiella tjänster och därmed undvika förseningar i den relevanta lagstiftningens ikraftträdande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att man, för att så snart som möjligt göra unionens finansiella marknader mer effektiva och robusta, skyndsamt bör anta de utestående kommissionsförslagen om finansiella tjänster och därmed undvika förseningar i den relevanta lagstiftningens ikraftträdande.

| 3. | Europaparlamentet betonar sin fasta övertygelse om att stabilitet i den finansiella sektorn och framgång för alla finansiella strukturreformer är en förutsättning för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar sin fasta övertygelse om att stabilitet i den finansiella sektorn och framgång för alla finansiella strukturreformer är en förutsättning för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Europeiska unionen.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det klart och tydligt har visat sin vilja och förmåga att hantera kommissionens förslag om finansiella tjänster skyndsamt och inom mycket korta tidsramar, t.ex. när det gäller SSM, Solvens II och MiFID-översynen. Parlamentet räknar med att gå till väga på samma konstruktiva och skyndsamma sätt när det gäller kommande kommissionsförslag. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att det klart och tydligt har visat sin vilja och förmåga att hantera kommissionens förslag om finansiella tjänster skyndsamt och inom mycket korta tidsramar, t.ex. när det gäller SSM, Solvens II och MiFID-översynen. Parlamentet räknar med att gå till väga på samma konstruktiva och skyndsamma sätt när det gäller kommande kommissionsförslag.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete om de utestående lagstiftningsförslag när det gäller finansiella tjänster som aviserats under de senaste åren. Kommissionen uppmanas i synnerhet att ge högsta prioritet åt att anta sitt förslag till direktiv om värdepapperslag, som nu blivit försenat i mer än två år, och att så snart som möjligt lägga fram den utestående översynen av direktivet om betalningstjänster på den inre marknaden. Kommissionen uppmanas vidare att så snart som möjligt anta ett förslag om penningmarknadsfonder med fullt beaktande av relevanta rekommendationer från ESRB. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete om de utestående lagstiftningsförslag när det gäller finansiella tjänster som aviserats under de senaste åren. Kommissionen uppmanas i synnerhet att ge högsta prioritet åt att anta sitt förslag till direktiv om värdepapperslag, som nu blivit försenat i mer än två år, och att så snart som möjligt lägga fram den utestående översynen av direktivet om betalningstjänster på den inre marknaden. Kommissionen uppmanas vidare att så snart som möjligt anta ett förslag om penningmarknadsfonder med fullt beaktande av relevanta rekommendationer från ESRB.

| 6. | Europaparlamentet anser, nu när förhandlingarna om CRD IV och SSM väl avslutats, att kommissionen utan dröjsmål bör lägga fram förslagen om en fullständig översyn av 2002 års direktiv om finansiella konglomerat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser, nu när förhandlingarna om CRD IV och SSM väl avslutats, att kommissionen utan dröjsmål bör lägga fram förslagen om en fullständig översyn av 2002 års direktiv om finansiella konglomerat.

| 7. | Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande att före utgången av mandatperioden göra en studie, inbegripet en kostnadsnyttoanalys, av effektiviteten och proportionaliteten i de många olika lagstiftningsakter som antagits sedan finanskrisens början, och att studien ska vara en bedömning av de ackumulerade effekterna av all EU-finansmarknadslagstiftning som föreslagits, beslutats och genomförts i unionen sedan mandatperiodens början. Parlamentet begär att denna process ska inledas så snart som möjligt. Studien bör också bedöma effekterna av ett misslyckande att fullborda bankunionen i de olika medlemsstaterna, inbegripet effekterna på statsskulden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om kommissionens åtagande att före utgången av mandatperioden göra en studie, inbegripet en kostnadsnyttoanalys, av effektiviteten och proportionaliteten i de många olika lagstiftningsakter som antagits sedan finanskrisens början, och att studien ska vara en bedömning av de ackumulerade effekterna av all EU-finansmarknadslagstiftning som föreslagits, beslutats och genomförts i unionen sedan mandatperiodens början. Parlamentet begär att denna process ska inledas så snart som möjligt. Studien bör också bedöma effekterna av ett misslyckande att fullborda bankunionen i de olika medlemsstaterna, inbegripet effekterna på statsskulden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt anta i synnerhet sina förslag om utkast till förordning om inrättande av en gemensam avvecklings- och rekonstruktionsmekanism och om uppföljningen av rekommendationerna från Liikanens högnivåexpertgrupp för bankstrukturreformer. Parlamentet betonar hur viktigt det är att medlagstiftarna skyndsamt behandlar dessa kommande förslag med medbeslutande så att de relevanta åtgärderna snabbt kan träda i kraft. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt anta i synnerhet sina förslag om utkast till förordning om inrättande av en gemensam avvecklings- och rekonstruktionsmekanism och om uppföljningen av rekommendationerna från Liikanens högnivåexpertgrupp för bankstrukturreformer. Parlamentet betonar hur viktigt det är att medlagstiftarna skyndsamt behandlar dessa kommande förslag med medbeslutande så att de relevanta åtgärderna snabbt kan träda i kraft.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre beskriva de finansiella utvecklingstendenserna i sin årliga tillväxtöversikt, vilket parlamentet krävde i sina resolutioner av den 15 december 2011 (9) och den 18 april 2013 (10). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre beskriva de finansiella utvecklingstendenserna i sin årliga tillväxtöversikt, vilket parlamentet krävde i sina resolutioner av den 15 december 2011 (9) och den 18 april 2013 (10).

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att återuppta förhandlingarna om insättningsgarantisystem, vilket är en fråga av avgörande betydelse och direkt intresse för Europeiska unionens medborgare, samt om förtroende för och stabilitet i det finansiella systemet. Parlamentet noterar att Cypernkrisen nyligen bekräftat hur nödvändigt det är att det förslaget antas snabbt. Parlamentet påminner om att en gemensam europeisk insättningsgarantifond med fungerande insättningsgarantier som stöds av adekvat finansiering och därmed ökar systemets trovärdighet och insättarnas förtroende skulle kunna vara det långsiktiga målet när väl ett effektivt avvecklings- och rekonstruktionssystem och en effektiv gemensam tillsynsmekanism fungerar. Parlamentet betonar vikten av detta för att kunna inrätta en bankunion på korrekt sätt och för att uppnå det övergripande målet om stabila finansmarknader. Parlamentet anser att förslaget om insättargarantisystem bör antas parallellt med direktivet om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet att återuppta förhandlingarna om insättningsgarantisystem, vilket är en fråga av avgörande betydelse och direkt intresse för Europeiska unionens medborgare, samt om förtroende för och stabilitet i det finansiella systemet. Parlamentet noterar att Cypernkrisen nyligen bekräftat hur nödvändigt det är att det förslaget antas snabbt. Parlamentet påminner om att en gemensam europeisk insättningsgarantifond med fungerande insättningsgarantier som stöds av adekvat finansiering och därmed ökar systemets trovärdighet och insättarnas förtroende skulle kunna vara det långsiktiga målet när väl ett effektivt avvecklings- och rekonstruktionssystem och en effektiv gemensam tillsynsmekanism fungerar. Parlamentet betonar vikten av detta för att kunna inrätta en bankunion på korrekt sätt och för att uppnå det övergripande målet om stabila finansmarknader. Parlamentet anser att förslaget om insättargarantisystem bör antas parallellt med direktivet om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag.

| 11. | Europaparlamentet beklagar bristen på kapacitet och beslutsamhet från rådets och medlemsstaternas sida för att uppnå de överenskommelser som krävs för att genomföra de offentliga åtaganden som måste föregå fullbordandet av bankunionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar bristen på kapacitet och beslutsamhet från rådets och medlemsstaternas sida för att uppnå de överenskommelser som krävs för att genomföra de offentliga åtaganden som måste föregå fullbordandet av bankunionen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta en ståndpunkt om direktivet om ersättning till investerare så att förhandlingarna kan inledas om en fråga som har konkreta effekter på unionens medborgare, då det är avsett att öka skyddet av enskilda investerare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta en ståndpunkt om direktivet om ersättning till investerare så att förhandlingarna kan inledas om en fråga som har konkreta effekter på unionens medborgare, då det är avsett att öka skyddet av enskilda investerare.

| 13. | Europaparlamentet påminner om G20-åtagandet att alla standardiserade OTC-derivatkontrakt borde handlas på börser eller elektroniska handelsplattformar och i förekommande fall clearas genom centrala motparter före utgången av 2012. Rådet uppmanas därför bestämt att utnyttja den återstående tiden av valperioden för att slutföra arbetet med MiFID-översynen så att kommissionens förslag kan antas före valet till Europaparlamentet i maj 2014. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om G20-åtagandet att alla standardiserade OTC-derivatkontrakt borde handlas på börser eller elektroniska handelsplattformar och i förekommande fall clearas genom centrala motparter före utgången av 2012. Rådet uppmanas därför bestämt att utnyttja den återstående tiden av valperioden för att slutföra arbetet med MiFID-översynen så att kommissionens förslag kan antas före valet till Europaparlamentet i maj 2014.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete med förslaget om värdepapperscentraler så att förhandlingar med parlamentet och kommissionen kan starta snart och att genomförandet kan ske i god tid före införandet av Target2Securities. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete med förslaget om värdepapperscentraler så att förhandlingar med parlamentet och kommissionen kan starta snart och att genomförandet kan ske i god tid före införandet av Target2Securities.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att gå snabbt framåt mot förhandlingar med parlamentet om andra centrala konsument- och investerarskyddsärenden som det röstats eller snart kommer att röstas om i parlamentets behöriga utskott, utöver MiFID-översynen, UCITS V och IMD II. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet att gå snabbt framåt mot förhandlingar med parlamentet om andra centrala konsument- och investerarskyddsärenden som det röstats eller snart kommer att röstas om i parlamentets behöriga utskott, utöver MiFID-översynen, UCITS V och IMD II.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att uppnå en ståndpunkt så snart som möjligt om kommissionens förslag om ett direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag, eftersom det är ett avgörande verktyg för att begränsa EU-skattebetalarnas exponering vid bankkollapser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet att uppnå en ståndpunkt så snart som möjligt om kommissionens förslag om ett direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag, eftersom det är ett avgörande verktyg för att begränsa EU-skattebetalarnas exponering vid bankkollapser.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa att det är berett att snabbt slutföra förhandlingarna med parlamentet om Omnibus II/Solvens II så snart som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens konsekvensanalys av långsiktiga garantier som diskuteras i trepartsmöten finns tillgänglig. Parlamentet kräver ett snabbt antagande av förslagen om MAD/MAR. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet att säkerställa att det är berett att snabbt slutföra förhandlingarna med parlamentet om Omnibus II/Solvens II så snart som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens konsekvensanalys av långsiktiga garantier som diskuteras i trepartsmöten finns tillgänglig. Parlamentet kräver ett snabbt antagande av förslagen om MAD/MAR.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att lägga fram förslag om insättargarantisystem och en ram för återhämtning och avveckling av andra finansiella institut än banker, inbegripet en ram som åtminstone täcker större gränsöverskridande försäkringsgrupper och sådana med en betydande verksamhet inom icke-traditionell verksamhet och annan verksamhet än försäkring, i tid så att de kan behandlas inom parlamentets nuvarande valperiod. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att lägga fram förslag om insättargarantisystem och en ram för återhämtning och avveckling av andra finansiella institut än banker, inbegripet en ram som åtminstone täcker större gränsöverskridande försäkringsgrupper och sådana med en betydande verksamhet inom icke-traditionell verksamhet och annan verksamhet än försäkring, i tid så att de kan behandlas inom parlamentets nuvarande valperiod.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet att tydliggöra de kriterier enligt vilka valet att gå vidare eller inte med ärendena fattades och att förklara hur de ömsesidiga kopplingarna mellan ärendena har beaktats. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar rådet att tydliggöra de kriterier enligt vilka valet att gå vidare eller inte med ärendena fattades och att förklara hur de ömsesidiga kopplingarna mellan ärendena har beaktats.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet att förklara och ge närmare upplysningar om hur det uppbådar de nödvändiga resurserna och gör övergången från ett ordförandeskap till ett annat smidigare och effektivare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet att förklara och ge närmare upplysningar om hur det uppbådar de nödvändiga resurserna och gör övergången från ett ordförandeskap till ett annat smidigare och effektivare.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet – med tanke på bristen på framgång i rådets arbetsgrupper – att ta sitt politiska ansvar och anta ståndpunkter genom den omröstning med kvalificerad majoritet som fördragen möjliggör. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar rådet – med tanke på bristen på framgång i rådets arbetsgrupper – att ta sitt politiska ansvar och anta ståndpunkter genom den omröstning med kvalificerad majoritet som fördragen möjliggör.

| 22. | Europaparlamentet betonar medlagstiftarnas ansvar att vidta alla åtgärder för att möjliggöra antagandet av utestående förslag så snart som möjligt och, där det är lämpligt och genomförbart, före utgången av den nuvarande valperioden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar medlagstiftarnas ansvar att vidta alla åtgärder för att möjliggöra antagandet av utestående förslag så snart som möjligt och, där det är lämpligt och genomförbart, före utgången av den nuvarande valperioden.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 319, 5.12.2007, s. 1.

(2)  EUT C 146, 25.5.2013, s. 1.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0427.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0049

(5)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 328.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0406 och P7_TA(2012)0407.

(7)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 113.

(8)  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2011)0583.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0188.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/117

---

P7_TA(2013)0277

Situationen i Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om situationen i Turkiet (2013/2664(RSP))

(2016/C 065/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (2) (partnerskapet för anslutning) samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning från 2001, 2003 och 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (2) (partnerskapet för anslutning) samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning från 2001, 2003 och 2006,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen,

| A. | Tidigt på morgonen fredagen den 31 maj 2013 använde turkisk polis övervåld för att skingra en grupp demonstranter som i flera veckor hade protesterat mot en planerad trädavverkning i samband med ett nytt byggnadsprojekt i Geziparken i närheten av Taksimtorget i Istanbul. |
| --- | --- |

A.

Tidigt på morgonen fredagen den 31 maj 2013 använde turkisk polis övervåld för att skingra en grupp demonstranter som i flera veckor hade protesterat mot en planerad trädavverkning i samband med ett nytt byggnadsprojekt i Geziparken i närheten av Taksimtorget i Istanbul.

| B. | Det hårdhänta polisingripandet ledde till sammanstötningar med demonstranterna, och oroligheterna spred sig snabbt till andra turkiska städer. Sammanstötningarna ledde till att fyra dog och över tusen skadades, och till massarresteringar och stora skador på privat och offentlig egendom. Tårgas användes i stor omfattning. Tårgasbehållare avfyrades direkt mot demonstranter och orsakade allvarliga skador. |
| --- | --- |

B.

Det hårdhänta polisingripandet ledde till sammanstötningar med demonstranterna, och oroligheterna spred sig snabbt till andra turkiska städer. Sammanstötningarna ledde till att fyra dog och över tusen skadades, och till massarresteringar och stora skador på privat och offentlig egendom. Tårgas användes i stor omfattning. Tårgasbehållare avfyrades direkt mot demonstranter och orsakade allvarliga skador.

| C. | Demonstrationerna har vunnit stöd bland olika skikt i det turkiska samhället. Både män och kvinnor har deltagit i lika utsträckning i demonstrationerna. |
| --- | --- |

C.

Demonstrationerna har vunnit stöd bland olika skikt i det turkiska samhället. Både män och kvinnor har deltagit i lika utsträckning i demonstrationerna.

| D. | Den turkiska regeringens starka fördömande tycks ha motverkat sitt syfte. |
| --- | --- |

D.

Den turkiska regeringens starka fördömande tycks ha motverkat sitt syfte.

| E. | Artikel 34 i den turkiska författningen garanterar rätten att organisera fredliga, obeväpnade möten och demonstrationer utan tillstånd. Artikel 26 garanterar yttrandefriheten, och artiklarna 27 och 28 garanterar yttrandefrihet och obehindrad tankefrihet. |
| --- | --- |

E.

Artikel 34 i den turkiska författningen garanterar rätten att organisera fredliga, obeväpnade möten och demonstrationer utan tillstånd. Artikel 26 garanterar yttrandefriheten, och artiklarna 27 och 28 garanterar yttrandefrihet och obehindrad tankefrihet.

| F. | Demonstrationerna är också kopplade till den oro som vissa delar av det turkiska samhället känner över ett antal nyligen antagna beslut och lagstiftningsakter om frågor som till exempel begränsningar av alkoholförsäljningen och utbildningsreformer. |
| --- | --- |

F.

Demonstrationerna är också kopplade till den oro som vissa delar av det turkiska samhället känner över ett antal nyligen antagna beslut och lagstiftningsakter om frågor som till exempel begränsningar av alkoholförsäljningen och utbildningsreformer.

| G. | Demonstranterna luftar i allt större utsträckning sitt missnöje över en upplevd avsaknad av minoritetsrepresentation, över ett auktoritärt styre och över bristen på rättsstatlighet, god samhällsstyrning samt rättvisa rättegångar och korrekta förfaranden i Turkiet. |
| --- | --- |

G.

Demonstranterna luftar i allt större utsträckning sitt missnöje över en upplevd avsaknad av minoritetsrepresentation, över ett auktoritärt styre och över bristen på rättsstatlighet, god samhällsstyrning samt rättvisa rättegångar och korrekta förfaranden i Turkiet.

| H. | De traditionella medierna i Turkiet höll tyst om demonstrationerna, och Twitteranvändare har gripits. |
| --- | --- |

H.

De traditionella medierna i Turkiet höll tyst om demonstrationerna, och Twitteranvändare har gripits.

| I. | Som kandidatland för anslutning till EU är Turkiet skyldigt att respektera och främja demokrati och stärka demokratiska och mänskliga rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

I.

Som kandidatland för anslutning till EU är Turkiet skyldigt att respektera och främja demokrati och stärka demokratiska och mänskliga rättigheter och friheter.

| J. | Kommissionsledamot Füle och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, har reagerat på dessa händelser. |
| --- | --- |

J.

Kommissionsledamot Füle och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, har reagerat på dessa händelser.

| K. | Församlingsfrihet, yttrandefrihet (bland annat via sociala medier, både på och utanför internet) och pressfrihet är grundläggande principer för EU. |
| --- | --- |

K.

Församlingsfrihet, yttrandefrihet (bland annat via sociala medier, både på och utanför internet) och pressfrihet är grundläggande principer för EU.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt uppriktiga deltagande med de anhöriga till de demonstranter och poliser som förlorat sina liv, och önskar de många skadade ett snabbt tillfrisknande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt uppriktiga deltagande med de anhöriga till de demonstranter och poliser som förlorat sina liv, och önskar de många skadade ett snabbt tillfrisknande.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den turkiska polisens användning av oproportionerligt och överdrivet våld som svar på de fredliga och lagliga demonstrationerna i Geziparken i Istanbul, och uppmanar de turkiska myndigheterna att grundligt utreda polisvåldet, ställa de ansvariga inför rätta och erbjuda offren ersättning. Parlamentet avråder den turkiska regeringen från att ta till hårda åtgärder mot de fredliga demonstranterna, och uppmanar med kraft premiärministern att inta en enande och försonande ståndpunkt i syfte att undvika en vidare upptrappning av händelserna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den turkiska polisens användning av oproportionerligt och överdrivet våld som svar på de fredliga och lagliga demonstrationerna i Geziparken i Istanbul, och uppmanar de turkiska myndigheterna att grundligt utreda polisvåldet, ställa de ansvariga inför rätta och erbjuda offren ersättning. Parlamentet avråder den turkiska regeringen från att ta till hårda åtgärder mot de fredliga demonstranterna, och uppmanar med kraft premiärministern att inta en enande och försonande ståndpunkt i syfte att undvika en vidare upptrappning av händelserna.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att polisvåldet på och runt Taksimtorget fortsätter – trots de turkiska myndigheternas tillkännagivande att de skulle inleda samtal med några av protestledarna – vilket kraftigt försämrar utsikterna till samtal mellan regeringen och de protesterande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar djupt att polisvåldet på och runt Taksimtorget fortsätter – trots de turkiska myndigheternas tillkännagivande att de skulle inleda samtal med några av protestledarna – vilket kraftigt försämrar utsikterna till samtal mellan regeringen och de protesterande.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att säkerställa och respektera alla medborgares rätt till yttrandefrihet samt rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster och fredliga protester, och kräver att alla fredliga demonstranter som har häktats och som för närvarande sitter frihetsberövade omedelbart ska friges. Parlamentet kräver att alla frihetsberövade ska ges obehindrad tillgång till advokater som de själva valt. Parlamentet begär information om det exakta antalet häktade och skadade |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att säkerställa och respektera alla medborgares rätt till yttrandefrihet samt rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster och fredliga protester, och kräver att alla fredliga demonstranter som har häktats och som för närvarande sitter frihetsberövade omedelbart ska friges. Parlamentet kräver att alla frihetsberövade ska ges obehindrad tillgång till advokater som de själva valt. Parlamentet begär information om det exakta antalet häktade och skadade

| 5. | Europaparlamentet beklagar de hårda reaktionerna från den turkiska regeringen och premiärminister Erdoğan, vars ovilja att vidta försonande åtgärder, be om ursäkt och försöka förstå reaktionerna från en del av den turkiska befolkningen enbart har bidragit till en ytterligare polarisering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar de hårda reaktionerna från den turkiska regeringen och premiärminister Erdoğan, vars ovilja att vidta försonande åtgärder, be om ursäkt och försöka förstå reaktionerna från en del av den turkiska befolkningen enbart har bidragit till en ytterligare polarisering.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar president Güls återhållsamma reaktion och vice premiärminister Arinçs ursäkt till de skadade demonstranterna samt deras dialog med medlemmar av Taksimplattformen och den politiska oppositionen för att dämpa spänningarna. Parlamentet betonar vikten av dialog mellan den turkiska regeringen och de fredliga demonstranterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar president Güls återhållsamma reaktion och vice premiärminister Arinçs ursäkt till de skadade demonstranterna samt deras dialog med medlemmar av Taksimplattformen och den politiska oppositionen för att dämpa spänningarna. Parlamentet betonar vikten av dialog mellan den turkiska regeringen och de fredliga demonstranterna.

| 7. | Europaparlamentet påminner Turkiet om att alla medborgare bör känna sig representerade i en pluralistisk demokrati för alla, och att majoritetsstyret har ett ansvar att inkludera oppositionen och det civila samhället i beslutsprocessen. Parlamentet påminner dessutom oppositionspartierna om deras ansvar att bidra till skapandet av en demokratisk politisk kultur med respekt för olika synpunkter och åsikter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner Turkiet om att alla medborgare bör känna sig representerade i en pluralistisk demokrati för alla, och att majoritetsstyret har ett ansvar att inkludera oppositionen och det civila samhället i beslutsprocessen. Parlamentet påminner dessutom oppositionspartierna om deras ansvar att bidra till skapandet av en demokratisk politisk kultur med respekt för olika synpunkter och åsikter.

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över den pågående konflikten mellan de politiska partierna och över regeringens och oppositionens ovilja att arbeta för att nå enighet om viktiga reformer. Parlamentet uppmanar med eftertryck alla politiska aktörer, regeringen och oppositionen att samarbeta för att stärka den politiska mångfalden i statliga institutioner och främja en modernisering och demokratisering av staten och samhället. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är bekymrat över den pågående konflikten mellan de politiska partierna och över regeringens och oppositionens ovilja att arbeta för att nå enighet om viktiga reformer. Parlamentet uppmanar med eftertryck alla politiska aktörer, regeringen och oppositionen att samarbeta för att stärka den politiska mångfalden i statliga institutioner och främja en modernisering och demokratisering av staten och samhället.

| 9. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som ett kontrollsystem spelar i styret av en modern demokratisk stat, vilket bör reflekteras i den pågående konstitutionella processen, som måste bygga på principen om maktdelning med balans mellan verkställande, lagstiftande och dömande makt, på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt yttrandefrihet och tryckfrihet, samt en kultur av politiskt deltagande som verkligen avspeglar mångfalden i ett demokratiskt samhälle. Parlamentet menar att själva anordnandet av fredliga och lagliga demonstrationer i sig visar på det turkiska civila samhällets livskraft. Parlamentet påminner Turkiet om vikten av fortsatta ansträngningar för att ytterligare förbättra sina demokratiska institutioner och öka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som ett kontrollsystem spelar i styret av en modern demokratisk stat, vilket bör reflekteras i den pågående konstitutionella processen, som måste bygga på principen om maktdelning med balans mellan verkställande, lagstiftande och dömande makt, på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt yttrandefrihet och tryckfrihet, samt en kultur av politiskt deltagande som verkligen avspeglar mångfalden i ett demokratiskt samhälle. Parlamentet menar att själva anordnandet av fredliga och lagliga demonstrationer i sig visar på det turkiska civila samhällets livskraft. Parlamentet påminner Turkiet om vikten av fortsatta ansträngningar för att ytterligare förbättra sina demokratiska institutioner och öka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande friheterna.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av att poliser och domare, både under sina formella utbildningar och under sina yrkesverksamma liv, får fortsatt intensiv utbildning om genomförandet av Istanbulprotokollet (en uppsättning internationella riktlinjer mot tortyr och misshandel) och även om prioriteringen av individuella fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller behovet av att poliser och domare, både under sina formella utbildningar och under sina yrkesverksamma liv, får fortsatt intensiv utbildning om genomförandet av Istanbulprotokollet (en uppsättning internationella riktlinjer mot tortyr och misshandel) och även om prioriteringen av individuella fri- och rättigheter.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar lokala och nationella turkiska myndigheter att inleda ett offentligt samråd om samtliga stadsutvecklingsplaner och regionala utvecklingsplaner. Parlamentet påminner om att balans måste uppnås mellan ekonomisk tillväxt och sociala, miljömässiga, kulturella och historiska faktorer. Parlamentet kräver att alla berörda projekt i Turkiet, utan undantag, blir föremål för en miljökonsekvensbedömning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar lokala och nationella turkiska myndigheter att inleda ett offentligt samråd om samtliga stadsutvecklingsplaner och regionala utvecklingsplaner. Parlamentet påminner om att balans måste uppnås mellan ekonomisk tillväxt och sociala, miljömässiga, kulturella och historiska faktorer. Parlamentet kräver att alla berörda projekt i Turkiet, utan undantag, blir föremål för en miljökonsekvensbedömning.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att protestvågen också speglar det växande missnöjet i stora delar av den turkiska befolkningen med den lagstiftning som rör människors livsstil. Parlamentet upprepar att i ett demokratiskt statsskick måste regeringen stödja tolerans och garantera religions- och trosfrihet för samtliga invånare. Regeringen uppmanas att respektera det turkiska samhällets mångfald och rikedom och skydda sekulära levnadssätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att protestvågen också speglar det växande missnöjet i stora delar av den turkiska befolkningen med den lagstiftning som rör människors livsstil. Parlamentet upprepar att i ett demokratiskt statsskick måste regeringen stödja tolerans och garantera religions- och trosfrihet för samtliga invånare. Regeringen uppmanas att respektera det turkiska samhällets mångfald och rikedom och skydda sekulära levnadssätt.

| 13. | Europaparlamentet varnar för att polisens våldsamma tillslag undergräver trovärdigheten för Turkiets regionala roll som förkämpe för demokratiska förändringar bland länderna i det södra grannskapet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet varnar för att polisens våldsamma tillslag undergräver trovärdigheten för Turkiets regionala roll som förkämpe för demokratiska förändringar bland länderna i det södra grannskapet.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediemångfald står i centrum för de europeiska värderingarna och att ett verkligt demokratiskt, fritt och pluralistiskt samhälle kräver verklig yttrandefrihet. Parlamentet erinrar om att yttrandefriheten inte bara är tillämplig på upplysningar eller idéer som upplevs som positiva eller som anses harmlösa, utan i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna även på sådana som sårar, stöter eller upprör staten eller någon samhällsgrupp. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediemångfald står i centrum för de europeiska värderingarna och att ett verkligt demokratiskt, fritt och pluralistiskt samhälle kräver verklig yttrandefrihet. Parlamentet erinrar om att yttrandefriheten inte bara är tillämplig på upplysningar eller idéer som upplevs som positiva eller som anses harmlösa, utan i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna även på sådana som sårar, stöter eller upprör staten eller någon samhällsgrupp.

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över den försämrade tryckfriheten samt över vissa censuringrepp och den växande självcensuren inom turkiska medier, bland annat på internet, och uppmanar Turkiets regering att försvara tryckfrihetsprincipen. Parlamentet betonar att en oberoende press är avgörande för ett demokratiskt samhälle, och pekar i detta sammanhang på rättsväsendets mycket viktiga roll när det gäller att skydda och förbättra tryckfriheten för att på så sätt garantera offentligt utrymme för en fri och inkluderande debatt. Parlamentet är bekymrat över det stora antalet fängslade journalister och de många rättegångar som pågår mot journalister. Parlamentet begär att aktivister som verkar via sociala medier ska friges. Parlamentet beklagar djupt beslutet från högsta radio- och tv-rådet (RTUK) att straffa de TV-kanaler som från första början har visat händelserna i Geziparken för att dessa sändningar ”skadar den fysiska, moraliska och mentala utvecklingen hos barn och ungdomar”. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över den försämrade tryckfriheten samt över vissa censuringrepp och den växande självcensuren inom turkiska medier, bland annat på internet, och uppmanar Turkiets regering att försvara tryckfrihetsprincipen. Parlamentet betonar att en oberoende press är avgörande för ett demokratiskt samhälle, och pekar i detta sammanhang på rättsväsendets mycket viktiga roll när det gäller att skydda och förbättra tryckfriheten för att på så sätt garantera offentligt utrymme för en fri och inkluderande debatt. Parlamentet är bekymrat över det stora antalet fängslade journalister och de många rättegångar som pågår mot journalister. Parlamentet begär att aktivister som verkar via sociala medier ska friges. Parlamentet beklagar djupt beslutet från högsta radio- och tv-rådet (RTUK) att straffa de TV-kanaler som från första början har visat händelserna i Geziparken för att dessa sändningar ”skadar den fysiska, moraliska och mentala utvecklingen hos barn och ungdomar”.

| 16. | Europaparlamentet noterar med oro att de flesta medier ägs av och har koncentrerats till stora konglomerat med mycket olika affärsintressen. Parlamentet upprepar att det behövs en ny medielag, som bland annat omfattar frågor om oberoende, ägarskap och administrativ kontroll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar med oro att de flesta medier ägs av och har koncentrerats till stora konglomerat med mycket olika affärsintressen. Parlamentet upprepar att det behövs en ny medielag, som bland annat omfattar frågor om oberoende, ägarskap och administrativ kontroll.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Turkiets regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0184.

(2)  EUT L 51, 26.2.2008, s. 4.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/120

---

P7_TA(2013)0280

Ett bredare transatlantiskt partnerskap

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (2012/2287(INI))

(2016/C 065/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om de transatlantiska förbindelserna, särskilt resolutionen av den 1 juni 2006 om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (1), av den 26 mars 2009 om de transatlantiska förbindelserna efter det amerikanska valet (2) och av den 17 november 2011 om toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 28 november 2011 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om de transatlantiska förbindelserna, särskilt resolutionen av den 1 juni 2006 om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (1), av den 26 mars 2009 om de transatlantiska förbindelserna efter det amerikanska valet (2) och av den 17 november 2011 om toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 28 november 2011 (3),

| — | med beaktande av resultatet av toppmötet mellan EU och USA i Washington D.C. den 28 november 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av toppmötet mellan EU och USA i Washington D.C. den 28 november 2011,

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från Transatlantiska lagstiftardialogens 71:a möte i Jacksonville i december 2011, Transatlantiska lagstiftardialogens 72:a möte i Köpenhamn och Strasbourg i juni 2012 och Transatlantiska lagstiftardialogens 73:e möte i Washington D.C. i november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från Transatlantiska lagstiftardialogens 71:a möte i Jacksonville i december 2011, Transatlantiska lagstiftardialogens 72:a möte i Köpenhamn och Strasbourg i juni 2012 och Transatlantiska lagstiftardialogens 73:e möte i Washington D.C. i november 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (4), där parlamentet uttryckte sitt stöd för att inleda förhandlingar om ett övergripande ekonomiskt avtal, och av sin resolution av den 23 maj 2013 om förhandlingsmandatet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (4), där parlamentet uttryckte sitt stöd för att inleda förhandlingar om ett övergripande ekonomiskt avtal, och av sin resolution av den 23 maj 2013 om förhandlingsmandatet (5),

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 februari 2013 från USA:s president, Barack Obama, Europeiska rådets ordförande, Herman Van Rompuy, och kommissionens ordförande, José Manuel Barroso, där de meddelade att både USA och EU nu kommer att inleda de interna förfaranden som är nödvändiga för att inleda förhandlingar om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 februari 2013 från USA:s president, Barack Obama, Europeiska rådets ordförande, Herman Van Rompuy, och kommissionens ordförande, José Manuel Barroso, där de meddelade att både USA och EU nu kommer att inleda de interna förfaranden som är nödvändiga för att inleda förhandlingar om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar,

| — | med beaktande av förklaringen från Nordatlantiska rådets toppmöte i Chicago den 20 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Nordatlantiska rådets toppmöte i Chicago den 20 maj 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (6), av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (7) och av den 22 november 2012 om it-säkerhet och it-försvar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (6), av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (7) och av den 22 november 2012 om it-säkerhet och it-försvar (8),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juli 2012 från Europeiska unionen och Förenta staterna om Asien och Stillahavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juli 2012 från Europeiska unionen och Förenta staterna om Asien och Stillahavsområdet,

| — | med beaktande av det amerikanska försvarsministeriets dokument Sustaining US Global Leadership: Priorities for 21st century Defense från januari 2012, där förändringarna i USA:s militära strategi presenteras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det amerikanska försvarsministeriets dokument Sustaining US Global Leadership: Priorities for 21st century Defense från januari 2012, där förändringarna i USA:s militära strategi presenteras,

| — | med beaktande av president Barack Obamas andra installationstal av den 21 januari 2013, talet av den 12 februari 2013 om tillståndet i unionen samt kommentarerna från vice president Joseph Biden vid säkerhetskonferensen i München den 2 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Barack Obamas andra installationstal av den 21 januari 2013, talet av den 12 februari 2013 om tillståndet i unionen samt kommentarerna från vice president Joseph Biden vid säkerhetskonferensen i München den 2 februari 2013,

| — | med beaktande av EU:s strategiska partnerskap med Brasilien (2007) och Mexiko (2008); associeringsavtalen med Mexiko, Chile och Centralamerika; handelsavtalen med Colombia och Peru; de pågående förhandlingarna med Kanada om ett avtal om strategiskt partnerskap och ett övergripande avtal om ekonomi och handel samt de pågående förhandlingarna med Mercosur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska partnerskap med Brasilien (2007) och Mexiko (2008); associeringsavtalen med Mexiko, Chile och Centralamerika; handelsavtalen med Colombia och Peru; de pågående förhandlingarna med Kanada om ett avtal om strategiskt partnerskap och ett övergripande avtal om ekonomi och handel samt de pågående förhandlingarna med Mercosur,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (9), där parlamentet betonade EU:s stöd till den regionala integrationsprocessen i Latinamerika, som förkroppsligas av Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater, Sydamerikanska nationernas union (Unasur), Mercosur, Andinska gemenskapen, Centralamerikanska integrationssystemet, Karibiska gemenskapen (Caricom) och Stillahavsalliansen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om att fastställa ett nytt utvecklingssamarbete med Latinamerika (9), där parlamentet betonade EU:s stöd till den regionala integrationsprocessen i Latinamerika, som förkroppsligas av Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater, Sydamerikanska nationernas union (Unasur), Mercosur, Andinska gemenskapen, Centralamerikanska integrationssystemet, Karibiska gemenskapen (Caricom) och Stillahavsalliansen,

| — | med beaktande av de regelbundna toppmöten som EU och USA håller med latinamerikanska länder och toppmötet mellan EU och Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater, som hålls två gånger om året, och det panamerikanska toppmötet, vilka båda planeras äga rum 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de regelbundna toppmöten som EU och USA håller med latinamerikanska länder och toppmötet mellan EU och Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater, som hålls två gånger om året, och det panamerikanska toppmötet, vilka båda planeras äga rum 2015,

| — | med beaktande av EU:s förbindelser med afrikanska regionala och subregionala organisationer i Atlantområdet, särskilt Afrikanska unionen (AU), de västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Ecowas), de centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förbindelser med afrikanska regionala och subregionala organisationer i Atlantområdet, särskilt Afrikanska unionen (AU), de västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Ecowas), de centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC),

| — | med beaktande av förklaringarna från G20-ledarna, slutdokumentet från FN:s arbetsgrupp om FN:s utvecklingsagenda för perioden efter 2015 (Realising the future we want for all) och slutdokumentet från FN:s konferens om hållbar utveckling (The future we want), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från G20-ledarna, slutdokumentet från FN:s arbetsgrupp om FN:s utvecklingsagenda för perioden efter 2015 (Realising the future we want for all) och slutdokumentet från FN:s konferens om hållbar utveckling (The future we want),

| — | med beaktande av sina resolutioner om bland annat den arabiska våren, Mali, Mellanöstern, Syrien, Iran, Afghanistan, det östliga partnerskapet, Ryssland och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om bland annat den arabiska våren, Mali, Mellanöstern, Syrien, Iran, Afghanistan, det östliga partnerskapet, Ryssland och Kina,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0173/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0173/2013), och av följande skäl:

| A. | Den viktigaste politiska och ekonomiska relationen i hela Atlantområdet är den mellan EU och USA. Inledningen av president Obamas andra mandatperiod bör utnyttjas för att stärka denna relation med hjälp av en ambitiös ny dagordning. |
| --- | --- |

A.

Den viktigaste politiska och ekonomiska relationen i hela Atlantområdet är den mellan EU och USA. Inledningen av president Obamas andra mandatperiod bör utnyttjas för att stärka denna relation med hjälp av en ambitiös ny dagordning.

| B. | Det transatlantiska partnerskapet bygger på starka politiska, kulturella, ekonomiska och historiska band, gemensamma värden såsom frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer, liksom på gemensamma mål såsom välstånd, öppna och integrerade ekonomier, social utveckling och integrering, hållbar utveckling och fredlig konfliktlösning. |
| --- | --- |

B.

Det transatlantiska partnerskapet bygger på starka politiska, kulturella, ekonomiska och historiska band, gemensamma värden såsom frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer, liksom på gemensamma mål såsom välstånd, öppna och integrerade ekonomier, social utveckling och integrering, hållbar utveckling och fredlig konfliktlösning.

| C. | Den globala ekonomiska nedgången har lett till betydande nedskärningar i försvarsutgifterna både i EU och i USA. |
| --- | --- |

C.

Den globala ekonomiska nedgången har lett till betydande nedskärningar i försvarsutgifterna både i EU och i USA.

| D. | I en global, komplex och alltmer multipolär värld bör EU och USA, trots den ekonomiska krisen, fortsätta att spela konstruktiva nyckelroller i världspolitiken och världsekonomin och i utformningen av det internationella systemet. De bör tillsammans ta itu med regionala konflikter och globala utmaningar på multilateral nivå, särskilt inom ramen för internationella organisationer. De bör därför också se till att nya centrala stormakter deltar, inklusive EU:s båda strategiska partner i Latinamerika, Brasilien och Mexiko, samt Kanada. |
| --- | --- |

D.

I en global, komplex och alltmer multipolär värld bör EU och USA, trots den ekonomiska krisen, fortsätta att spela konstruktiva nyckelroller i världspolitiken och världsekonomin och i utformningen av det internationella systemet. De bör tillsammans ta itu med regionala konflikter och globala utmaningar på multilateral nivå, särskilt inom ramen för internationella organisationer. De bör därför också se till att nya centrala stormakter deltar, inklusive EU:s båda strategiska partner i Latinamerika, Brasilien och Mexiko, samt Kanada.

| E. | Parallellt med förändringarna i det globala landskapet till följd av framgången för de framväxande stormakterna i Asien har tankesmedjor, internationella organisationer och vissa regeringar på senare tid uppmärksammat dels Atlantområdets växande betydelse som helhet, inklusive den södra dimensionen, dels behovet av samarbete mellan de länder som ingår, så att alla dessa länder kan hantera problem som är gemensamma för regionen i stort. |
| --- | --- |

E.

Parallellt med förändringarna i det globala landskapet till följd av framgången för de framväxande stormakterna i Asien har tankesmedjor, internationella organisationer och vissa regeringar på senare tid uppmärksammat dels Atlantområdets växande betydelse som helhet, inklusive den södra dimensionen, dels behovet av samarbete mellan de länder som ingår, så att alla dessa länder kan hantera problem som är gemensamma för regionen i stort.

| F. | Latinamerika är en region som har många värden och intressen, en historia samt allt starkare ekonomiska band gemensamt med EU och USA. Länderna i Latinamerika har bildat en mängd regionala och subregionala organisationer, och det är lämpligt att undersöka områden där man eventuellt skulle kunna utveckla olika former av trepartssamarbete. Ett sådant samarbete skulle kunna utvidgas till de afrikanska länderna i Atlantområdet. Det är viktigt att samarbetet i det transatlantiska området grundas på kompromisser mellan de olika intressena, och alla parter bör behålla sin rätt att följa sina egna nationella prioriteringar och utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

F.

Latinamerika är en region som har många värden och intressen, en historia samt allt starkare ekonomiska band gemensamt med EU och USA. Länderna i Latinamerika har bildat en mängd regionala och subregionala organisationer, och det är lämpligt att undersöka områden där man eventuellt skulle kunna utveckla olika former av trepartssamarbete. Ett sådant samarbete skulle kunna utvidgas till de afrikanska länderna i Atlantområdet. Det är viktigt att samarbetet i det transatlantiska området grundas på kompromisser mellan de olika intressena, och alla parter bör behålla sin rätt att följa sina egna nationella prioriteringar och utvecklingsstrategier.

| G. | Vissa länder, särskilt Kina men även andra såsom Indien, blir allt aktivare i Atlantområdet, i synnerhet i söder, där deras agerande styrs av behovet att förse sig med råvaror och livsmedel. |
| --- | --- |

G.

Vissa länder, särskilt Kina men även andra såsom Indien, blir allt aktivare i Atlantområdet, i synnerhet i söder, där deras agerande styrs av behovet att förse sig med råvaror och livsmedel.

| H. | Det bredare transatlantiska partnerskapet måste behandla frågor som utveckling, säkerhet, energi och invandring samt även främja en gradvis ekonomisk och politisk konvergens. |
| --- | --- |

H.

Det bredare transatlantiska partnerskapet måste behandla frågor som utveckling, säkerhet, energi och invandring samt även främja en gradvis ekonomisk och politisk konvergens.

| I. | Bortom det bredare atlantiska perspektivet finns det andra aktuella frågor och konflikter som kräver samordnade åtgärder från EU:s och USA:s sida. |
| --- | --- |

I.

Bortom det bredare atlantiska perspektivet finns det andra aktuella frågor och konflikter som kräver samordnade åtgärder från EU:s och USA:s sida.

| J. | Antalet allvarliga it-angrepp ökar och de blir alltmer avancerade, vilket har föranlett en översyn av den berörda lagstiftningen. USA har infört frivilliga rapporteringsmekanismer, medan EU planerar att införa strängare obligatoriska åtgärder. |
| --- | --- |

J.

Antalet allvarliga it-angrepp ökar och de blir alltmer avancerade, vilket har föranlett en översyn av den berörda lagstiftningen. USA har infört frivilliga rapporteringsmekanismer, medan EU planerar att införa strängare obligatoriska åtgärder.

Bilaterala förbindelser

| 1. | Europaparlamentet gratulerar Barack Obama till att ha blivit omvald som president i Amerikas förenta stater. Han är välkommen att under sitt nästa Europabesök tala inför Europaparlamentet vid ett plenarsammanträde i Strasbourg. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gratulerar Barack Obama till att ha blivit omvald som president i Amerikas förenta stater. Han är välkommen att under sitt nästa Europabesök tala inför Europaparlamentet vid ett plenarsammanträde i Strasbourg.

| 2. | Europaparlamentet anser att det så snart som möjligt bör hållas ett toppmöte mellan EU och USA så att man kan bestämma en gemensam dagordning för målsättningar på kort och lång sikt i såväl bilaterala ärenden som globala och regionala frågor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det så snart som möjligt bör hållas ett toppmöte mellan EU och USA så att man kan bestämma en gemensam dagordning för målsättningar på kort och lång sikt i såväl bilaterala ärenden som globala och regionala frågor.

| 3. | Europaparlamentet ser de långsiktiga konsekvenserna för det transatlantiska partnerskapet av USA:s geopolitiska omorientering i riktning mot Asien. Parlamentet betonar att EU måste bemöta detta på ett konstruktivt, sammanhållet och strategiskt sätt. Parlamentet anser att detta också är ett tillfälle för EU att engagera sig mer aktivt i Asien–Stillahavsregionen, som en självständig global aktör men i nära samarbete med USA, för att därigenom fördjupa den strategiska dimensionen av det transatlantiska partnerskapet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser de långsiktiga konsekvenserna för det transatlantiska partnerskapet av USA:s geopolitiska omorientering i riktning mot Asien. Parlamentet betonar att EU måste bemöta detta på ett konstruktivt, sammanhållet och strategiskt sätt. Parlamentet anser att detta också är ett tillfälle för EU att engagera sig mer aktivt i Asien–Stillahavsregionen, som en självständig global aktör men i nära samarbete med USA, för att därigenom fördjupa den strategiska dimensionen av det transatlantiska partnerskapet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det officiella tillkännagivandet av förhandlingarna om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar. Parlamentet betonar att detta avtal kommer att ge ett stort uppsving åt EU:s och USA:s ekonomier och stärka relationen mellan EU och USA. Parlamentet konstaterar att avtalets globala verkan skulle gå utöver dess bilaterala konsekvenser, i och med att det tillhandahåller gemensamma strategier för regler och normer för global handel, investeringar och handelsrelaterade områden. Parlamentet betonar att det krävs stark politisk vilja och en konstruktiv inställning för att förhandlingarna ska kunna föras på ett effektivt sätt. Parlamentet förväntar sig att processen för ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar kommer att skapa en förnyad politisk drivkraft i de transatlantiska förbindelserna, vilket både kan och bör utnyttjas för att stimulera närmare samarbete på andra områden, bland annat utrikespolitik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det officiella tillkännagivandet av förhandlingarna om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar. Parlamentet betonar att detta avtal kommer att ge ett stort uppsving åt EU:s och USA:s ekonomier och stärka relationen mellan EU och USA. Parlamentet konstaterar att avtalets globala verkan skulle gå utöver dess bilaterala konsekvenser, i och med att det tillhandahåller gemensamma strategier för regler och normer för global handel, investeringar och handelsrelaterade områden. Parlamentet betonar att det krävs stark politisk vilja och en konstruktiv inställning för att förhandlingarna ska kunna föras på ett effektivt sätt. Parlamentet förväntar sig att processen för ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar kommer att skapa en förnyad politisk drivkraft i de transatlantiska förbindelserna, vilket både kan och bör utnyttjas för att stimulera närmare samarbete på andra områden, bland annat utrikespolitik.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att öka samordningen av EU:s politik gentemot den amerikanska regeringen och på så sätt sända ett övertygande budskap om att EU är en samstämd och effektiv internationell aktör. Parlamentet betonar vikten av att även stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken med hänsyn till de olika kriser som kan uppstå i EU:s närområde och mot bakgrund av den amerikanska taktiken att ”leda bakifrån”. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att öka samordningen av EU:s politik gentemot den amerikanska regeringen och på så sätt sända ett övertygande budskap om att EU är en samstämd och effektiv internationell aktör. Parlamentet betonar vikten av att även stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken med hänsyn till de olika kriser som kan uppstå i EU:s närområde och mot bakgrund av den amerikanska taktiken att ”leda bakifrån”.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag om att inrätta ett transatlantiskt politiskt råd som ett särskilt organ för att systematiskt samråda om och samordna utrikes- och säkerhetspolitiken. Rådet skulle kunna ledas av vice ordföranden/den höga representanten och den amerikanska utrikesministern. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sitt förslag om att inrätta ett transatlantiskt politiskt råd som ett särskilt organ för att systematiskt samråda om och samordna utrikes- och säkerhetspolitiken. Rådet skulle kunna ledas av vice ordföranden/den höga representanten och den amerikanska utrikesministern.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar det bidrag som Transatlantiska lagstiftardialogen, i egenskap av ett innehållsbaserat, konstruktivt organ, lämnat till att stärka förbindelserna mellan EU och USA genom att tillhandahålla ett forum för parlamentarisk dialog, fastställa mål och samordna frågor av gemensamt intresse. Parlamentet gläds åt att Europaparlamentets sambandskontor i Washington nu har öppnats, och uppmanar den amerikanska kongressen att öppna ett liknande kontor i Bryssel. Parlamentet efterlyser en fortsättning av personalutbytet mellan de båda institutionerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmärksammar det bidrag som Transatlantiska lagstiftardialogen, i egenskap av ett innehållsbaserat, konstruktivt organ, lämnat till att stärka förbindelserna mellan EU och USA genom att tillhandahålla ett forum för parlamentarisk dialog, fastställa mål och samordna frågor av gemensamt intresse. Parlamentet gläds åt att Europaparlamentets sambandskontor i Washington nu har öppnats, och uppmanar den amerikanska kongressen att öppna ett liknande kontor i Bryssel. Parlamentet efterlyser en fortsättning av personalutbytet mellan de båda institutionerna.

| 8. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt terrordåden i Boston den 15 april 2013, och uppmanar båda parterna att fortsätta kampen mot terrorism och organiserad brottslighet och att samtidigt respektera och upprätthålla de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Parlamentet är starkt oroat över senaste tidens avslöjanden beträffande USA:s övervaknings- och datainsamlingsverksamhet inom ramen för PRISM-programmet och konsekvenserna av detta för EU-medborgarnas medborgerliga friheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta upp denna fråga vid det kommande ministermötet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och USA den 14 juni 2013. Parlamentet noterar att avtalet om passageraruppgifter (PNR-avtalet) och avtalet om programmet för att spåra finansiering av terrorism (Swift-avtalet), som godkänts av parlamentet, redan har trätt i kraft. Parterna uppmanas att öka sitt samarbete om avtalet om personlig integritet och uppgiftsskydd så att förhandlingarna kan slutföras på ett sätt som garanterar korrekt insyn i uppgiftsbehandlingen och ett fullgott skydd för personuppgifter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt terrordåden i Boston den 15 april 2013, och uppmanar båda parterna att fortsätta kampen mot terrorism och organiserad brottslighet och att samtidigt respektera och upprätthålla de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Parlamentet är starkt oroat över senaste tidens avslöjanden beträffande USA:s övervaknings- och datainsamlingsverksamhet inom ramen för PRISM-programmet och konsekvenserna av detta för EU-medborgarnas medborgerliga friheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta upp denna fråga vid det kommande ministermötet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och USA den 14 juni 2013. Parlamentet noterar att avtalet om passageraruppgifter (PNR-avtalet) och avtalet om programmet för att spåra finansiering av terrorism (Swift-avtalet), som godkänts av parlamentet, redan har trätt i kraft. Parterna uppmanas att öka sitt samarbete om avtalet om personlig integritet och uppgiftsskydd så att förhandlingarna kan slutföras på ett sätt som garanterar korrekt insyn i uppgiftsbehandlingen och ett fullgott skydd för personuppgifter.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att användningen av drönare ökar, och understryker att det behövs en livaktig debatt om bestyckade drönare och begränsningar, insyn och kontroll. Parlamentet välkomnar den pågående debatten i USA och förväntar sig att ett heltäckande regelverk kan fastställas inom kort. I detta sammanhang välkomnar parlamentet att president Obama i sitt tal den 23 maj 2013 meddelade att han hade beslutat att formalisera nya begränsningar av användningen av drönare som dödliga vapen och att försöka få kongressen att undersöka möjligheterna att öka tillsynen över denna användning. Parlamentet uppmanar båda parter att föra nära samtal om bestyckade drönare, och betonar behovet att gå mot en internationell reglering i framtiden, med tanke på de globala konsekvenserna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att användningen av drönare ökar, och understryker att det behövs en livaktig debatt om bestyckade drönare och begränsningar, insyn och kontroll. Parlamentet välkomnar den pågående debatten i USA och förväntar sig att ett heltäckande regelverk kan fastställas inom kort. I detta sammanhang välkomnar parlamentet att president Obama i sitt tal den 23 maj 2013 meddelade att han hade beslutat att formalisera nya begränsningar av användningen av drönare som dödliga vapen och att försöka få kongressen att undersöka möjligheterna att öka tillsynen över denna användning. Parlamentet uppmanar båda parter att föra nära samtal om bestyckade drönare, och betonar behovet att gå mot en internationell reglering i framtiden, med tanke på de globala konsekvenserna.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att EU måste fortsätta att ta upp den segslitna frågan om visumkravet för medborgarna i fyra EU-medlemsstater i sina kontakter med USA, på både politisk och teknisk nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar att EU måste fortsätta att ta upp den segslitna frågan om visumkravet för medborgarna i fyra EU-medlemsstater i sina kontakter med USA, på både politisk och teknisk nivå.

| 11. | Europaparlamentet upprepar att vikten av it-försvar ökar, och ser positivt på att man vid toppmötet 2010 inrättade en arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet. EU och USA bör särskilt prioritera sitt samarbete om it-säkerhet, med särskilt avseende på att motverka it-angrepp och att gemensamt främja insatser på internationell nivå för utvecklingen av en övergripande och insynsvänlig internationell ram som omfattar miniminormer för politiken för it-säkerhet, samtidigt som de grundläggande friheterna upprätthålls. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar att vikten av it-försvar ökar, och ser positivt på att man vid toppmötet 2010 inrättade en arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet. EU och USA bör särskilt prioritera sitt samarbete om it-säkerhet, med särskilt avseende på att motverka it-angrepp och att gemensamt främja insatser på internationell nivå för utvecklingen av en övergripande och insynsvänlig internationell ram som omfattar miniminormer för politiken för it-säkerhet, samtidigt som de grundläggande friheterna upprätthålls.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att EU och USA planerar att införa olika nivåer för övervakning av it-säkerheten vid en tidpunkt då Nato pressar på för ökat samarbete. Parlamentet betonar att sådana inkonsekvenser inte bara hotar it-försvaret, utan också kan ge upphov till handelsrelaterade problem för företag vars verksamhet omfattar båda jurisdiktionerna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att EU och USA planerar att införa olika nivåer för övervakning av it-säkerheten vid en tidpunkt då Nato pressar på för ökat samarbete. Parlamentet betonar att sådana inkonsekvenser inte bara hotar it-försvaret, utan också kan ge upphov till handelsrelaterade problem för företag vars verksamhet omfattar båda jurisdiktionerna.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig över att president Obama i sitt tal den 23 maj 2013 återigen lovade att stänga Guantánamo. Parlamentet begär på nytt att man ska låta alla fångar som inte har åtalats återvända till sina hemländer eller andra länder där de är säkra så snart som möjligt samt att låta de Guantánamofångar som det finns tillräcklig och godtagbar bevisning mot omedelbart få sin sak prövad av en oberoende och opartisk domstol i en rättvis och offentlig rättegång och, om de döms, få avtjäna sitt fängelsestraff i USA i överensstämmelse med gällande internationella normer och principer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläder sig över att president Obama i sitt tal den 23 maj 2013 återigen lovade att stänga Guantánamo. Parlamentet begär på nytt att man ska låta alla fångar som inte har åtalats återvända till sina hemländer eller andra länder där de är säkra så snart som möjligt samt att låta de Guantánamofångar som det finns tillräcklig och godtagbar bevisning mot omedelbart få sin sak prövad av en oberoende och opartisk domstol i en rättvis och offentlig rättegång och, om de döms, få avtjäna sitt fängelsestraff i USA i överensstämmelse med gällande internationella normer och principer.

| 14. | Europaparlamentet understryker Natos fortsatta betydelse som hörnstenen i den transatlantiska säkerheten. Parlamentet efterlyser återigen ett stärkande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker Natos fortsatta betydelse som hörnstenen i den transatlantiska säkerheten. Parlamentet efterlyser återigen ett stärkande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato.

En atlantisk och global agenda

| 15. | Europaparlamentet uppmanar båda parterna att undersöka inom vilka områden och ramar man skulle kunna genomföra ett bredare transatlantiskt samarbete på ett pragmatiskt sätt, och att tillsammans med andra länder i Atlantområdet undersöka om ett sådant utökat samarbete skulle vara till nytta. Parlamentet understryker att områden som kan komma i fråga enligt EU:s synsätt är ekonomiska och sociala frågor, global styrning, demokratiseringsprocessen, mänskliga rättigheter, utvecklingssamarbete, klimatförändringarna, säkerhet och energi. Parlamentet uppmanar parterna att undersöka om det är möjligt att inom dessa trepartsdialoger använda de regionala och subregionala strukturer som inrättats i Latinamerika och som EU traditionellt sett har uppmuntrat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar båda parterna att undersöka inom vilka områden och ramar man skulle kunna genomföra ett bredare transatlantiskt samarbete på ett pragmatiskt sätt, och att tillsammans med andra länder i Atlantområdet undersöka om ett sådant utökat samarbete skulle vara till nytta. Parlamentet understryker att områden som kan komma i fråga enligt EU:s synsätt är ekonomiska och sociala frågor, global styrning, demokratiseringsprocessen, mänskliga rättigheter, utvecklingssamarbete, klimatförändringarna, säkerhet och energi. Parlamentet uppmanar parterna att undersöka om det är möjligt att inom dessa trepartsdialoger använda de regionala och subregionala strukturer som inrättats i Latinamerika och som EU traditionellt sett har uppmuntrat.

| 16. | Europaparlamentet anser att parterna regelbundet bör diskutera sina respektive toppmöten med länderna i Latinamerika inom en regional ram, det vill säga toppmötet mellan EU och Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater två gånger om året samt det panamerikanska toppmötet, som anordnas av Amerikanska samarbetsorganisationen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att parterna regelbundet bör diskutera sina respektive toppmöten med länderna i Latinamerika inom en regional ram, det vill säga toppmötet mellan EU och Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater två gånger om året samt det panamerikanska toppmötet, som anordnas av Amerikanska samarbetsorganisationen.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att det redan finns olika multilaterala ramar för specifika frågor med starka trepartsinslag, till exempel det centralamerikanska initiativet för regional säkerhet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att det redan finns olika multilaterala ramar för specifika frågor med starka trepartsinslag, till exempel det centralamerikanska initiativet för regional säkerhet.

| 18. | Europaparlamentet betonar den positiva roll som Kanada – som båda parterna har starka band till – kan spela i ett bredare transatlantiskt samarbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar den positiva roll som Kanada – som båda parterna har starka band till – kan spela i ett bredare transatlantiskt samarbete.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar båda parterna att även undersöka möjligheten till ett bredare samarbete som omfattar de afrikanska länderna med kust mot Atlanten och att kartlägga lämpliga områden och ramar, med hänsyn till de relevanta afrikanska organisationerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar båda parterna att även undersöka möjligheten till ett bredare samarbete som omfattar de afrikanska länderna med kust mot Atlanten och att kartlägga lämpliga områden och ramar, med hänsyn till de relevanta afrikanska organisationerna.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att arbeta på ett samordnat sätt i syfte att bidra till en stabil internationell ordning för fred och samarbete, på grundval av verklig multilateralism med nya aktörer, även dem i södra Atlantområdet. Parlamentet uppmanar parterna att fortsätta arbetet med FN:s reformprogram samtidigt som man involverar de övriga länderna i Atlantområdet och beaktar deras intressen. Parlamentet betonar behovet av utökat samarbete mellan EU och de nord- och sydamerikanska länderna inom FN. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EU och USA att arbeta på ett samordnat sätt i syfte att bidra till en stabil internationell ordning för fred och samarbete, på grundval av verklig multilateralism med nya aktörer, även dem i södra Atlantområdet. Parlamentet uppmanar parterna att fortsätta arbetet med FN:s reformprogram samtidigt som man involverar de övriga länderna i Atlantområdet och beaktar deras intressen. Parlamentet betonar behovet av utökat samarbete mellan EU och de nord- och sydamerikanska länderna inom FN.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att Internationella brottmålsdomstolen håller på att bli ett alltmer oumbärligt folkrättsligt instrument och ett grundläggande inslag i EU:s utrikespolitik när det gäller målet att sätta stopp för straffrihet. Med anledning av Internationella brottmålsdomstolens tioårsjubileum ger parlamentet sitt erkännande åt dess arbete. Parlamentet välkomnar de åtgärder som Obamas regering vidtagit för att återupprätta arbetsförbindelser med denna domstol, och förväntar sig att USA vidtar ytterligare åtgärder för att återigen underteckna och ratificera Romstadgan. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att Internationella brottmålsdomstolen håller på att bli ett alltmer oumbärligt folkrättsligt instrument och ett grundläggande inslag i EU:s utrikespolitik när det gäller målet att sätta stopp för straffrihet. Med anledning av Internationella brottmålsdomstolens tioårsjubileum ger parlamentet sitt erkännande åt dess arbete. Parlamentet välkomnar de åtgärder som Obamas regering vidtagit för att återupprätta arbetsförbindelser med denna domstol, och förväntar sig att USA vidtar ytterligare åtgärder för att återigen underteckna och ratificera Romstadgan.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att tillsammans arbeta för att stärka de regionala och subregionala organisationerna i Atlantområdet, med tanke på den viktiga roll som dessa spelar för att främja ekonomisk och politisk integration. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU och USA att tillsammans arbeta för att stärka de regionala och subregionala organisationerna i Atlantområdet, med tanke på den viktiga roll som dessa spelar för att främja ekonomisk och politisk integration.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar parterna att ge ny kraft åt G20, bland annat genom att samtidigt och på lika villkor involvera de övriga länder i Atlantområdet som deltar i det forumet. Mot bakgrund av att Barack Obama återvalts som president och att ett stort antal av de viktiga G20-länderna fått nya ledare betonar parlamentet att rätt tillfälle nu har kommit för att göra nästa G20-möte mer ambitiöst och praktiskt inriktat. Parlamentet förväntar sig att denna fråga kommer att behandlas vid nästa bilaterala toppmöte. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar parterna att ge ny kraft åt G20, bland annat genom att samtidigt och på lika villkor involvera de övriga länder i Atlantområdet som deltar i det forumet. Mot bakgrund av att Barack Obama återvalts som president och att ett stort antal av de viktiga G20-länderna fått nya ledare betonar parlamentet att rätt tillfälle nu har kommit för att göra nästa G20-möte mer ambitiöst och praktiskt inriktat. Parlamentet förväntar sig att denna fråga kommer att behandlas vid nästa bilaterala toppmöte.

| 24. | Europaparlamentet understryker att ett slutligt ingående av det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar kommer att skapa utsikter till ett stort ekonomiskt område som omfattar Nordamerika, EU och de många latinamerikanska länder som parterna har ingått ekonomiska avtal med. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att ett slutligt ingående av det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar kommer att skapa utsikter till ett stort ekonomiskt område som omfattar Nordamerika, EU och de många latinamerikanska länder som parterna har ingått ekonomiska avtal med.

| 25. | Europaparlamentet betonar att integrationen av två av de största marknadsekonomierna kan skapa en geopolitisk mall för främjandet av demokratiska värderingar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att integrationen av två av de största marknadsekonomierna kan skapa en geopolitisk mall för främjandet av demokratiska värderingar.

| 26. | Europaparlamentet betonar att demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna måste stå i centrum för länderna i Atlantområdet. Parlamentet efterlyser ytterligare samarbete mellan program i EU och USA som främjar demokrati, fria och rättvisa val samt upprätthållandet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att demokrati, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna måste stå i centrum för länderna i Atlantområdet. Parlamentet efterlyser ytterligare samarbete mellan program i EU och USA som främjar demokrati, fria och rättvisa val samt upprätthållandet av mänskliga rättigheter.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av samordning för att bekämpa hoten mot den globala säkerheten, till exempel terrorism, sönderfallande stater, handel med människor, vapen och narkotika, organiserad brottslighet, sjöröveri och it-säkerhet, vilka alla är aktuella hot i Atlantområdet. Parlamentet understryker behovet att fördjupa det övergripande samarbetet mellan alla länder i Atlantområdet i kampen mot narkotikahandeln, ett fenomen som är på uppgång i hela Västafrika och Sahelområdet. Parlamentet välkomnar parternas stöd för Ecowas regionala handlingsplan mot narkotika. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar vikten av samordning för att bekämpa hoten mot den globala säkerheten, till exempel terrorism, sönderfallande stater, handel med människor, vapen och narkotika, organiserad brottslighet, sjöröveri och it-säkerhet, vilka alla är aktuella hot i Atlantområdet. Parlamentet understryker behovet att fördjupa det övergripande samarbetet mellan alla länder i Atlantområdet i kampen mot narkotikahandeln, ett fenomen som är på uppgång i hela Västafrika och Sahelområdet. Parlamentet välkomnar parternas stöd för Ecowas regionala handlingsplan mot narkotika.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att sjöfartsskyddet måste spela en särskilt viktig roll i Atlantområdet, och välkomnar de insatser som parterna gjort i nära samarbete med Ecowas och Eccas för att bekämpa sjöröveri och främja sjöfartsskyddet i Guineabukten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att sjöfartsskyddet måste spela en särskilt viktig roll i Atlantområdet, och välkomnar de insatser som parterna gjort i nära samarbete med Ecowas och Eccas för att bekämpa sjöröveri och främja sjöfartsskyddet i Guineabukten.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av att diversifiera energileverantörer, energikällor och tillförselvägar. Parlamentet betonar att länderna i Atlantområdet har en allt större betydelse när det gäller produktion och reserver av energi samt råvaror, vilka alla har stora möjligheter till diversifiering. Parlamentet föreslår att energirådet EU–USA tillsammans med de övriga länderna i Atlantområdet bör undersöka möjligheten att samarbeta i frågor som rör energitrygghet och hållbar energiförsörjning, inklusive teknik för förnybar energi. Parlamentet föreslår likaså att man undersöker möjligheten till närmare samarbete i fråga om råvarueffektivitet och återvinning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar vikten av att diversifiera energileverantörer, energikällor och tillförselvägar. Parlamentet betonar att länderna i Atlantområdet har en allt större betydelse när det gäller produktion och reserver av energi samt råvaror, vilka alla har stora möjligheter till diversifiering. Parlamentet föreslår att energirådet EU–USA tillsammans med de övriga länderna i Atlantområdet bör undersöka möjligheten att samarbeta i frågor som rör energitrygghet och hållbar energiförsörjning, inklusive teknik för förnybar energi. Parlamentet föreslår likaså att man undersöker möjligheten till närmare samarbete i fråga om råvarueffektivitet och återvinning.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som president Obama i sitt installationstal lade vid att förnya USA:s kapacitet att hantera kriser utomlands, och hoppas att det befintliga samarbetet mellan EU och USA i Östafrika om krishantering, och i allt högre grad krisförebyggande, kommer att utsträckas till länderna i Atlantområdet. I detta sammanhang uppmanar parlamentet båda parterna att fullständigt och konstruktivt tillämpa 2011 års ramavtal om USA:s deltagande i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att på allvar samarbeta kring projekt för sammanslagning och gemensamt utnyttjande för att på ett självständigt sätt kunna fullgöra de uppgifter som anges i artikel 43 i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som president Obama i sitt installationstal lade vid att förnya USA:s kapacitet att hantera kriser utomlands, och hoppas att det befintliga samarbetet mellan EU och USA i Östafrika om krishantering, och i allt högre grad krisförebyggande, kommer att utsträckas till länderna i Atlantområdet. I detta sammanhang uppmanar parlamentet båda parterna att fullständigt och konstruktivt tillämpa 2011 års ramavtal om USA:s deltagande i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att på allvar samarbeta kring projekt för sammanslagning och gemensamt utnyttjande för att på ett självständigt sätt kunna fullgöra de uppgifter som anges i artikel 43 i Lissabonfördraget.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att fortsätta att stärka sin dialog och sitt samarbete i utvecklingsfrågor, i syfte att förbättra utvecklingsbiståndets kvalitet och effektivitet. Parlamentet uppmanar båda parterna att fortsätta att arbeta för målsättningen att uppnå millennieutvecklingsmålen senast 2015. Parlamentet välkomnar att parterna har inrättat en reflektionsgrupp som ska arbeta med en agenda för tiden efter 2015 avseende millennieutvecklingsmålen. Parlamentet uppmanar parterna att inleda en nära samordning av sina insatser med länderna i Atlantområdet när det gäller dessa mål, eftersom målen är särskilt viktiga för dessa länder. Parlamentet uppmanar EU och USA att inom ramen för denna reflektionsprocess diskutera frågan hur millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015 och målen för en hållbar utveckling kan kopplas samman. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar EU och USA att fortsätta att stärka sin dialog och sitt samarbete i utvecklingsfrågor, i syfte att förbättra utvecklingsbiståndets kvalitet och effektivitet. Parlamentet uppmanar båda parterna att fortsätta att arbeta för målsättningen att uppnå millennieutvecklingsmålen senast 2015. Parlamentet välkomnar att parterna har inrättat en reflektionsgrupp som ska arbeta med en agenda för tiden efter 2015 avseende millennieutvecklingsmålen. Parlamentet uppmanar parterna att inleda en nära samordning av sina insatser med länderna i Atlantområdet när det gäller dessa mål, eftersom målen är särskilt viktiga för dessa länder. Parlamentet uppmanar EU och USA att inom ramen för denna reflektionsprocess diskutera frågan hur millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015 och målen för en hållbar utveckling kan kopplas samman.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar president Obamas förnyade engagemang i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar parterna med kraft att så snart som möjligt, dock senast 2015, komma överens om bindande åtaganden för att minska utsläppen i linje med målet att begränsa temperaturökningen till högst 2 oC. Parlamentet förväntar sig att denna fråga behandlas under nästa bilaterala toppmöte. Det finns ett behov att involvera länderna i Atlantområdet i dessa insatser, särskilt på grund av att klimatförändringarna inverkar negativt på livsmedelsproduktionen, den biologiska mångfalden, ökenspridningen och extrema väderhändelser i dessa länder och i hela världen. Parlamentet anser att det är viktigt att EU och USA går före och visar vägen mot ett globalt avtal om reglering av utsläpp från luftfarten vid mötet i Internationella civila luftfartsorganisationens generalförsamling. Parlamentet upprepar behovet av ett nära transatlantiskt samarbete på området för utvinning av skiffergas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar president Obamas förnyade engagemang i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar parterna med kraft att så snart som möjligt, dock senast 2015, komma överens om bindande åtaganden för att minska utsläppen i linje med målet att begränsa temperaturökningen till högst 2 oC. Parlamentet förväntar sig att denna fråga behandlas under nästa bilaterala toppmöte. Det finns ett behov att involvera länderna i Atlantområdet i dessa insatser, särskilt på grund av att klimatförändringarna inverkar negativt på livsmedelsproduktionen, den biologiska mångfalden, ökenspridningen och extrema väderhändelser i dessa länder och i hela världen. Parlamentet anser att det är viktigt att EU och USA går före och visar vägen mot ett globalt avtal om reglering av utsläpp från luftfarten vid mötet i Internationella civila luftfartsorganisationens generalförsamling. Parlamentet upprepar behovet av ett nära transatlantiskt samarbete på området för utvinning av skiffergas.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att anta en gemensam strategi i internationella forum, särskilt FN, för att minska mängden massförstörelsevapen och konventionella vapen och att involvera länderna i Atlantområdet i dessa strävanden. Parlamentet förväntar sig att USA och Ryssland gör ytterligare framsteg med kärnvapennedrustningen. Parlamentet välkomnar varmt FN:s generalförsamlings godkännande av vapenhandelsfördraget nyligen och uppmanar samtliga EU-medlemsstater och USA att underteckna det snarast. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU och USA att anta en gemensam strategi i internationella forum, särskilt FN, för att minska mängden massförstörelsevapen och konventionella vapen och att involvera länderna i Atlantområdet i dessa strävanden. Parlamentet förväntar sig att USA och Ryssland gör ytterligare framsteg med kärnvapennedrustningen. Parlamentet välkomnar varmt FN:s generalförsamlings godkännande av vapenhandelsfördraget nyligen och uppmanar samtliga EU-medlemsstater och USA att underteckna det snarast.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar tankesmedjor och forskare att fortsätta att undersöka ett bredare transatlantiskt samarbete, som också bidrar till att stärka idén om en bredare atlantisk gemenskap. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar tankesmedjor och forskare att fortsätta att undersöka ett bredare transatlantiskt samarbete, som också bidrar till att stärka idén om en bredare atlantisk gemenskap.

| 35. | Europaparlamentet betonar att kulturella utbyten via utbildningsprogram är centrala för att utveckla gemensamma värderingar och därför bidrar till att bygga broar mellan parterna i Atlantområdet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att kulturella utbyten via utbildningsprogram är centrala för att utveckla gemensamma värderingar och därför bidrar till att bygga broar mellan parterna i Atlantområdet.

Aktuella frågor och konflikter

| 36. | Europaparlamentet uppmanar parterna att prioritera en nära samordning i sitt stöd till en övergång till demokrati i Nordafrika och Mellanöstern, på grundval av en övergripande och villkorad strategi för bistånd och incitament kopplade till demokratiska reformer. Parlamentet uppmanar parterna med kraft att så nära som möjligt samordna sitt stöd till oppositionen i Syrien och att bevara trycket på Ryssland och Kina för att snabbt nå en politisk lösning på den tragiska krisen i landet. Parlamentet stöder kraven på en fredskonferens om Syrien i Genève. Parlamentet understryker behovet av en gemensam strategi som svar på den politiska instabiliteten och den hotande ekonomiska krisen i Egypten. Parlamentet uppmuntrar samarbete för att stödja demokratiseringsprogrammen i regionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar parterna att prioritera en nära samordning i sitt stöd till en övergång till demokrati i Nordafrika och Mellanöstern, på grundval av en övergripande och villkorad strategi för bistånd och incitament kopplade till demokratiska reformer. Parlamentet uppmanar parterna med kraft att så nära som möjligt samordna sitt stöd till oppositionen i Syrien och att bevara trycket på Ryssland och Kina för att snabbt nå en politisk lösning på den tragiska krisen i landet. Parlamentet stöder kraven på en fredskonferens om Syrien i Genève. Parlamentet understryker behovet av en gemensam strategi som svar på den politiska instabiliteten och den hotande ekonomiska krisen i Egypten. Parlamentet uppmuntrar samarbete för att stödja demokratiseringsprogrammen i regionen.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet av samordning mellan EU, dess medlemsstater, USA, AU, Ecowas, FN och andra aktörer till stöd för genomförandet av färdplanen för övergång i Mali, liksom behovet att ge ekonomiskt och logistiskt stöd till det Afrikaledda internationella stöduppdraget i Mali (Afisma), som nu står i begrepp att överföra sin auktoritet till FN:s flerdimensionella integrerade stabiliseringsuppdrag i Mali (Minusma), i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2100, antagen den 25 april 2013. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker behovet av samordning mellan EU, dess medlemsstater, USA, AU, Ecowas, FN och andra aktörer till stöd för genomförandet av färdplanen för övergång i Mali, liksom behovet att ge ekonomiskt och logistiskt stöd till det Afrikaledda internationella stöduppdraget i Mali (Afisma), som nu står i begrepp att överföra sin auktoritet till FN:s flerdimensionella integrerade stabiliseringsuppdrag i Mali (Minusma), i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2100, antagen den 25 april 2013.

| 38. | Europaparlamentet beklagar att fredsprocessen i Mellanöstern har blockerats. Parlamentet välkomnar president Obamas besök i Israel, hos den palestinska myndigheten och i Jordanien under sitt första utlandsbesök efter omvalet, och välkomnar att fredsprocessen i Mellanöstern återigen har blivit en huvudprioritering, vilket framgår av de ansträngningar som nyligen gjorts av den amerikanske utrikesministern John Kerry. Parlamentet välkomnar president Obamas åtagande om en tvåstatslösning, och uppmanar den amerikanska sidan att verka för en frysning av byggandet av bosättningar och att tillsammans med EU arbeta för ett återupptagande av direkta förhandlingar mellan Israel och Palestina. Parlamentet delar president Obamas åsikt om Israels pågående byggande av bosättningar och om vikten av att garantera Israels säkerhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar att fredsprocessen i Mellanöstern har blockerats. Parlamentet välkomnar president Obamas besök i Israel, hos den palestinska myndigheten och i Jordanien under sitt första utlandsbesök efter omvalet, och välkomnar att fredsprocessen i Mellanöstern återigen har blivit en huvudprioritering, vilket framgår av de ansträngningar som nyligen gjorts av den amerikanske utrikesministern John Kerry. Parlamentet välkomnar president Obamas åtagande om en tvåstatslösning, och uppmanar den amerikanska sidan att verka för en frysning av byggandet av bosättningar och att tillsammans med EU arbeta för ett återupptagande av direkta förhandlingar mellan Israel och Palestina. Parlamentet delar president Obamas åsikt om Israels pågående byggande av bosättningar och om vikten av att garantera Israels säkerhet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att fortsätta att arbeta för en diplomatisk lösning på den iranska kärnvapenfrågan i syfte att skyndsamt uppnå en övergripande och långsiktig förhandlingsuppgörelse som skapar internationellt förtroende för att Irans kärntekniska program uteslutande är fredligt till sin natur och som samtidigt respekterar Irans legitima rätt till fredlig användning av kärnenergi i överensstämmelse med icke-spridningsfördraget. Parlamentet uppmanar EU och USA att i samband med förhandlingarna med Iran i gruppen EU 3+3 (P5 +1) överväga ett samordnat och villkorat upphävande av sanktionerna i utbyte mot ömsesidigt överenskomna och kontrollerbara åtgärder från den iranska regeringens sida i syfte att lösa alla kvarstående frågor rörande landets kärnvapenprogram, i full överensstämmelse med bestämmelserna i icke-spridningsfördraget, IAEA:s styrelse och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, liksom de krav som ställts av Internationella atomenergiorganet (IAEA). Parlamentet uppmanar båda parterna att anta en mer heltäckande strategi för förbindelserna med Iran som även omfattar människorättssituationen och den bredare regionala säkerheten, och att där det är möjligt involvera det civila samhället och icke-statliga organisationer i Iran. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar de båda parterna att fortsätta att arbeta för en diplomatisk lösning på den iranska kärnvapenfrågan i syfte att skyndsamt uppnå en övergripande och långsiktig förhandlingsuppgörelse som skapar internationellt förtroende för att Irans kärntekniska program uteslutande är fredligt till sin natur och som samtidigt respekterar Irans legitima rätt till fredlig användning av kärnenergi i överensstämmelse med icke-spridningsfördraget. Parlamentet uppmanar EU och USA att i samband med förhandlingarna med Iran i gruppen EU 3+3 (P5 +1) överväga ett samordnat och villkorat upphävande av sanktionerna i utbyte mot ömsesidigt överenskomna och kontrollerbara åtgärder från den iranska regeringens sida i syfte att lösa alla kvarstående frågor rörande landets kärnvapenprogram, i full överensstämmelse med bestämmelserna i icke-spridningsfördraget, IAEA:s styrelse och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, liksom de krav som ställts av Internationella atomenergiorganet (IAEA). Parlamentet uppmanar båda parterna att anta en mer heltäckande strategi för förbindelserna med Iran som även omfattar människorättssituationen och den bredare regionala säkerheten, och att där det är möjligt involvera det civila samhället och icke-statliga organisationer i Iran.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar parterna att gemensamt utveckla en övergripande strategi för Afghanistan för tiden efter 2014, i samordning med den afghanska regeringen. Parlamentet betonar att ordentligt tränade och utrustade afghanska armé- och polisstyrkor, i kombination med mänsklig och socioekonomisk utveckling, god samhällsstyrning och politik för rättssäkerhet, kommer att vara avgörande för freden, stabiliteten och säkerheten i landet. Det krävs också ett mycket starkare åtagande för dessa mål från Afghanistans grannländer. Parlamentet betonar också behovet av en demokratisk och inkluderande politisk process i landet. Parlamentet erkänner den grundläggande roll som Nato har spelat i samordningen av säkerhetsåtgärderna till följd av terrorhotet i Afghanistan, inklusive återuppbyggande och återanpassning, liksom Natos potentiella roll under tiden efter 2014. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar parterna att gemensamt utveckla en övergripande strategi för Afghanistan för tiden efter 2014, i samordning med den afghanska regeringen. Parlamentet betonar att ordentligt tränade och utrustade afghanska armé- och polisstyrkor, i kombination med mänsklig och socioekonomisk utveckling, god samhällsstyrning och politik för rättssäkerhet, kommer att vara avgörande för freden, stabiliteten och säkerheten i landet. Det krävs också ett mycket starkare åtagande för dessa mål från Afghanistans grannländer. Parlamentet betonar också behovet av en demokratisk och inkluderande politisk process i landet. Parlamentet erkänner den grundläggande roll som Nato har spelat i samordningen av säkerhetsåtgärderna till följd av terrorhotet i Afghanistan, inklusive återuppbyggande och återanpassning, liksom Natos potentiella roll under tiden efter 2014.

| 41. | Europaparlamentet framhåller det östliga partnerskapets betydelse för EU, och betonar behovet att se till att länderna i denna grannregion politiskt och ekonomiskt närmar sig EU och de transatlantiska parternas gemensamma värderingar. Parlamentet uppmanar EU och USA att aktivt samordna sina åtgärder på området, och betonar behovet av samlade insatser för att främja demokratiska reformer, befästa demokratiska institutioner och stärka fredlig konfliktlösning. Parlamentet uppskattar det fortsatta amerikanska stödet för utvidgningsprocessen på västra Balkan och uppmanar båda parter att upprätthålla en samordnad strategi gentemot länderna i regionen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller det östliga partnerskapets betydelse för EU, och betonar behovet att se till att länderna i denna grannregion politiskt och ekonomiskt närmar sig EU och de transatlantiska parternas gemensamma värderingar. Parlamentet uppmanar EU och USA att aktivt samordna sina åtgärder på området, och betonar behovet av samlade insatser för att främja demokratiska reformer, befästa demokratiska institutioner och stärka fredlig konfliktlösning. Parlamentet uppskattar det fortsatta amerikanska stödet för utvidgningsprocessen på västra Balkan och uppmanar båda parter att upprätthålla en samordnad strategi gentemot länderna i regionen.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar båda parterna att bättre samordna sin politik angående ett kritiskt engagemang med Ryssland. Parlamentet betonar vikten av samarbete med Ryssland om globala utmaningar, bland annat nedrustning och icke-spridning. Parlamentet uppmanar EU och USA att bidra till Rysslands moderniseringsprocess, med särskild betoning på att befästa demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen samt att främja en diversifierad och socialt rättvis ekonomisk tillväxt. Parlamentet framhåller vikten av att främja kontakter mellan människor, och beklagar i detta avseende de nya restriktiva lagarna om icke-statliga organisationer och det ökande tryck som de ryska myndigheterna utövar på kontoren för organisationer med bas i Ryssland. Parlamentet betonar att genomförandet av de åtaganden som Ryssland gjorde i samband med att landet anslöt sig till WTO är en viktig del av landets moderniseringsagenda. Parlamentet uppmanar båda parterna att inleda konstruktiva diskussioner med Ryssland om frusna konflikter. Parlamentet gläds åt att den amerikanska kongressen godkänt Magnitskij-listan och påminner om sin egen resolution från oktober 2012. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar båda parterna att bättre samordna sin politik angående ett kritiskt engagemang med Ryssland. Parlamentet betonar vikten av samarbete med Ryssland om globala utmaningar, bland annat nedrustning och icke-spridning. Parlamentet uppmanar EU och USA att bidra till Rysslands moderniseringsprocess, med särskild betoning på att befästa demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen samt att främja en diversifierad och socialt rättvis ekonomisk tillväxt. Parlamentet framhåller vikten av att främja kontakter mellan människor, och beklagar i detta avseende de nya restriktiva lagarna om icke-statliga organisationer och det ökande tryck som de ryska myndigheterna utövar på kontoren för organisationer med bas i Ryssland. Parlamentet betonar att genomförandet av de åtaganden som Ryssland gjorde i samband med att landet anslöt sig till WTO är en viktig del av landets moderniseringsagenda. Parlamentet uppmanar båda parterna att inleda konstruktiva diskussioner med Ryssland om frusna konflikter. Parlamentet gläds åt att den amerikanska kongressen godkänt Magnitskij-listan och påminner om sin egen resolution från oktober 2012.

| 43. | Europaparlamentet noterar att den internationella uppmärksamheten har ändrat riktning mot Östasien på grund av den politiska och ekonomiska tillväxten i Asien och Stillahavsområdet. Parlamentet välkomnar att man nyligen inlett ett närmare samråd mellan EU och USA om denna region, och anser att detta kan leda till ett närmare samarbete mellan EU och USA angående Asien. Parlamentet noterar i synnerhet behovet av ett samordnat svar på de frågor som potentiellt kan störa freden i regionen, särskilt i fallet med konflikten i sydöstra Kinesiska havet, som ger bränsle åt aggressiv nationalism i vissa asiatiska länder och hotar säkerheten till sjöss. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar att den internationella uppmärksamheten har ändrat riktning mot Östasien på grund av den politiska och ekonomiska tillväxten i Asien och Stillahavsområdet. Parlamentet välkomnar att man nyligen inlett ett närmare samråd mellan EU och USA om denna region, och anser att detta kan leda till ett närmare samarbete mellan EU och USA angående Asien. Parlamentet noterar i synnerhet behovet av ett samordnat svar på de frågor som potentiellt kan störa freden i regionen, särskilt i fallet med konflikten i sydöstra Kinesiska havet, som ger bränsle åt aggressiv nationalism i vissa asiatiska länder och hotar säkerheten till sjöss.

| 44. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den eskalerande krigsretoriken från Nordkoreas sida och de direkta hot som landet nyligen riktade mot USA till följd av FN:s säkerhetsråds resolution 2087 om strängare sanktioner. Parlamentet uppmanar Pyongyang att rätta sig efter de relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd i vilka Nordkorea uppmanas att upphöra med sina program för kärnvapen och ballistiska robotar. Parlamentet uppmanar båda sidor att bevara lugnet och sträva efter fred via diplomatiska kanaler. Parlamentet uppmanar EU, USA och Sydkorea att behålla en nära dialog med Kina i syfte att tygla Pyongyangregimen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den eskalerande krigsretoriken från Nordkoreas sida och de direkta hot som landet nyligen riktade mot USA till följd av FN:s säkerhetsråds resolution 2087 om strängare sanktioner. Parlamentet uppmanar Pyongyang att rätta sig efter de relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd i vilka Nordkorea uppmanas att upphöra med sina program för kärnvapen och ballistiska robotar. Parlamentet uppmanar båda sidor att bevara lugnet och sträva efter fred via diplomatiska kanaler. Parlamentet uppmanar EU, USA och Sydkorea att behålla en nära dialog med Kina i syfte att tygla Pyongyangregimen.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att genom en samordnad insats förmå Kinas nya ledning att engagera sig mer aktivt i de frågor och konflikter som står på den globala agendan. Parlamentet välkomnar att EU och Kina har enats om att föra en regelbunden dialog om försvars- och säkerhetspolitik samt upprätthålla regelbundna kontakter mellan särskilda representanter och sändebud. Parlamentet påminner om vikten av att föra en öppen dialog med Kina om god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar EU och USA att genom en samordnad insats förmå Kinas nya ledning att engagera sig mer aktivt i de frågor och konflikter som står på den globala agendan. Parlamentet välkomnar att EU och Kina har enats om att föra en regelbunden dialog om försvars- och säkerhetspolitik samt upprätthålla regelbundna kontakter mellan särskilda representanter och sändebud. Parlamentet påminner om vikten av att föra en öppen dialog med Kina om god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt USA:s regering och kongress. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt USA:s regering och kongress.

---

(1)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 226.

(2)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 198.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0510.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0388.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0227.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0334.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0455.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0457.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2012)0235.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/127

---

P7_TA(2013)0281

Återuppbyggandet och demokratiseringen av Mali

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om återuppbyggandet och demokratiseringen av Mali (2013/2587(RSP))

(2016/C 065/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 april 2012 om situationen i Mali (1) och den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 april 2012 om situationen i Mali (1) och den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2),

| — | med beaktande av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen, som antogs i mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för säkerhet och utveckling i Sahelregionen, som antogs i mars 2011,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2056 (2012) och 2071 (2012) om situationen i Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2056 (2012) och 2071 (2012) om situationen i Mali,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2085 (2012) med godkännande av ett Afrikalett internationellt stöduppdrag i Mali (Afisma), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2085 (2012) med godkännande av ett Afrikalett internationellt stöduppdrag i Mali (Afisma),

| — | med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om situationen i Mali den 22 mars, 26 mars, 7 april, 21 december och 23 december 2012 samt den 11 januari, 7 mars och 7 juni 2013 |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik gjorde om situationen i Mali den 22 mars, 26 mars, 7 april, 21 december och 23 december 2012 samt den 11 januari, 7 mars och 7 juni 2013

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 mars 2012 om Sahel, där rådet godkände krishanteringskonceptet för ett civilt rådgivnings-, bistånds- och utbildningsuppdrag i Sahel inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23 mars 2012 om Sahel, där rådet godkände krishanteringskonceptet för ett civilt rådgivnings-, bistånds- och utbildningsuppdrag i Sahel inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 31 januari, 18 februari, 23 april och 27 maj 2013 om Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 31 januari, 18 februari, 23 april och 27 maj 2013 om Mali,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 25 mars 2013 från övergångsmyndigheterna i Mali till FN:s generalsekreterare, med en begäran om en FN-insats för att stabilisera och återställa den maliska statens auktoritet och suveränitet inom hela sitt nationella territorium |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 25 mars 2013 från övergångsmyndigheterna i Mali till FN:s generalsekreterare, med en begäran om en FN-insats för att stabilisera och återställa den maliska statens auktoritet och suveränitet inom hela sitt nationella territorium

| — | med beaktande av skrivelsen av den 26 mars 2013 från ordföranden från Ecowas kommission till FN:s generalsekreterare, med en begäran om att göra om Afisma till ett stabiliserande FN-uppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 26 mars 2013 från ordföranden från Ecowas kommission till FN:s generalsekreterare, med en begäran om att göra om Afisma till ett stabiliserande FN-uppdrag,

| — | med beaktande av FN:s resolution 2100 (2013) om bildandet av en fredsbevarande styrka, som antogs vid säkerhetsrådets 6952:a möte den 25 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution 2100 (2013) om bildandet av en fredsbevarande styrka, som antogs vid säkerhetsrådets 6952:a möte den 25 april 2013,

| — | med beaktande av färdplanen för övergång i Mali, som enhälligt godkändes av landets nationalförsamling den 29 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av färdplanen för övergång i Mali, som enhälligt godkändes av landets nationalförsamling den 29 januari 2013,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av de afrikanska och internationella människorättskonventioner som Mali har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de afrikanska och internationella människorättskonventioner som Mali har undertecknat,

| — | med beaktande av de skriftliga frågorna O-000040 – B7–0205/2013 och O–000041 – B7–0206/2013 till rådet respektive kommissionen, om återuppbyggnad och demokratisering i Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga frågorna O-000040 – B7–0205/2013 och O–000041 – B7–0206/2013 till rådet respektive kommissionen, om återuppbyggnad och demokratisering i Mali,

| — | med beaktande av givarkonferensen ”Together for a New Mali” som hölls i Bryssel den 15 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av givarkonferensen ”Together for a New Mali” som hölls i Bryssel den 15 maj 2013,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen och av följande skäl:

| A. | Militärkuppen i Mali i mars 2012 samt de beväpnade jihadistrebellernas ockupation, och den efterföljande konflikten, i den norra delen av landet har fått effekter som märks långt utanför Mali och Sahelregionen och påverkar övriga Afrika och Europa. |
| --- | --- |

A.

Militärkuppen i Mali i mars 2012 samt de beväpnade jihadistrebellernas ockupation, och den efterföljande konflikten, i den norra delen av landet har fått effekter som märks långt utanför Mali och Sahelregionen och påverkar övriga Afrika och Europa.

| B. | Mali är ett av världens fattigaste länder och rankas på plats 182 av 187 länder i UNDP:s index för mänsklig utveckling för 2013. Redan innan den nuvarande krisen led Mali av socioekonomiska skillnader mellan nord och syd, samt av svaga demokratiska institutioner, dåligt styre, korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

B.

Mali är ett av världens fattigaste länder och rankas på plats 182 av 187 länder i UNDP:s index för mänsklig utveckling för 2013. Redan innan den nuvarande krisen led Mali av socioekonomiska skillnader mellan nord och syd, samt av svaga demokratiska institutioner, dåligt styre, korruption och organiserad brottslighet.

| C. | Kapten Amadou Haya Sanogo, som är chef för militärens kommitté för reform av de väpnade styrkorna och säkerhetstjänsten, är fortfarande en farlig person med kapacitet att orsaka skada, inte minst på sina nya poster där han har direktkontakt med militären. |
| --- | --- |

C.

Kapten Amadou Haya Sanogo, som är chef för militärens kommitté för reform av de väpnade styrkorna och säkerhetstjänsten, är fortfarande en farlig person med kapacitet att orsaka skada, inte minst på sina nya poster där han har direktkontakt med militären.

| D. | Färdplanen för övergång har godkänts av myndigheterna i Mali och en kommission för dialog och försoning har inrättats. EU har, tillsammans med Malis övergångsmyndigheter och andra regionala och internationella organisationer, börjat genomföra färdplanen för att nå en varaktig fred. |
| --- | --- |

D.

Färdplanen för övergång har godkänts av myndigheterna i Mali och en kommission för dialog och försoning har inrättats. EU har, tillsammans med Malis övergångsmyndigheter och andra regionala och internationella organisationer, börjat genomföra färdplanen för att nå en varaktig fred.

| E. | Den politiska dialogen och försoningen mellan etniska grupper – för att bevara freden och skapa en vilja att leva tillsammans bland landets olika etniska grupper – utgör en utmaning i återuppbyggandet av Mali. Situationen i Kidal, som fortfarande kontrolleras av tuareger från den nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA), riskerar att hindra denna försoningsprocess. Endast de grupper som respekterar Malis författning och landets territoriella integritet kommer att tillåtas delta i kommissionen för dialog och försoning. |
| --- | --- |

E.

Den politiska dialogen och försoningen mellan etniska grupper – för att bevara freden och skapa en vilja att leva tillsammans bland landets olika etniska grupper – utgör en utmaning i återuppbyggandet av Mali. Situationen i Kidal, som fortfarande kontrolleras av tuareger från den nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA), riskerar att hindra denna försoningsprocess. Endast de grupper som respekterar Malis författning och landets territoriella integritet kommer att tillåtas delta i kommissionen för dialog och försoning.

| F. | Under den givarkonferens som Afrikanska unionen (AU) organiserade i Addis Abeba den 29 januari 2013 utlovade givarna totalt 337,2 miljoner EUR för att lösa krisen i Mali; av dessa gav EU 50 miljoner EUR till Afisma och 20 miljoner, som tillhandahölls inom ramen för stabiliseringsinstrumentet, i direkt stöd till Malis brottsbekämpande organ, rättsväsende och lokala myndigheter samt för dialog- och försoningsarbete och till de inledande faserna i förberedelseprocessen inför de förestående valen. |
| --- | --- |

F.

Under den givarkonferens som Afrikanska unionen (AU) organiserade i Addis Abeba den 29 januari 2013 utlovade givarna totalt 337,2 miljoner EUR för att lösa krisen i Mali; av dessa gav EU 50 miljoner EUR till Afisma och 20 miljoner, som tillhandahölls inom ramen för stabiliseringsinstrumentet, i direkt stöd till Malis brottsbekämpande organ, rättsväsende och lokala myndigheter samt för dialog- och försoningsarbete och till de inledande faserna i förberedelseprocessen inför de förestående valen.

| G. | Kommissionen har meddelat att man gradvis kommer att återuppta utvecklingsbiståndet tills det uppgår till 250 miljoner EUR för stöd inom bland annat områdena försoning och konfliktförebyggande, val, tillhandahållande av grundläggande tjänster såsom sjukvård och tillgång till vatten och sanitet samt förbättrad livsmedelsförsörjning, liksom för att återstarta ekonomin. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har meddelat att man gradvis kommer att återuppta utvecklingsbiståndet tills det uppgår till 250 miljoner EUR för stöd inom bland annat områdena försoning och konfliktförebyggande, val, tillhandahållande av grundläggande tjänster såsom sjukvård och tillgång till vatten och sanitet samt förbättrad livsmedelsförsörjning, liksom för att återstarta ekonomin.

| H. | Många internationella organisationer och icke-statliga organisationer är verksamma i Mali och hjälper till att tillhandahålla grundläggande tjänster till lokalbefolkningen, däribland livsmedelsstöd och tillgång till vatten och sjukvård. |
| --- | --- |

H.

Många internationella organisationer och icke-statliga organisationer är verksamma i Mali och hjälper till att tillhandahålla grundläggande tjänster till lokalbefolkningen, däribland livsmedelsstöd och tillgång till vatten och sjukvård.

| I. | Det internationella samfundet och Mali är eniga om att planen för en hållbar återhämtning i Mali utgör en stabil grund för ömsesidiga åtaganden, att genomförandet av planen kräver övervakning och utvärdering av de planerade programmen och utgifterna och att givarnas stöd till planen förutsätter att Mali uppfyller sina åtaganden, i synnerhet när det gäller att genomföra nödvändiga demokratiska reformer. |
| --- | --- |

I.

Det internationella samfundet och Mali är eniga om att planen för en hållbar återhämtning i Mali utgör en stabil grund för ömsesidiga åtaganden, att genomförandet av planen kräver övervakning och utvärdering av de planerade programmen och utgifterna och att givarnas stöd till planen förutsätter att Mali uppfyller sina åtaganden, i synnerhet när det gäller att genomföra nödvändiga demokratiska reformer.

| J. | Den franska militärinsatsen ”Serval”, som inleddes den 11 januari 2013 för att stödja den maliska armén i kampen mot den offensiv som radikala islamiska grupper hade inlett, har varit lyckosam och kunnat återta de städer och områden i norr som rebellerna hade intagit. Enligt den franska regeringen började de franska trupperna att stegvis dra sig tillbaka från Mali i april 2013. |
| --- | --- |

J.

Den franska militärinsatsen ”Serval”, som inleddes den 11 januari 2013 för att stödja den maliska armén i kampen mot den offensiv som radikala islamiska grupper hade inlett, har varit lyckosam och kunnat återta de städer och områden i norr som rebellerna hade intagit. Enligt den franska regeringen började de franska trupperna att stegvis dra sig tillbaka från Mali i april 2013.

| K. | Det FN-sanktionerade, Afrikaledda internationella stöduppdraget i Mali, Afisma, har redan 6 500 soldater i landet och FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon har förklarat att en fredsbevarande FN-styrka kommer att skickas till Mali för att stabilisera landet. |
| --- | --- |

K.

Det FN-sanktionerade, Afrikaledda internationella stöduppdraget i Mali, Afisma, har redan 6 500 soldater i landet och FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon har förklarat att en fredsbevarande FN-styrka kommer att skickas till Mali för att stabilisera landet.

| L. | Den 25 april 2013 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2100 (2013), i enlighet med kapitel VII i FN-stadgan, om att upprätta ett FN-integrerat stabiliseringsuppdrag i Mali (Minusma) i enlighet med rekommendationerna från FN:s generalsekreterare. Den 12 600 personer stora Minusmastyrkan kommer att ta över från Afisma den 1 juli 2013, samtidigt som de franska trupperna har rätt att, på begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för medlemmar av Minusmastyrkan om dessa utsätts för omedelbara och allvarliga hot. |
| --- | --- |

L.

Den 25 april 2013 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2100 (2013), i enlighet med kapitel VII i FN-stadgan, om att upprätta ett FN-integrerat stabiliseringsuppdrag i Mali (Minusma) i enlighet med rekommendationerna från FN:s generalsekreterare. Den 12 600 personer stora Minusmastyrkan kommer att ta över från Afisma den 1 juli 2013, samtidigt som de franska trupperna har rätt att, på begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för medlemmar av Minusmastyrkan om dessa utsätts för omedelbara och allvarliga hot.

| M. | Säkerhetsläget i norra Mali har förbättrats efter den franska insatsen, men kampen mot radikala islamiska grupper fortsätter. Enskilda terrorister i de nordliga områdena utgör fortfarande ett hot – vilket bland annat bevisas av attackerna mot Timbuktu och Gao nyligen – som måste bemötas med en stabiliserande styrka och kapacitet att göra snabba insatser. Beväpnade extremister använder allt oftare asymmetriska metoder, såsom gerillabakhåll, självmordsattacker, bilbomber och truppminor. Att säkerställa långsiktig fred och säkerhet är därför mycket svårt. |
| --- | --- |

M.

Säkerhetsläget i norra Mali har förbättrats efter den franska insatsen, men kampen mot radikala islamiska grupper fortsätter. Enskilda terrorister i de nordliga områdena utgör fortfarande ett hot – vilket bland annat bevisas av attackerna mot Timbuktu och Gao nyligen – som måste bemötas med en stabiliserande styrka och kapacitet att göra snabba insatser. Beväpnade extremister använder allt oftare asymmetriska metoder, såsom gerillabakhåll, självmordsattacker, bilbomber och truppminor. Att säkerställa långsiktig fred och säkerhet är därför mycket svårt.

| N. | Situationen i Mali utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet och kräver inte bara att man tar itu med säkerhetsfrågorna, utan det internationella samfundet måste även engagera sig långsiktigt och vidta kraftfulla åtgärder för att lösa de stora politiska, förvaltningsmässiga, utvecklingsmässiga och humanitära problemen. |
| --- | --- |

N.

Situationen i Mali utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet och kräver inte bara att man tar itu med säkerhetsfrågorna, utan det internationella samfundet måste även engagera sig långsiktigt och vidta kraftfulla åtgärder för att lösa de stora politiska, förvaltningsmässiga, utvecklingsmässiga och humanitära problemen.

| O. | Under de senaste 20 åren har val hållits regelbundet i Mali och innan statskuppen betraktades landet som en demokratisk framgångssaga i Afrika, även om landets ekonomi aldrig utvecklades tillräckligt för att skapa en bättre framtid för landets ungdomar (varav många i stället tvingades utvandra) eller förbättra livsvillkoren för befolkningen i allmänhet. |
| --- | --- |

O.

Under de senaste 20 åren har val hållits regelbundet i Mali och innan statskuppen betraktades landet som en demokratisk framgångssaga i Afrika, även om landets ekonomi aldrig utvecklades tillräckligt för att skapa en bättre framtid för landets ungdomar (varav många i stället tvingades utvandra) eller förbättra livsvillkoren för befolkningen i allmänhet.

| P. | För att åter få igång den ekonomiska utvecklingen i Mali behövs ett riktat stöd som fokuserar på de verkliga behoven i landet. |
| --- | --- |

P.

För att åter få igång den ekonomiska utvecklingen i Mali behövs ett riktat stöd som fokuserar på de verkliga behoven i landet.

| Q. | Krisen i Mali är mångfacetterad och komplex, och får inte betraktas som enbart en etnisk konflikt. Lösningarna måste därför vara heltäckande och enhetliga och utgöras av en ekonomisk, social och miljövänlig politik som syftar till att förbättra livsvillkoren för befolkningen. För att lyckas med detta är det viktigt att förstå tidigare misstag genom att analysera de interna och externa faktorer som har lett till den misslyckade ekonomiska utvecklingen i Mali. |
| --- | --- |

Q.

Krisen i Mali är mångfacetterad och komplex, och får inte betraktas som enbart en etnisk konflikt. Lösningarna måste därför vara heltäckande och enhetliga och utgöras av en ekonomisk, social och miljövänlig politik som syftar till att förbättra livsvillkoren för befolkningen. För att lyckas med detta är det viktigt att förstå tidigare misstag genom att analysera de interna och externa faktorer som har lett till den misslyckade ekonomiska utvecklingen i Mali.

| R. | Grundlagsstridiga regeringsskiften utgör ett stort hinder för freds-, säkerhets- och utvecklingsarbetet. I artikel 25 i den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning fastställs att enskilda förövare varken får delta i val som anordnas för att återupprätta den demokratiska ordningen eller inneha en ledande position i någon av landets politiska institutioner. |
| --- | --- |

R.

Grundlagsstridiga regeringsskiften utgör ett stort hinder för freds-, säkerhets- och utvecklingsarbetet. I artikel 25 i den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning fastställs att enskilda förövare varken får delta i val som anordnas för att återupprätta den demokratiska ordningen eller inneha en ledande position i någon av landets politiska institutioner.

| S. | Människorättssituationen i Mali försämrades kraftigt efter starten på upproret i den norra delen av landet och efter militärkuppen den 22 mars 2012. |
| --- | --- |

S.

Människorättssituationen i Mali försämrades kraftigt efter starten på upproret i den norra delen av landet och efter militärkuppen den 22 mars 2012.

| T. | Behovet av humanitär hjälp i Mali är enormt; uppemot en miljon människor har varit beroende av livsmedelsbistånd, däribland 174 129 flyktingar i angränsande länder och 300 783 internt fördrivna personer. Det behövs en integrerad återvändandestrategi som kan tillämpas när läget i norr anses stabilt nog för att människor ska kunna återvända säkert, under värdiga former och av fri vilja. |
| --- | --- |

T.

Behovet av humanitär hjälp i Mali är enormt; uppemot en miljon människor har varit beroende av livsmedelsbistånd, däribland 174 129 flyktingar i angränsande länder och 300 783 internt fördrivna personer. Det behövs en integrerad återvändandestrategi som kan tillämpas när läget i norr anses stabilt nog för att människor ska kunna återvända säkert, under värdiga former och av fri vilja.

| U. | 750 000 människor behöver omedelbart livsmedelsbistånd och 660 000 barn riskerar att drabbas av undernäring, däribland 210 000 som riskerar allvarlig undernäring. Tillgången till grundläggande samhällstjänster är fortfarande begränsad, i synnerhet i den norra delen av landet. |
| --- | --- |

U.

750 000 människor behöver omedelbart livsmedelsbistånd och 660 000 barn riskerar att drabbas av undernäring, däribland 210 000 som riskerar allvarlig undernäring. Tillgången till grundläggande samhällstjänster är fortfarande begränsad, i synnerhet i den norra delen av landet.

| V. | En handlingsplan för återställande av kulturarvet och skydd av antika manuskript i Mali antogs vid ett Unesco-möte med internationella experter i februari 2013. |
| --- | --- |

V.

En handlingsplan för återställande av kulturarvet och skydd av antika manuskript i Mali antogs vid ett Unesco-möte med internationella experter i februari 2013.

| W. | EU lägger stor vikt vid respekten för mänskliga rättigheter. Befolkningen i norra Mali lever i ständig rädsla och deras mänskliga rättigheter överträds systematiskt av radikala islamiska grupper. |
| --- | --- |

W.

EU lägger stor vikt vid respekten för mänskliga rättigheter. Befolkningen i norra Mali lever i ständig rädsla och deras mänskliga rättigheter överträds systematiskt av radikala islamiska grupper.

| X. | Den 15 maj 2013 anordnades givarkonferensen ”Together for a New Mali” i Bryssel, med högt uppsatta delegationer från 108 länder, däribland 13 stats- och regeringschefer, ett stort antal utrikesministrar och ledande representanter för regionala och internationella institutioner, samt representanter för lokala myndigheter och civilsamhället. Givarna har åtagit sig att donera 3,25 miljarder EUR till Mali under de kommande två åren; av dessa utgjorde EU:s utlovande 520 miljoner EUR den största delen. |
| --- | --- |

X.

Den 15 maj 2013 anordnades givarkonferensen ”Together for a New Mali” i Bryssel, med högt uppsatta delegationer från 108 länder, däribland 13 stats- och regeringschefer, ett stort antal utrikesministrar och ledande representanter för regionala och internationella institutioner, samt representanter för lokala myndigheter och civilsamhället. Givarna har åtagit sig att donera 3,25 miljarder EUR till Mali under de kommande två åren; av dessa utgjorde EU:s utlovande 520 miljoner EUR den största delen.

| Y. | EU kommer gemensamt att avsätta 1,35 miljarder EUR till stöd för planen för en varaktig återhämtning i Mali, av vilka kommissionen kommer att bidra med 523,9 miljoner EUR, inklusive 12 miljoner EUR i humanitärt bistånd till de mest akuta behoven. |
| --- | --- |

Y.

EU kommer gemensamt att avsätta 1,35 miljarder EUR till stöd för planen för en varaktig återhämtning i Mali, av vilka kommissionen kommer att bidra med 523,9 miljoner EUR, inklusive 12 miljoner EUR i humanitärt bistånd till de mest akuta behoven.

| Z. | Situationen i Kidal är fortfarande osäker och hotar att störa de förestående presidentvalen, trots medlingsförsöken från Burkina Faso. |
| --- | --- |

Z.

Situationen i Kidal är fortfarande osäker och hotar att störa de förestående presidentvalen, trots medlingsförsöken från Burkina Faso.

| 1. | Europaparlamentet betonar sitt engagemang för Malis suveränitet, enighet och territoriella integritet och välkomnar Frankrikes insats för dessa principer som ett första steg mot återuppbyggnad och demokratisering i Mali, samt efterlyser ett stort engagemang från EU:s sida i denna process. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar sitt engagemang för Malis suveränitet, enighet och territoriella integritet och välkomnar Frankrikes insats för dessa principer som ett första steg mot återuppbyggnad och demokratisering i Mali, samt efterlyser ett stort engagemang från EU:s sida i denna process.

| 2. | Europaparlamentet stöder en Mali-ledd politisk process som hjälper landet att nå långsiktig politisk stabilitet och ekonomiskt välstånd. Parlamentet understryker betydelsen av en försoningsprocess och en nationell dialog som inbegriper alla parter för att uppnå en äkta och demokratisk politisk lösning på de återkommande kriserna i landet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang upprättandet av en nationell dialog- och försoningskommission den 6 mars 2013 och uttrycker sin förhoppning om att den snabbt ska kunna inrättas. Dessutom välkomnar parlamentet att kommissionens två vice ordförande utgörs av en kvinna och en person från Tuaregfolket, eftersom detta tyder på att man eftersträvar en politisk process som är inkluderande och präglas av mångfald. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder en Mali-ledd politisk process som hjälper landet att nå långsiktig politisk stabilitet och ekonomiskt välstånd. Parlamentet understryker betydelsen av en försoningsprocess och en nationell dialog som inbegriper alla parter för att uppnå en äkta och demokratisk politisk lösning på de återkommande kriserna i landet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang upprättandet av en nationell dialog- och försoningskommission den 6 mars 2013 och uttrycker sin förhoppning om att den snabbt ska kunna inrättas. Dessutom välkomnar parlamentet att kommissionens två vice ordförande utgörs av en kvinna och en person från Tuaregfolket, eftersom detta tyder på att man eftersträvar en politisk process som är inkluderande och präglas av mångfald.

| 3. | Europaparlamentet är mycket oroat över situationen i Kidal där tuareger från MNLA fortfarande vägrar att lämna över kontrollen till den maliska armen och därmed kraftigt försvårar återuppbyggnadsprocessen. Parlamentet uppmanar regeringen och MNLA att hålla inledande förhandlingar om MNLA:s deltagande i kommissionen för nationell dialog och försoning |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är mycket oroat över situationen i Kidal där tuareger från MNLA fortfarande vägrar att lämna över kontrollen till den maliska armen och därmed kraftigt försvårar återuppbyggnadsprocessen. Parlamentet uppmanar regeringen och MNLA att hålla inledande förhandlingar om MNLA:s deltagande i kommissionen för nationell dialog och försoning

| 4. | Europaparlamentet kräver att färdplanen genomförs snabbt för att övergångslösningen ska kunna bevaras tills dess att den konstitutionella ordningen och rättsstaten har återupprättats i hela landet, genom anordnandet av ett demokratiskt, fritt, rättvist och öppet val under 2013. Parlamentet välkomnar de maliska myndigheternas åtagande om att anordna val den 28 juli och 11 augusti 2013, liksom de uttalanden som övergångsregeringens ledare har gjort om att inte ställa upp i valet. Att organisera detta val är en svår uppgift som omfattar att garantera säkerheten i områdena i norr, utfärda biometriska röstkort och registrera flyktingar i vallängderna. Parlamentet uppmanar därför EU och dess internationella partner att öka sitt stöd för de kommande valen och välkomnar i detta sammanhang att EU ska skicka valobservatörer, i enlighet med begäran från Malis regering |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att färdplanen genomförs snabbt för att övergångslösningen ska kunna bevaras tills dess att den konstitutionella ordningen och rättsstaten har återupprättats i hela landet, genom anordnandet av ett demokratiskt, fritt, rättvist och öppet val under 2013. Parlamentet välkomnar de maliska myndigheternas åtagande om att anordna val den 28 juli och 11 augusti 2013, liksom de uttalanden som övergångsregeringens ledare har gjort om att inte ställa upp i valet. Att organisera detta val är en svår uppgift som omfattar att garantera säkerheten i områdena i norr, utfärda biometriska röstkort och registrera flyktingar i vallängderna. Parlamentet uppmanar därför EU och dess internationella partner att öka sitt stöd för de kommande valen och välkomnar i detta sammanhang att EU ska skicka valobservatörer, i enlighet med begäran från Malis regering

| 5. | Europaparlamentet upprepar att president- och parlamentsvalen utgör ett första steg på vägen tillbaka till demokrati och att anordnandet av val är grundläggande för att ge kommande regeringar trovärdighet och legitimitet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att president- och parlamentsvalen utgör ett första steg på vägen tillbaka till demokrati och att anordnandet av val är grundläggande för att ge kommande regeringar trovärdighet och legitimitet.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de medlingsförsök som Burkina Fasos president gör i de pågående förhandlingarna mellan den maliska regeringen och tuaregrebellerna i Ouagadougou. Parlamentet efterlyser ett snabbt slutförande av förhandlingarna och upprepar sin beslutsamhet att stödja återupprättandet av den statliga förvaltningen på hela Malis territorium, inklusive i Kidalregionen och i flyktinglägren, samt stödjer de förestående valen |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de medlingsförsök som Burkina Fasos president gör i de pågående förhandlingarna mellan den maliska regeringen och tuaregrebellerna i Ouagadougou. Parlamentet efterlyser ett snabbt slutförande av förhandlingarna och upprepar sin beslutsamhet att stödja återupprättandet av den statliga förvaltningen på hela Malis territorium, inklusive i Kidalregionen och i flyktinglägren, samt stödjer de förestående valen

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att alla politiska lösningar för att återuppbygga Mali måste åtföljas av en tydlig och hållbar ekonomisk utvecklingsstrategi för att åtgärda arbetslöshetsproblemet så att befolkningens försörjningsmöjligheter kan förbättras, och understryker samtidigt att grundläggande tjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning, vatten och sanitära anläggningar, måste återinrättas eftersom de utgör en förutsättning för stabiliteten i regionen. Parlamentet anser att det krävs institutionella reformer för att skapa politisk stabilitet och göra det möjligt för Malis befolkning som helhet att vara med och bygga upp landets framtid. Dessutom måste den demokratiska processen och ansvarigheten stärkas i hela landet om man ska uppnå bättre resultat i utvecklingen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att alla politiska lösningar för att återuppbygga Mali måste åtföljas av en tydlig och hållbar ekonomisk utvecklingsstrategi för att åtgärda arbetslöshetsproblemet så att befolkningens försörjningsmöjligheter kan förbättras, och understryker samtidigt att grundläggande tjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning, vatten och sanitära anläggningar, måste återinrättas eftersom de utgör en förutsättning för stabiliteten i regionen. Parlamentet anser att det krävs institutionella reformer för att skapa politisk stabilitet och göra det möjligt för Malis befolkning som helhet att vara med och bygga upp landets framtid. Dessutom måste den demokratiska processen och ansvarigheten stärkas i hela landet om man ska uppnå bättre resultat i utvecklingen.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar planen för hållbar återhämtning 2013–2014 som en del av färdplanen för övergång från den 29 januari 2013, samt den strategiska ramen för tillväxt och fattigdomsminskning för 2012–2017 från december 2011. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar planen för hållbar återhämtning 2013–2014 som en del av färdplanen för övergång från den 29 januari 2013, samt den strategiska ramen för tillväxt och fattigdomsminskning för 2012–2017 från december 2011.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att för att lyckas med planen för hållbar återhämtning i Mali måste man ta hänsyn till den regionala och subregionala dimensionen, i synnerhet genom att konsolidera gott styre och ökad ekonomisk integration, utveckla den ekonomiska infrastrukturen, utbilda personal inom vård och utbildning och upprätta ett partnerskap för att mobilisera resurser och övervaka utvärderingen |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att för att lyckas med planen för hållbar återhämtning i Mali måste man ta hänsyn till den regionala och subregionala dimensionen, i synnerhet genom att konsolidera gott styre och ökad ekonomisk integration, utveckla den ekonomiska infrastrukturen, utbilda personal inom vård och utbildning och upprätta ett partnerskap för att mobilisera resurser och övervaka utvärderingen

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Malis regering att samarbeta med berörda internationella organisationer och icke-statliga organisationer för att ge Malis folk ett tillräckligt och samordnat stöd. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Malis regering att samarbeta med berörda internationella organisationer och icke-statliga organisationer för att ge Malis folk ett tillräckligt och samordnat stöd.

| 11. | Europaparlamentet anser att det behövs både tillräcklig finansiering och förbättrad samordning såväl inom EU som med andra utländska givare om man ska kunna bemöta Malis utvecklingsutmaningar. Parlamentet stöder en skräddarsydd lösning där man fokuserar på landets behov och drar nytta av de framsteg som har gjorts i genomförandet av färdplanen och återupprättandet av rättsstaten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det behövs både tillräcklig finansiering och förbättrad samordning såväl inom EU som med andra utländska givare om man ska kunna bemöta Malis utvecklingsutmaningar. Parlamentet stöder en skräddarsydd lösning där man fokuserar på landets behov och drar nytta av de framsteg som har gjorts i genomförandet av färdplanen och återupprättandet av rättsstaten.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess internationella partner att stödja regeringarna i Västafrika i kampen mot narkotikahandeln och spridningen av vapen. Parlamentet uppmanar länderna i regionen att följa en balanserad och hållbar utvecklingsstrategi i sin utvecklingspolitik, tillhandahålla grundläggande samhällstjänster till befolkningen i allmänhet samt skapa sysselsättningsmöjligheter för framför allt unga människor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess internationella partner att stödja regeringarna i Västafrika i kampen mot narkotikahandeln och spridningen av vapen. Parlamentet uppmanar länderna i regionen att följa en balanserad och hållbar utvecklingsstrategi i sin utvecklingspolitik, tillhandahålla grundläggande samhällstjänster till befolkningen i allmänhet samt skapa sysselsättningsmöjligheter för framför allt unga människor.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU, FN och de enskilda staterna att ge logistiskt och tekniskt stöd för att hjälpa malierna att bekämpa narkotikahandeln och spridningen av vapen. Parlamentet uppmanar alla länder i Sahelregionen att samordna sina respektive säkerhetsstyrkor för att kunna bekämpa smugglingen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU, FN och de enskilda staterna att ge logistiskt och tekniskt stöd för att hjälpa malierna att bekämpa narkotikahandeln och spridningen av vapen. Parlamentet uppmanar alla länder i Sahelregionen att samordna sina respektive säkerhetsstyrkor för att kunna bekämpa smugglingen.

| 14. | Europaparlamentet betonar att säkerhets- och utvecklingsarbetet i Sahel ömsesidigt förstärker varandra och välkomnar Frankrikes inledande insats, som sedan förstärktes av Afisma (och från och med den 1 juli 2013 av Minusma), för att förhindra ytterligare destabilisering och bemöta extremistiska krafter. Parlamentet understryker den betydelsefulla, kompletterande roll som EU:s utbildningsuppdrag (EUTM Mali) spelar för att bygga upp kapaciteten i Malis armé på lång sikt. För att uppnå en varaktig stabilitet, säkerhet och territoriell integritet i landet måste man inte bara sätta stopp för våldsamma, radikala extremister och de som handlar med vapen, droger och människor utan även främja alternativ till illegal verksamhet för fattiga människor och ungdomar utan arbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att säkerhets- och utvecklingsarbetet i Sahel ömsesidigt förstärker varandra och välkomnar Frankrikes inledande insats, som sedan förstärktes av Afisma (och från och med den 1 juli 2013 av Minusma), för att förhindra ytterligare destabilisering och bemöta extremistiska krafter. Parlamentet understryker den betydelsefulla, kompletterande roll som EU:s utbildningsuppdrag (EUTM Mali) spelar för att bygga upp kapaciteten i Malis armé på lång sikt. För att uppnå en varaktig stabilitet, säkerhet och territoriell integritet i landet måste man inte bara sätta stopp för våldsamma, radikala extremister och de som handlar med vapen, droger och människor utan även främja alternativ till illegal verksamhet för fattiga människor och ungdomar utan arbete.

| 15. | Europaparlamentet understryker att man måste finna en regional lösning som bygger på en regional överenskommelse som stöds av länderna i området, i synnerhet Algeriet och Mauretanien. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att man måste finna en regional lösning som bygger på en regional överenskommelse som stöds av länderna i området, i synnerhet Algeriet och Mauretanien.

| 16. | Europaparlamentet vill se att reformen av Malis väpnade styrkor och säkerhetssektor som helhet påskyndas, och att detta sker under demokratisk och civil kontroll för att garantera stabilitet och skapa förtroende för den roll som säkerhetssektorn spelar i arbetet med att uppnå varaktig fred och demokrati i landet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet vill se att reformen av Malis väpnade styrkor och säkerhetssektor som helhet påskyndas, och att detta sker under demokratisk och civil kontroll för att garantera stabilitet och skapa förtroende för den roll som säkerhetssektorn spelar i arbetet med att uppnå varaktig fred och demokrati i landet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Malis regering att särskilt verka för att främja mänskliga rättigheter på hela Malis territorium, och att ställa de som har begått allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna inför rätta, oberoende av om de tillhör radikala islamistgrupper eller den maliska armén. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Malis regering att särskilt verka för att främja mänskliga rättigheter på hela Malis territorium, och att ställa de som har begått allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna inför rätta, oberoende av om de tillhör radikala islamistgrupper eller den maliska armén.

| 18. | Europaparlamentet lovordar de afrikanska länder som har bidragit till Afisma och välkomnar att det skickas till Mali. Parlamentet välkomnar även antagandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2100 (2013) om upprättande av FN:s flerdimensionella integrerade stabiliseringsuppdrag i Mali (Minusma), ett uppdrag som har ett kraftfullt mandat att stabilisera landet, stödja genomförandet av färdplanen för övergång, skydda civila, främja och värna mänskliga rättigheter samt bidra till det humanitära biståndet, bevarandet av kulturarvet och främjandet av det nationella och internationella rättssystemet. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att Minusma snart kommer att vara fullständigt operationellt och att säkerhetsläget kommer att tillåta att uppdraget inleds den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet lovordar de afrikanska länder som har bidragit till Afisma och välkomnar att det skickas till Mali. Parlamentet välkomnar även antagandet av FN:s säkerhetsråds resolution 2100 (2013) om upprättande av FN:s flerdimensionella integrerade stabiliseringsuppdrag i Mali (Minusma), ett uppdrag som har ett kraftfullt mandat att stabilisera landet, stödja genomförandet av färdplanen för övergång, skydda civila, främja och värna mänskliga rättigheter samt bidra till det humanitära biståndet, bevarandet av kulturarvet och främjandet av det nationella och internationella rättssystemet. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att Minusma snart kommer att vara fullständigt operationellt och att säkerhetsläget kommer att tillåta att uppdraget inleds den 1 juli 2013.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av EUTM Mali den 18 februari 2013 och dess uppdrag att stödja reformen av Malis väpnade styrkor under demokratisk och civil kontroll. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att stödja Malis regering och se till att den kan bevara sin territoriella integritet på längre sikt, bland annat genom att ge den kapacitet att bemöta det asymmetriska hot som radikala islamiska grupper och de som handlar med människor, varor och vapen utgör. Parlamentet anser att EU bör överväga att inkludera god praxis, mänskliga rättigheter och korruptionsbekämpning i utbildningen av Malis väpnade styrkor |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av EUTM Mali den 18 februari 2013 och dess uppdrag att stödja reformen av Malis väpnade styrkor under demokratisk och civil kontroll. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att stödja Malis regering och se till att den kan bevara sin territoriella integritet på längre sikt, bland annat genom att ge den kapacitet att bemöta det asymmetriska hot som radikala islamiska grupper och de som handlar med människor, varor och vapen utgör. Parlamentet anser att EU bör överväga att inkludera god praxis, mänskliga rättigheter och korruptionsbekämpning i utbildningen av Malis väpnade styrkor

| 20. | Europaparlamentet noterar det extra arbete som Eucap Sahel Niger har gjort för att stärka säkerhetssektorn i grannländerna och samordna med EUTM Mali genom en sambandsman i Bamako. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att ta fram förslag på liknande stöd för att reformera hela säkerhetssektorn i Mali (däribland polisen, nationalgardet, gendarmeriet och rättsväsendet) genom att bland annat bedöma om detta kan göras genom att utvidga EUTM Malis eller Eucap Sahel Nigers mandat, eller genom att skapa ett nytt GSFP-uppdrag som arbetar för en bredare reform av den civila säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar det extra arbete som Eucap Sahel Niger har gjort för att stärka säkerhetssektorn i grannländerna och samordna med EUTM Mali genom en sambandsman i Bamako. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att ta fram förslag på liknande stöd för att reformera hela säkerhetssektorn i Mali (däribland polisen, nationalgardet, gendarmeriet och rättsväsendet) genom att bland annat bedöma om detta kan göras genom att utvidga EUTM Malis eller Eucap Sahel Nigers mandat, eller genom att skapa ett nytt GSFP-uppdrag som arbetar för en bredare reform av den civila säkerhetssektorn.

| 21. | Europaparlamentet fördömer de brott som begåtts mot de mänskliga rättigheterna och kräver att de ansvariga ställs till svars. Parlamentet välkomnar att Internationella brottsmålsdomstolen har inlett en undersökning och uppmanar de maliska myndigheterna att samarbeta. Det är också positivt att de första människorättsobservatörerna har skickats till Mali i enlighet med besluten från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd och Ecowas. Parlamentet understryker att det för att säkra den politiska återuppbyggnaden och dess trovärdighet krävs att rättsliga övergångssystem inrättas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet fördömer de brott som begåtts mot de mänskliga rättigheterna och kräver att de ansvariga ställs till svars. Parlamentet välkomnar att Internationella brottsmålsdomstolen har inlett en undersökning och uppmanar de maliska myndigheterna att samarbeta. Det är också positivt att de första människorättsobservatörerna har skickats till Mali i enlighet med besluten från Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd och Ecowas. Parlamentet understryker att det för att säkra den politiska återuppbyggnaden och dess trovärdighet krävs att rättsliga övergångssystem inrättas.

| 22. | Europaparlamentet anser att humanitärt bistånd fortsatt bör tillhandahållas befolkningar i nöd och att åtgärder bör vidtas för att se till att flyktingar kan återvända fritt och av fri vilja. Parlamentet understryker behovet av att behålla en tydlig uppdelning mellan å ena sidan humanitära och å andra sidan politiska och säkerhetsmässiga frågor för att kunna bevara opartiskheten i det humanitära arbetet samt värna hjälparbetarnas säkerhet och möjlighet att nå de behövande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att humanitärt bistånd fortsatt bör tillhandahållas befolkningar i nöd och att åtgärder bör vidtas för att se till att flyktingar kan återvända fritt och av fri vilja. Parlamentet understryker behovet av att behålla en tydlig uppdelning mellan å ena sidan humanitära och å andra sidan politiska och säkerhetsmässiga frågor för att kunna bevara opartiskheten i det humanitära arbetet samt värna hjälparbetarnas säkerhet och möjlighet att nå de behövande.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar alla säkerhetsstyrkor i Mali att säkra landet så att humanitärt bistånd kan ges till hela befolkningen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar alla säkerhetsstyrkor i Mali att säkra landet så att humanitärt bistånd kan ges till hela befolkningen.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av plundringen och förstörelsen av kulturarv samt välkomnar de åtgärder Unesco nyligen vidtog för att återställa Malis kulturarv. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av plundringen och förstörelsen av kulturarv samt välkomnar de åtgärder Unesco nyligen vidtog för att återställa Malis kulturarv.

| 25. | Europaparlamentet anser att EU, i kölvattnet av krisen i Mali, bör göra de förändringar som krävs i sin strategi för säkerhet och utveckling i Sahelområdet. Parlamentet understryker att samordningen mellan strategins säkerhets- och utvecklingspelare och dess olika politiska instrument måste förbättras. Dessutom behöver EU:s system för tidig varning förbättras för att den förebyggande delen av strategin ska kunna förverkligas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att EU, i kölvattnet av krisen i Mali, bör göra de förändringar som krävs i sin strategi för säkerhet och utveckling i Sahelområdet. Parlamentet understryker att samordningen mellan strategins säkerhets- och utvecklingspelare och dess olika politiska instrument måste förbättras. Dessutom behöver EU:s system för tidig varning förbättras för att den förebyggande delen av strategin ska kunna förverkligas.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de positiva slutsatserna från ”Together for a New Mali”, den givarkonferens på hög nivå till stöd för planen för en hållbar återhämtning i Mali som organiserades av EU och Frankrike, tillsammans med Mali, och hölls i Bryssel den 15 maj 2013. Parlamentet uppmanar EU och dess internationella partner att snarast genomföra sina ömsesidiga åtaganden som en del av en effektiv och samordnad uppföljning av konferensen. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av att inleda en genomgripande reform av förvaltningen i Mali genom att införa en ny decentraliseringspolitik och skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk och social utveckling i landet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de positiva slutsatserna från ”Together for a New Mali”, den givarkonferens på hög nivå till stöd för planen för en hållbar återhämtning i Mali som organiserades av EU och Frankrike, tillsammans med Mali, och hölls i Bryssel den 15 maj 2013. Parlamentet uppmanar EU och dess internationella partner att snarast genomföra sina ömsesidiga åtaganden som en del av en effektiv och samordnad uppföljning av konferensen. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av att inleda en genomgripande reform av förvaltningen i Mali genom att införa en ny decentraliseringspolitik och skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk och social utveckling i landet.

| 27. | Europaparlamentet understryker behovet av ett närmare regionalt samarbete och anser att EU bör utnyttja sitt politiska inflytande och sin ekonomiska kraft till att uppmuntra sina partner i regionen att harmonisera de många gånger splittrade politiska, diplomatiska och militära initiativen, för att mer effektivt kunna möta de mångfacetterade utmaningar som finns i Sahelregionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker behovet av ett närmare regionalt samarbete och anser att EU bör utnyttja sitt politiska inflytande och sin ekonomiska kraft till att uppmuntra sina partner i regionen att harmonisera de många gånger splittrade politiska, diplomatiska och militära initiativen, för att mer effektivt kunna möta de mångfacetterade utmaningar som finns i Sahelregionen.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Malis regering och nationalförsamling, Afrikanska unionen, Ecowas, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Malis regering och nationalförsamling, Afrikanska unionen, Ecowas, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter och FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0141.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0263.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/133

---

P7_TA(2013)0282

Partnerskaps- och samarbetsavtal med Afghanistan

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling mellan EU och Afghanistan (2013/2665(RSP))

(2016/C 065/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Afghanistan, särskilt resolutionen av den 16 december 2010 om en ny strategi för Afghanistan (1), resolutionen av den 15 december 2011 om budgetkontroll av EU:s ekonomiska stöd för Afghanistan (2) och resolutionen av den 15 december 2011 om situationen för kvinnor i Afghanistan och Pakistan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Afghanistan, särskilt resolutionen av den 16 december 2010 om en ny strategi för Afghanistan (1), resolutionen av den 15 december 2011 om budgetkontroll av EU:s ekonomiska stöd för Afghanistan (2) och resolutionen av den 15 december 2011 om situationen för kvinnor i Afghanistan och Pakistan (3),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Afghanistan, däribland resolution nr 2096 från mars 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Afghanistan, däribland resolution nr 2096 från mars 2013,

| — | med beaktande av slutsatserna från de internationella konferenserna om Afghanistan 2011 och 2012, bland annat i Bonn i december 2011, Chicago i maj 2012, Kabul i juni 2012 och Tokyo i juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från de internationella konferenserna om Afghanistan 2011 och 2012, bland annat i Bonn i december 2011, Chicago i maj 2012, Kabul i juni 2012 och Tokyo i juli 2012,

| — | med beaktande av det uttalande från EU:s delegation till Afghanistan som gjordes i samförstånd med EU:s beskickningschefer i Afghanistan den 19 november 2012 om avrättandet av människor som dömts till döden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande från EU:s delegation till Afghanistan som gjordes i samförstånd med EU:s beskickningschefer i Afghanistan den 19 november 2012 om avrättandet av människor som dömts till döden,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) beslut av den 27 maj 2013 om att förlänga Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) till den 31 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) beslut av den 27 maj 2013 om att förlänga Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan (Eupol Afghanistan) till den 31 december 2014,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har sedan 2002 stött återuppbyggnaden och utvecklingen av Afghanistan, och är fortsatt angeläget om en fredlig övergång och hållbar utveckling för alla i landet samt stabilitet och säkerhet i hela regionen. |
| --- | --- |

A.

EU har sedan 2002 stött återuppbyggnaden och utvecklingen av Afghanistan, och är fortsatt angeläget om en fredlig övergång och hållbar utveckling för alla i landet samt stabilitet och säkerhet i hela regionen.

| B. | EU:s stöd under perioden 2011–2013 har varit fokuserat på nyckelsektorerna samhällsstyrning (inbegripet polisväsendet), jordbruk och landsbygdsutveckling samt hälso- och sjukvård och social trygghet. |
| --- | --- |

B.

EU:s stöd under perioden 2011–2013 har varit fokuserat på nyckelsektorerna samhällsstyrning (inbegripet polisväsendet), jordbruk och landsbygdsutveckling samt hälso- och sjukvård och social trygghet.

| C. | EU och Afghanistan står i begrepp att slutföra förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling vilket kommer att föra upp samarbetet mellan EU och Afghanistan till en ny, övergripande nivå och förse det med en ny rättslig ram. |
| --- | --- |

C.

EU och Afghanistan står i begrepp att slutföra förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling vilket kommer att föra upp samarbetet mellan EU och Afghanistan till en ny, övergripande nivå och förse det med en ny rättslig ram.

| D. | Europaparlamentet har efterfrågat en femårig handlingsplan för att utrota opiumodlingen genom alternativ utveckling i Afghanistan. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har efterfrågat en femårig handlingsplan för att utrota opiumodlingen genom alternativ utveckling i Afghanistan.

| E. | EU stöder utbildningen av polisstyrkor och kapacitetsuppbyggnaden i Afghanistan, och Eupol-uppdraget har sedan 2007 gett stöd åt ett hållbart och effektivt civilt polisväsen som kommer att bidra till inrättandet av ett straffrättsligt system under afghanskt ansvar. |
| --- | --- |

E.

EU stöder utbildningen av polisstyrkor och kapacitetsuppbyggnaden i Afghanistan, och Eupol-uppdraget har sedan 2007 gett stöd åt ett hållbart och effektivt civilt polisväsen som kommer att bidra till inrättandet av ett straffrättsligt system under afghanskt ansvar.

| F. | Enligt FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå fortsätter antalet narkotikaberoende afghaner att öka, vilket får allvarliga sociala följder för befolkningen. |
| --- | --- |

F.

Enligt FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå fortsätter antalet narkotikaberoende afghaner att öka, vilket får allvarliga sociala följder för befolkningen.

| G. | EU spelar en aktiv roll genom sitt stöd till narkotikabekämpningen, men trots detta har resultaten varit mycket begränsade. |
| --- | --- |

G.

EU spelar en aktiv roll genom sitt stöd till narkotikabekämpningen, men trots detta har resultaten varit mycket begränsade.

| H. | Den bristande samordningen mellan givarna av bistånd till Afghanistan och den afghanska regeringen undergräver verkan av EU:s stöd till Afghanistan. |
| --- | --- |

H.

Den bristande samordningen mellan givarna av bistånd till Afghanistan och den afghanska regeringen undergräver verkan av EU:s stöd till Afghanistan.

| I. | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft spelar Europaparlamentet en nyckelroll i och med att parlamentets godkännande krävs inför nya samarbetsavtal. |
| --- | --- |

I.

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft spelar Europaparlamentet en nyckelroll i och med att parlamentets godkännande krävs inför nya samarbetsavtal.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fortsatta stöd till uppbyggnaden av en afghansk stat med starkare demokratiska institutioner som kan garantera den nationella suveräniteten, statens enhet, den territoriella integriteten och välstånd för Afghanistans folk. En fredlig framtid för Afghanistan är beroende av att det byggs upp en stabil, säker och ekonomiskt bärkraftig stat som är fri från terrorism och narkotika och som bygger på rättsstatliga principer, stärkta demokratiska institutioner, respekt för maktdelningen och ett starkt parlament, liksom på garantier för de grundläggande rättigheterna. I detta sammanhang uttrycker parlamentet sin uppskattning för de viktiga bidrag som lämnats av EU:s utvecklingssamarbete och Eupol-uppdraget i Afghanistan, vars förlängning parlamentet välkomnar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt fortsatta stöd till uppbyggnaden av en afghansk stat med starkare demokratiska institutioner som kan garantera den nationella suveräniteten, statens enhet, den territoriella integriteten och välstånd för Afghanistans folk. En fredlig framtid för Afghanistan är beroende av att det byggs upp en stabil, säker och ekonomiskt bärkraftig stat som är fri från terrorism och narkotika och som bygger på rättsstatliga principer, stärkta demokratiska institutioner, respekt för maktdelningen och ett starkt parlament, liksom på garantier för de grundläggande rättigheterna. I detta sammanhang uttrycker parlamentet sin uppskattning för de viktiga bidrag som lämnats av EU:s utvecklingssamarbete och Eupol-uppdraget i Afghanistan, vars förlängning parlamentet välkomnar.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det arbete och de framsteg som gjorts under det senaste årtiondet. Parlamentet upprepar dock sin oro över säkerhetssituationen och det pågående våldet i Afghanistan, som leder till hot mot lokalbefolkningen, däribland kvinnor, barn, nationella säkerhetsstyrkor samt internationell militär och civil personal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det arbete och de framsteg som gjorts under det senaste årtiondet. Parlamentet upprepar dock sin oro över säkerhetssituationen och det pågående våldet i Afghanistan, som leder till hot mot lokalbefolkningen, däribland kvinnor, barn, nationella säkerhetsstyrkor samt internationell militär och civil personal.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt den afghanska regeringen att förbereda sig för att ta över det fullständiga ansvaret för landets säkerhet efter det att de internationella styrkorna dragits tillbaka. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att stödja den militära och civila kapacitetsuppbyggnaden inom den afghanska staten och de nationella säkerhetsstyrkorna, i syfte att skapa stabilitet och säkerhet som en nödvändig grund för socioekonomisk utveckling och undvika att det uppstår ett tomrum när landet väl tar över det fulla ansvaret för sin egen säkerhet efter 2014. Parlamentet framhåller att tillbakadragandet av de internationella styrkorna 2014 riskerar att skapa ett ekonomiskt vakuum. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt den afghanska regeringen att förbereda sig för att ta över det fullständiga ansvaret för landets säkerhet efter det att de internationella styrkorna dragits tillbaka. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att intensifiera sina insatser för att stödja den militära och civila kapacitetsuppbyggnaden inom den afghanska staten och de nationella säkerhetsstyrkorna, i syfte att skapa stabilitet och säkerhet som en nödvändig grund för socioekonomisk utveckling och undvika att det uppstår ett tomrum när landet väl tar över det fulla ansvaret för sin egen säkerhet efter 2014. Parlamentet framhåller att tillbakadragandet av de internationella styrkorna 2014 riskerar att skapa ett ekonomiskt vakuum.

| 4. | Europaparlamentet stöder förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling, och betonar att detta avtal bör leda till ett mer strategiskt tillvägagångssätt och erbjuda stöd åt de afghanska myndigheterna under och efter tillbakadragandet av de internationella styrkorna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling, och betonar att detta avtal bör leda till ett mer strategiskt tillvägagångssätt och erbjuda stöd åt de afghanska myndigheterna under och efter tillbakadragandet av de internationella styrkorna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att detta nya avtal måste omfatta en övergripande och hållbar strategi för att hantera utmaningarna för säkerheten, ekonomin, samhällsstyrningen och utvecklingen i Afghanistan, eftersom dessa utmaningar är kopplade till varandra. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att detta nya avtal måste omfatta en övergripande och hållbar strategi för att hantera utmaningarna för säkerheten, ekonomin, samhällsstyrningen och utvecklingen i Afghanistan, eftersom dessa utmaningar är kopplade till varandra.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de afghanska myndigheterna att omvandla alla dödsdomar och återinföra ett moratorium för avrättningar som ett steg på vägen mot ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de afghanska myndigheterna att omvandla alla dödsdomar och återinföra ett moratorium för avrättningar som ett steg på vägen mot ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet.

| 7. | Europaparlamentet beklagar bristen på politisk handlingskraft för att fullfölja förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling, och uppmanar därför Europeiska utrikestjänsten och den afghanska regeringen att slutföra dem så fort som möjligt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar bristen på politisk handlingskraft för att fullfölja förhandlingarna om ett samarbetsavtal om partnerskap och utveckling, och uppmanar därför Europeiska utrikestjänsten och den afghanska regeringen att slutföra dem så fort som möjligt.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för det nya avtalet fortsätta sitt arbete för att stödja demokratiska värden, rättsstaten, ett tillförlitligt system för samhällsstyrning (som omfattar korruptionsbekämpning), ett oberoende rättsväsen, mänskliga rättigheter samt skapandet av ett verkligt civilsamhälle. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för det nya avtalet fortsätta sitt arbete för att stödja demokratiska värden, rättsstaten, ett tillförlitligt system för samhällsstyrning (som omfattar korruptionsbekämpning), ett oberoende rättsväsen, mänskliga rättigheter samt skapandet av ett verkligt civilsamhälle.

| 9. | Det är beklagligt att Europaparlamentet, trots utrikestjänstens skyldighet att informera parlamentet om alla skeden i förhandlingarna, inte har blivit korrekt informerat. Parlamentet påminner om sina nya rättigheter på det utrikespolitiska området enligt Lissabonfördraget, och kräver att utrikestjänsten och rådet samarbetar fullt ut på ett så viktigt område. |
| --- | --- |

9.

Det är beklagligt att Europaparlamentet, trots utrikestjänstens skyldighet att informera parlamentet om alla skeden i förhandlingarna, inte har blivit korrekt informerat. Parlamentet påminner om sina nya rättigheter på det utrikespolitiska området enligt Lissabonfördraget, och kräver att utrikestjänsten och rådet samarbetar fullt ut på ett så viktigt område.

| 10. | Europaparlamentet understryker behovet av fortsatt socioekonomisk utveckling och ekonomisk diversifiering. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man genom att utnyttja energitillgångar och fästa större vikt vid utvinningsindustrin kan skapa tillväxt. Parlamentet understryker emellertid att utvinningsverksamheten måste bedrivas öppet och att de normer som fastställts av initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (Eiti) måste tillämpas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker behovet av fortsatt socioekonomisk utveckling och ekonomisk diversifiering. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man genom att utnyttja energitillgångar och fästa större vikt vid utvinningsindustrin kan skapa tillväxt. Parlamentet understryker emellertid att utvinningsverksamheten måste bedrivas öppet och att de normer som fastställts av initiativet för öppenhet i utvinningsindustrin (Eiti) måste tillämpas.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnorna i Afghanistan, trots vissa framsteg i fråga om jämställdhet och grundläggande rättigheter under det senaste årtiondet, fortfarande utgör den mest utsatta samhällsgruppen och fortfarande utsätts för hot, trakasserier och våld och diskriminerande lagar. Parlamentet betonar behovet – både ur ett rättsligt och praktiskt perspektiv – att fullständigt integrera kvinnorna i samhället och säkerställa deras fulla deltagande, liksom att se till att kvinnor får verklig makt över sina egna liv. Parlamentet fördömer starkt att många kvinnor är offer för fortlöpande hot och våld, och att framstående kvinnor i Afghanistans offentliga liv under de senaste åren har mördats eller utsatts för mordförsök, medan förövarna inte har ställs inför rätta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att kvinnorna i Afghanistan, trots vissa framsteg i fråga om jämställdhet och grundläggande rättigheter under det senaste årtiondet, fortfarande utgör den mest utsatta samhällsgruppen och fortfarande utsätts för hot, trakasserier och våld och diskriminerande lagar. Parlamentet betonar behovet – både ur ett rättsligt och praktiskt perspektiv – att fullständigt integrera kvinnorna i samhället och säkerställa deras fulla deltagande, liksom att se till att kvinnor får verklig makt över sina egna liv. Parlamentet fördömer starkt att många kvinnor är offer för fortlöpande hot och våld, och att framstående kvinnor i Afghanistans offentliga liv under de senaste åren har mördats eller utsatts för mordförsök, medan förövarna inte har ställs inför rätta.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet att stödja utvecklingen av infrastruktur i många sektorer, däribland skolor, sjukhus, transporter, energinät, jordbruk och kvinnors egenmakt i Afghanistan, vilket är i överensstämmelse med EU:s utvecklingsbistånd även före ingripandet 2001. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar behovet att stödja utvecklingen av infrastruktur i många sektorer, däribland skolor, sjukhus, transporter, energinät, jordbruk och kvinnors egenmakt i Afghanistan, vilket är i överensstämmelse med EU:s utvecklingsbistånd även före ingripandet 2001.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att EU:s narkotikabekämpande initiativ hittills inte har gett några tillfredsställande resultat. Parlamentet påpekar att narkotikaframställning och narkotikahandel försörjer rebellgrupper och späder på korruptionen på olika nivåer. Parlamentet betonar att insatserna mot narkotika i första hand bör vara inriktade på att stödja inkomstalternativ för jordbrukarna. I detta sammanhang betonar parlamentet att det behövs en bredare strategi som är kopplad till hållbar landsbygdsutveckling och vattenförvaltning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att EU:s narkotikabekämpande initiativ hittills inte har gett några tillfredsställande resultat. Parlamentet påpekar att narkotikaframställning och narkotikahandel försörjer rebellgrupper och späder på korruptionen på olika nivåer. Parlamentet betonar att insatserna mot narkotika i första hand bör vara inriktade på att stödja inkomstalternativ för jordbrukarna. I detta sammanhang betonar parlamentet att det behövs en bredare strategi som är kopplad till hållbar landsbygdsutveckling och vattenförvaltning.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att mer än 90 procent av det heroin som cirkulerar i Europa kommer från Afghanistan och att kostnaden för folkhälsan i de europeiska länderna uppgår till flera miljarder dollar. Parlamentet konstaterar dock att opiumproduktionen är en viktig social, ekonomisk och säkerhetsmässig fråga. Parlamentet beklagar att opiumproduktionen steg med 61 procent 2011 jämfört med 2010, vilket motsvarar 9 procent av Afghanistans BNP 2011. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att mer än 90 procent av det heroin som cirkulerar i Europa kommer från Afghanistan och att kostnaden för folkhälsan i de europeiska länderna uppgår till flera miljarder dollar. Parlamentet konstaterar dock att opiumproduktionen är en viktig social, ekonomisk och säkerhetsmässig fråga. Parlamentet beklagar att opiumproduktionen steg med 61 procent 2011 jämfört med 2010, vilket motsvarar 9 procent av Afghanistans BNP 2011.

| 15. | Europaparlamentet noterar att USA och världssamfundet mellan 2009 och 2011 spenderade 1,1 miljard US-dollar på narkotikabekämpning, utan någon betydande inverkan på produktionen och handeln. Parlamentet påminner om att det vid ett flertal tillfällen har efterfrågat en femårig plan för att utrota opiumodlingen, med specifika tidsfrister och riktmärken. Denna plan bör verkställas av ett särskilt kontor med egen budget och personal inom ramen för ett samarbete mellan EU, USA och Ryssland. Ryssland är det största offret för heroinet från Afghanistan och världens största opiummarknad. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att USA och världssamfundet mellan 2009 och 2011 spenderade 1,1 miljard US-dollar på narkotikabekämpning, utan någon betydande inverkan på produktionen och handeln. Parlamentet påminner om att det vid ett flertal tillfällen har efterfrågat en femårig plan för att utrota opiumodlingen, med specifika tidsfrister och riktmärken. Denna plan bör verkställas av ett särskilt kontor med egen budget och personal inom ramen för ett samarbete mellan EU, USA och Ryssland. Ryssland är det största offret för heroinet från Afghanistan och världens största opiummarknad.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att EU mellan 2002 och slutet av 2011 avsatte cirka 2,5 miljarder euro i stöd till Afghanistan, däribland 493 miljoner euro i humanitärt bistånd. Parlamentet beklagar att de väldiga utländska biståndsinsatserna endast har haft begränsad effekt. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta en särskild rapport om vilken verkan EU:s stöd till Afghanistan har haft under det senaste årtiondet, liknande rapporten om Eulex-uppdraget i Kosovo. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att EU mellan 2002 och slutet av 2011 avsatte cirka 2,5 miljarder euro i stöd till Afghanistan, däribland 493 miljoner euro i humanitärt bistånd. Parlamentet beklagar att de väldiga utländska biståndsinsatserna endast har haft begränsad effekt. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta en särskild rapport om vilken verkan EU:s stöd till Afghanistan har haft under det senaste årtiondet, liknande rapporten om Eulex-uppdraget i Kosovo.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker starkast möjliga oro över ineffektiviteten i det internationella ekonomiska stödet och de afghanska statliga strukturerna, liksom över bristen på insyn och de begränsade mekanismerna för biståndsgivarnas ansvarighet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker starkast möjliga oro över ineffektiviteten i det internationella ekonomiska stödet och de afghanska statliga strukturerna, liksom över bristen på insyn och de begränsade mekanismerna för biståndsgivarnas ansvarighet.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att en betydande andel av de europeiska och internationella biståndspengarna går förlorade i distributionskedjan, och uppmärksammar de fyra huvudsakliga anledningarna till detta: slöseri, oskäliga kostnader för mellanhänder och säkerhet, överfakturering samt korruption. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar djupt att en betydande andel av de europeiska och internationella biståndspengarna går förlorade i distributionskedjan, och uppmärksammar de fyra huvudsakliga anledningarna till detta: slöseri, oskäliga kostnader för mellanhänder och säkerhet, överfakturering samt korruption.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att det är avgörande att samordna EU-stödet som en del av ett gemensamt tillvägagångssätt som inbegriper medlemsstaterna och internationella aktörer i en gemensam strategi. Parlamentet välkomnar det strategiska samförståndet mellan Afghanistans regering och det internationella samfundet om ett förnyat och varaktigt partnerskap för det kommande årtiondet, i enlighet med slutsatserna från Tokyokonferensen om Afghanistan och Tokyoramen för ömsesidig ansvarighet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar att det är avgörande att samordna EU-stödet som en del av ett gemensamt tillvägagångssätt som inbegriper medlemsstaterna och internationella aktörer i en gemensam strategi. Parlamentet välkomnar det strategiska samförståndet mellan Afghanistans regering och det internationella samfundet om ett förnyat och varaktigt partnerskap för det kommande årtiondet, i enlighet med slutsatserna från Tokyokonferensen om Afghanistan och Tokyoramen för ömsesidig ansvarighet.

| 20. | Europaparlamentet betonar att afghanerna själva måste leda och ta ansvaret för en övergripande och inkluderande strategi för försoning i Afghanistan som inbegriper alla som avstår från våld, respekterar konstitutionen – däribland dess bestämmelser om mänskliga rättigheter, särskilt de bestämmelser som gäller kvinnors rättigheter – och är villiga att delta i uppbyggnaden av ett fredligt Afghanistan. Parlamentet betonar att den politiska oppositionen och det civila samhället i allmänhet och kvinnor i synnerhet bör involveras i fredsprocessen, som bör vara öppen för så många parter som möjligt. Parlamentet begär att det höga fredsrådets roll på detta område stärks och i större utsträckning inriktas på den konkreta fredsprocessen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att afghanerna själva måste leda och ta ansvaret för en övergripande och inkluderande strategi för försoning i Afghanistan som inbegriper alla som avstår från våld, respekterar konstitutionen – däribland dess bestämmelser om mänskliga rättigheter, särskilt de bestämmelser som gäller kvinnors rättigheter – och är villiga att delta i uppbyggnaden av ett fredligt Afghanistan. Parlamentet betonar att den politiska oppositionen och det civila samhället i allmänhet och kvinnor i synnerhet bör involveras i fredsprocessen, som bör vara öppen för så många parter som möjligt. Parlamentet begär att det höga fredsrådets roll på detta område stärks och i större utsträckning inriktas på den konkreta fredsprocessen.

| 21. | Europaparlamentet påminner om de åtaganden som Afghanistans regering gjorde vid de internationella konferenserna om Afghanistan i Kabul och Tokyo om att stärka och förbättra den afghanska valprocessen, även genom en långsiktig valreform, i syfte att säkerställa att valen i framtiden uppfyller internationella normer. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av datumet för presidentvalet och valet till provinsråden 2014, liksom Afghanistans förberedelser inför dessa val. Parlamentet betonar behovet att mobilisera väljarna, då valdeltagandet kan bli beroende av säkerhetssituationen, särskilt i provinserna i landets södra och östra delar. Parlamentet påminner de afghanska myndigheterna om att nationella och internationella observatörer måste utöva tillsyn över den nationella röstlängden och över organisationen och övervakningen av röstningsförfarandet i de kommande valen. Parlamentet uppmanar EU att på begäran av de afghanska myndigheterna bidra med stöd till anordnandet av det kommande valet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om de åtaganden som Afghanistans regering gjorde vid de internationella konferenserna om Afghanistan i Kabul och Tokyo om att stärka och förbättra den afghanska valprocessen, även genom en långsiktig valreform, i syfte att säkerställa att valen i framtiden uppfyller internationella normer. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av datumet för presidentvalet och valet till provinsråden 2014, liksom Afghanistans förberedelser inför dessa val. Parlamentet betonar behovet att mobilisera väljarna, då valdeltagandet kan bli beroende av säkerhetssituationen, särskilt i provinserna i landets södra och östra delar. Parlamentet påminner de afghanska myndigheterna om att nationella och internationella observatörer måste utöva tillsyn över den nationella röstlängden och över organisationen och övervakningen av röstningsförfarandet i de kommande valen. Parlamentet uppmanar EU att på begäran av de afghanska myndigheterna bidra med stöd till anordnandet av det kommande valet.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av regionalt samarbete som syftar till att främja stabilitet och säkerhet i hela regionen. Parlamentet understryker att det behövs ett ökat samarbete med Ryssland, Pakistan, Centralasien, Indien och Iran som en del av en regional ram, i syfte att bemöta de utmaningar som hör ihop med säkerhetsfrågor, människohandel och varusmuggling över gränserna och att bekämpa den olagliga narkotikaproduktionen och narkotikahandeln. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar behovet av regionalt samarbete som syftar till att främja stabilitet och säkerhet i hela regionen. Parlamentet understryker att det behövs ett ökat samarbete med Ryssland, Pakistan, Centralasien, Indien och Iran som en del av en regional ram, i syfte att bemöta de utmaningar som hör ihop med säkerhetsfrågor, människohandel och varusmuggling över gränserna och att bekämpa den olagliga narkotikaproduktionen och narkotikahandeln.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att förbättra sitt samarbete med parlamentet i fråga om EU:s stöd till Afghanistan, även när det gäller utvecklingen i förhandlingarna. Parlamentet förväntar sig att få fullständig information om förhandlingsvillkoren och att regelbundet bli underrättat så snart avtalet har antagits. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att förbättra sitt samarbete med parlamentet i fråga om EU:s stöd till Afghanistan, även när det gäller utvecklingen i förhandlingarna. Parlamentet förväntar sig att få fullständig information om förhandlingsvillkoren och att regelbundet bli underrättat så snart avtalet har antagits.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, Afghanistans regering och parlament, Europarådet samt Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, medlemsstaternas regeringar och parlament, Afghanistans regering och parlament, Europarådet samt Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE).

---

(1)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 108.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0578.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0591.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/136 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/136

---

P7_TA(2013)0283

Millennieutvecklingsmålen

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om millennieutvecklingsmålen – att definiera en utvecklingsram för tiden efter 2015 (2012/2289(INI))

(2016/C 065/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000,

| — | med beaktande av resolutionen Keeping the promise: United to achieve the Millennium Development Goals, som antogs av FN:s generalförsamling vid plenarmötet på hög nivå om millennieutvecklingsmålen vid den 65:e sessionen 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen Keeping the promise: United to achieve the Millennium Development Goals, som antogs av FN:s generalförsamling vid plenarmötet på hög nivå om millennieutvecklingsmålen vid den 65:e sessionen 2010,

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och handlingsplattform som antogs i Peking och de påföljande slutdokumenten som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking + 5, + 10 och + 15 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och handlingsplattformen, vilka antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005 och den 2 mars 2010, där medlemsstaterna åtog sig att vidta åtgärder för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män på tolv områden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och handlingsplattform som antogs i Peking och de påföljande slutdokumenten som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking + 5, + 10 och + 15 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och handlingsplattformen, vilka antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005 och den 2 mars 2010, där medlemsstaterna åtog sig att vidta åtgärder för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män på tolv områden,

| — | med beaktande av handlingsprogrammet från Istanbul för de minst utvecklade länderna för perioden 2011–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsprogrammet från Istanbul för de minst utvecklade länderna för perioden 2011–2020,

| — | med beaktande av genomförandet av det handlingsprogram som den internationella befolkningskonferensen (ICPD) antog i Kairo 1994, där det anges att sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter är grundläggande för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandet av det handlingsprogram som den internationella befolkningskonferensen (ICPD) antog i Kairo 1994, där det anges att sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter är grundläggande för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram Beyond the Midpoint – Achieving the Millenium Development Goals som offentliggjordes i januari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s utvecklingsprogram Beyond the Midpoint – Achieving the Millenium Development Goals som offentliggjordes i januari 2010,

| — | med beaktande av 2010 års rapport om mänsklig utveckling från FN:s utvecklingsprogram The Real Wealth of Nations: Pathways to Human Development, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2010 års rapport om mänsklig utveckling från FN:s utvecklingsprogram The Real Wealth of Nations: Pathways to Human Development,

| — | med beaktande av FN:s jämställdhetsdiagram för 2012, som mäter hur olika jämställdhetsaspekter i de åtta millennieutvecklingsmålen har förbättrats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s jämställdhetsdiagram för 2012, som mäter hur olika jämställdhetsaspekter i de åtta millennieutvecklingsmålen har förbättrats,

| — | med beaktande av FN:s utvecklingsprograms rapport från 2011 om den mänskliga utvecklingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s utvecklingsprograms rapport från 2011 om den mänskliga utvecklingen,

| — | med beaktande av slutförklaringen från FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20) som hölls i Rio de Janeiro, Brasilien, den 20–22 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20) som hölls i Rio de Janeiro, Brasilien, den 20–22 juni 2012,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) som antogs av FN:s generalförsamling 1979 och som innehåller en definition av vad som utgör diskriminering av kvinnor samt en dagordning för nationella åtgärder för att få slut på sådan diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) som antogs av FN:s generalförsamling 1979 och som innehåller en definition av vad som utgör diskriminering av kvinnor samt en dagordning för nationella åtgärder för att få slut på sådan diskriminering,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den rättsliga ramen för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den rättsliga ramen för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av det arbete som görs av FN:s systemarbetsgrupp om FN:s utvecklingsagenda för perioden efter 2015, vilket leds av FN:s avdelning för ekonomiska och sociala frågor och FN:s utvecklingsprogram, med stöd av alla FN-organ och i samråd med relevanta parter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som görs av FN:s systemarbetsgrupp om FN:s utvecklingsagenda för perioden efter 2015, vilket leds av FN:s avdelning för ekonomiska och sociala frågor och FN:s utvecklingsprogram, med stöd av alla FN-organ och i samråd med relevanta parter,

| — | med beaktande av FN:s rapport till generalsekreteraren från juni 2012 Realizing the future we want for all, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport till generalsekreteraren från juni 2012 Realizing the future we want for all,

| — | med beaktande av det arbete som görs av FN:s generalsekreterares högnivågrupp om utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och resultatet av Rio+20-konferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som görs av FN:s generalsekreterares högnivågrupp om utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och resultatet av Rio+20-konferensen,

| — | med beaktande av Monterreysamförståndet, som antogs vid Internationella konferensen om finansiering för utveckling i Monterrey, Mexiko, den 18–22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreysamförståndet, som antogs vid Internationella konferensen om finansiering för utveckling i Monterrey, Mexiko, den 18–22 mars 2002,

| — | med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som antogs vid högnivåmötet i Busan i december 2011 om utvecklingsbiståndets effektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som antogs vid högnivåmötet i Busan i december 2011 om utvecklingsbiståndets effektivitet,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (1) och EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (1) och EU:s uppförandekod om komplementaritet och arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken (2),

| — | med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som bekräftar att EU ska säkerställa samstämdheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som bekräftar att EU ska säkerställa samstämdheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål,

| — | med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, i vilken det anges att ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, i vilken det anges att ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005Konsekvens i utvecklingspolitiken (COM(2005)0134) och rådets slutsatser om en konsekvent politik för utveckling, som antogs vid det 3 166:e mötet i rådet (utrikes frågor) av den 14 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 april 2005Konsekvens i utvecklingspolitiken (COM(2005)0134) och rådets slutsatser om en konsekvent politik för utveckling, som antogs vid det 3 166:e mötet i rådet (utrikes frågor) av den 14 maj 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010EU:s policyram för att hjälpa utvecklingsländer att stärka livsmedelsförsörjningen (COM(2010)0127),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010Humanitärt livsmedelsbistånd (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 2010Humanitärt livsmedelsbistånd (COM(2010)0126),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (COM(2012)0586),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 mars 2013Bättre nutrition för mödrar och barn i det externa biståndet: ett politiskt ramverk för EU (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 mars 2013Bättre nutrition för mödrar och barn i det externa biståndet: ett politiskt ramverk för EU (COM(2013)0141),

| — | med beaktande av den europeiska utvecklingsrapporten av den 19 september 2008Millennium Development Goals at Midpoint: Where do we stand and where do we need to go?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska utvecklingsrapporten av den 19 september 2008Millennium Development Goals at Midpoint: Where do we stand and where do we need to go?,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 februari 2013Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (COM(2013)0092),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 7 december 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingsarbete (COM(2011)0840), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 7 december 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingsarbete (COM(2011)0840),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011En budget för Europa 2020 (COM(2011)0500) och kommissionens arbetsdokument av samma datum A Budget for Europe 2020: the current system of funding, the challenges ahead, the results of stakeholders consultation and different options on the main horizontal and sectoral issues (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011En budget för Europa 2020 (COM(2011)0500) och kommissionens arbetsdokument av samma datum A Budget for Europe 2020: the current system of funding, the challenges ahead, the results of stakeholders consultation and different options on the main horizontal and sectoral issues (SEC(2011)0868),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande av den 7 december 2011 till Europaparlamentet och rådet Europa i världen: En ny strategi för finansiering av EU:s yttre åtgärder (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande av den 7 december 2011 till Europaparlamentet och rådet Europa i världen: En ny strategi för finansiering av EU:s yttre åtgärder (COM(2011)0865),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2011Förberedelse av den fleråriga finansieringsramen för finansieringen av EU:s samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet samt de utomeuropeiska länderna och territorierna under perioden 2014–2020 (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2011Förberedelse av den fleråriga finansieringsramen för finansieringen av EU:s samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet samt de utomeuropeiska länderna och territorierna under perioden 2014–2020 (COM(2011)0837),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om EU-stöd till hållbara förändringar i övergångssamhällen, 3 218:e mötet i rådet (utrikes frågor) av den 31 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om EU-stöd till hållbara förändringar i övergångssamhällen, 3 218:e mötet i rådet (utrikes frågor) av den 31 januari 2013,

| — | med beaktande av rådets slutsatser avseende en förstärkning av verkan av EU:s utvecklingspolitik: en förändringsagenda, 3 166:e mötet i rådet (utrikes frågor) av den 14 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser avseende en förstärkning av verkan av EU:s utvecklingspolitik: en förändringsagenda, 3 166:e mötet i rådet (utrikes frågor) av den 14 maj 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492),

| — | med beaktande av kommissionens offentliga samråd om förberedandet av en EU-ståndpunkt avseende en utvecklingsram för tiden efter 2015 (3), som pågick mellan den 15 juni 2012 och den 15 september 2012 och som var öppna för alla berörda parter, enskilda personer, organisationer (statliga/icke-statliga, parlamentariska, akademiska, från den privata sektorn etc.) och länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens offentliga samråd om förberedandet av en EU-ståndpunkt avseende en utvecklingsram för tiden efter 2015 (3), som pågick mellan den 15 juni 2012 och den 15 september 2012 och som var öppna för alla berörda parter, enskilda personer, organisationer (statliga/icke-statliga, parlamentariska, akademiska, från den privata sektorn etc.) och länder,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 april 2010EU:s åtgärdsplan i tolv punkter till stöd för millennieutvecklingsmålen (COM(2010)0159), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 april 2010EU:s åtgärdsplan i tolv punkter till stöd för millennieutvecklingsmålen (COM(2010)0159),

| — | med beaktande av resolutionen av den 15 juni 2010 om framstegen i uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: halvtidsöversyn inför FN:s högnivåmöte i september 2010 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 15 juni 2010 om framstegen i uppnåendet av millennieutvecklingsmålen: halvtidsöversyn inför FN:s högnivåmöte i september 2010 (4),

| — | med beaktande av studien från januari 2013 Millennium Development Goals and beyond 2015 – a strong EU engagement, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från januari 2013 Millennium Development Goals and beyond 2015 – a strong EU engagement,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0165/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0165/2013), och av följande skäl:

| A. | Tack vare att millennieutvecklingsmålen innehåller konkreta och tidsbundna mål har de ökat medvetandet om att utrotandet av den globala fattigdomen är en brådskande utmaning och en prioritering för globala insatser. Med två år kvar till 2015, det år då millennieutvecklingsmålen ska vara uppfyllda, har det skett stora framsteg. Målet att minska den extrema fattigdomen med hälften har nåtts, vilket även gäller målet att halvera den andel av befolkningen som saknar pålitlig tillgång till tjänliga dricksvattenkällor. Dessutom har förhållandena för 200 miljoner människor som lever i slumområden förbättrats, antalet flickor som går i grundskola är lika stort som antalet pojkar och framstegen med att minska barna- och mödradödligheten går snabbare. De nuvarande millennieutvecklingsmålen bidrar emellertid inte tillräckligt till att hantera grundorsakerna till fattigdom såsom ojämlikhet inom och mellan länder, social utestängning, biologisk mångfald och god förvaltning. |
| --- | --- |

A.

Tack vare att millennieutvecklingsmålen innehåller konkreta och tidsbundna mål har de ökat medvetandet om att utrotandet av den globala fattigdomen är en brådskande utmaning och en prioritering för globala insatser. Med två år kvar till 2015, det år då millennieutvecklingsmålen ska vara uppfyllda, har det skett stora framsteg. Målet att minska den extrema fattigdomen med hälften har nåtts, vilket även gäller målet att halvera den andel av befolkningen som saknar pålitlig tillgång till tjänliga dricksvattenkällor. Dessutom har förhållandena för 200 miljoner människor som lever i slumområden förbättrats, antalet flickor som går i grundskola är lika stort som antalet pojkar och framstegen med att minska barna- och mödradödligheten går snabbare. De nuvarande millennieutvecklingsmålen bidrar emellertid inte tillräckligt till att hantera grundorsakerna till fattigdom såsom ojämlikhet inom och mellan länder, social utestängning, biologisk mångfald och god förvaltning.

| B. | Det europeiska samförståndet om utveckling, som undertecknats av kommissionen, rådet och Europaparlamentet, utgör ett regelverk. I detta dokument, som har stor spännvidd och är mycket viktigt, betonas den europeiska färdplanen om utveckling, samt dess ramar och riktlinjer. |
| --- | --- |

B.

Det europeiska samförståndet om utveckling, som undertecknats av kommissionen, rådet och Europaparlamentet, utgör ett regelverk. I detta dokument, som har stor spännvidd och är mycket viktigt, betonas den europeiska färdplanen om utveckling, samt dess ramar och riktlinjer.

| C. | Millennieutvecklingsmålen har bidragit till att fattigdom betraktas som en flerdimensionell brist i människors liv som inbegriper utbildning, hälsa, miljö, livsmedel, sysselsättning, boende och jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- |

C.

Millennieutvecklingsmålen har bidragit till att fattigdom betraktas som en flerdimensionell brist i människors liv som inbegriper utbildning, hälsa, miljö, livsmedel, sysselsättning, boende och jämställdhet mellan könen.

| D. | Det återstår övergripande utmaningar som dessutom förväntas öka – fattigdom, svält och undernäring, avsaknad av tillgång till kvalitativ hälsovård för alla, begränsad tillgång till läkemedel, brist på fungerande, säkra sanitära system och hygien, otillräcklig tillgång till grundutbildning och gymnasieutbildning av god kvalitet, hög arbetslöshet, särskilt bland ungdomar, bristande socialt skydd och respekt för mänskliga rättigheter, bristande jämställdhet, bl.a. mellan könen, miljöförsämringar och klimatförändringar. Till följd av detta är det nödvändigt att finna nya utvecklingsvägar som leder till en integrerande och hållbar utveckling för alla. |
| --- | --- |

D.

Det återstår övergripande utmaningar som dessutom förväntas öka – fattigdom, svält och undernäring, avsaknad av tillgång till kvalitativ hälsovård för alla, begränsad tillgång till läkemedel, brist på fungerande, säkra sanitära system och hygien, otillräcklig tillgång till grundutbildning och gymnasieutbildning av god kvalitet, hög arbetslöshet, särskilt bland ungdomar, bristande socialt skydd och respekt för mänskliga rättigheter, bristande jämställdhet, bl.a. mellan könen, miljöförsämringar och klimatförändringar. Till följd av detta är det nödvändigt att finna nya utvecklingsvägar som leder till en integrerande och hållbar utveckling för alla.

| E. | Nästan 1 miljard människor i världen lider av undernäring och över 200 miljoner är arbetslösa. Endast 28 procent av världens befolkning har tillgång till omfattande sociala trygghetssystem, vilket visar på en hög förekomst av informell sysselsättning. Uppskattningsvis 1,4 miljarder människor saknar tillgång till tillräckliga energitjänster, vilket hindrar dem från att ta sig ur fattigdomen. |
| --- | --- |

E.

Nästan 1 miljard människor i världen lider av undernäring och över 200 miljoner är arbetslösa. Endast 28 procent av världens befolkning har tillgång till omfattande sociala trygghetssystem, vilket visar på en hög förekomst av informell sysselsättning. Uppskattningsvis 1,4 miljarder människor saknar tillgång till tillräckliga energitjänster, vilket hindrar dem från att ta sig ur fattigdomen.

| F. | Uppskattningsvis 2,6 miljoner barn i utvecklingsländerna dör varje år till följd av undernäring, och antalet personer som lider av undernäring förväntas öka till följd av klimatförändringens effekter. |
| --- | --- |

F.

Uppskattningsvis 2,6 miljoner barn i utvecklingsländerna dör varje år till följd av undernäring, och antalet personer som lider av undernäring förväntas öka till följd av klimatförändringens effekter.

| G. | Uppskattningsvis 140 miljoner flickor kommer att bli barnbrudar till 2020 om de rådande nivåerna av tidiga äktenskap håller i sig. |
| --- | --- |

G.

Uppskattningsvis 140 miljoner flickor kommer att bli barnbrudar till 2020 om de rådande nivåerna av tidiga äktenskap håller i sig.

| H. | Tre fjärdedelar av världens fattiga lever i medelinkomstländer och enligt Världsbankens indikatorer för utvecklingen av världens länder 2008 har inkomst- och välståndsklyftorna inom länderna ökat sedan början på 1980-talet, även i höginkomstländerna. Osäkerheten kring inkomster och arbetstillfällen har ökat till följd av globaliseringsmönster som bygger på utlokalisering av arbetstillfällen och svagare anställningsskydd. |
| --- | --- |

H.

Tre fjärdedelar av världens fattiga lever i medelinkomstländer och enligt Världsbankens indikatorer för utvecklingen av världens länder 2008 har inkomst- och välståndsklyftorna inom länderna ökat sedan början på 1980-talet, även i höginkomstländerna. Osäkerheten kring inkomster och arbetstillfällen har ökat till följd av globaliseringsmönster som bygger på utlokalisering av arbetstillfällen och svagare anställningsskydd.

| I. | Det uppskattas att över 600 miljoner människor år 2015 fortfarande kommer att använda otjänliga vattenkällor som innebär en hälsorisk och att en miljard människor, av vilka 70 procent är kvinnor, kommer att leva på mindre än 1,25 US-dollar per dag, särskilt i flera afrikanska länder men också i tillväxtländer. Om de nuvarande tendenserna håller i sig kommer millennieutvecklingsmålet att halvera andelen människor som inte har tillgång till grundläggande sanitära tjänster inte att uppnås förrän 2049. För närvarande är nästan 200 miljoner människor arbetslösa, cirka 74 miljoner i åldern 15–24 år, och endast 20 procent av världens befolkning har ett tillräckligt socialförsäkringsskydd, medan över hälften inte har något socialförsäkringsskydd överhuvudtaget. Tack vare beslutet att utse 2015 till Europaåret för utveckling kommer man att kunna öka EU-medborgarnas kunskap om hur betydelsefulla de nya millennieutvecklingsmålen är. |
| --- | --- |

I.

Det uppskattas att över 600 miljoner människor år 2015 fortfarande kommer att använda otjänliga vattenkällor som innebär en hälsorisk och att en miljard människor, av vilka 70 procent är kvinnor, kommer att leva på mindre än 1,25 US-dollar per dag, särskilt i flera afrikanska länder men också i tillväxtländer. Om de nuvarande tendenserna håller i sig kommer millennieutvecklingsmålet att halvera andelen människor som inte har tillgång till grundläggande sanitära tjänster inte att uppnås förrän 2049. För närvarande är nästan 200 miljoner människor arbetslösa, cirka 74 miljoner i åldern 15–24 år, och endast 20 procent av världens befolkning har ett tillräckligt socialförsäkringsskydd, medan över hälften inte har något socialförsäkringsskydd överhuvudtaget. Tack vare beslutet att utse 2015 till Europaåret för utveckling kommer man att kunna öka EU-medborgarnas kunskap om hur betydelsefulla de nya millennieutvecklingsmålen är.

| J. | Den globala livsmedels-, energi- och finanskrisen 2007–2010, tillsammans med den globala ekonomiska nedgången och klimatförändringarna, visade bräckligheten i de globala livsmedelsförsörjningssystemen och avslöjade fel i finans- och råvarumarknaderna och i de globala styrningsmekanismerna. |
| --- | --- |

J.

Den globala livsmedels-, energi- och finanskrisen 2007–2010, tillsammans med den globala ekonomiska nedgången och klimatförändringarna, visade bräckligheten i de globala livsmedelsförsörjningssystemen och avslöjade fel i finans- och råvarumarknaderna och i de globala styrningsmekanismerna.

| K. | Hållbarhetsaspekter, bland annat det brådskande behovet av att minska de globala växthusgasutsläppen och uppnå en mer rättvis och hållbar förvaltning och styrning av naturresurser, är den största utmaningen på förändringsagendan. |
| --- | --- |

K.

Hållbarhetsaspekter, bland annat det brådskande behovet av att minska de globala växthusgasutsläppen och uppnå en mer rättvis och hållbar förvaltning och styrning av naturresurser, är den största utmaningen på förändringsagendan.

| L. | I 1986 års förklaring om rätten till utveckling anges utveckling som en grundläggande mänsklig rättighet. I förklaringen görs ett åtagande om ett ”människorättsbaserat” synsätt, som kännetecknas av förverkligandet av alla mänskliga rättigheter (ekonomiska, sociala, kulturella, medborgerliga och politiska rättigheter). Förklaringen innehåller även ett åtagande om att stärka det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

L.

I 1986 års förklaring om rätten till utveckling anges utveckling som en grundläggande mänsklig rättighet. I förklaringen görs ett åtagande om ett ”människorättsbaserat” synsätt, som kännetecknas av förverkligandet av alla mänskliga rättigheter (ekonomiska, sociala, kulturella, medborgerliga och politiska rättigheter). Förklaringen innehåller även ett åtagande om att stärka det internationella samarbetet.

| M. | Huruvida millennieutvecklingsmålen kommer att uppnås före slutdatumet beror till stor del på om det globala partnerskapet för utveckling fullgörs. EU och dess medlemsstater måste stå fast vid sina åtaganden och får inte tillåta att den pågående ekonomiska och finansiella krisen hejdar de framsteg som har skett. |
| --- | --- |

M.

Huruvida millennieutvecklingsmålen kommer att uppnås före slutdatumet beror till stor del på om det globala partnerskapet för utveckling fullgörs. EU och dess medlemsstater måste stå fast vid sina åtaganden och får inte tillåta att den pågående ekonomiska och finansiella krisen hejdar de framsteg som har skett.

| N. | Enligt artikel 208 i EUF-fördraget är minskning och, på sikt, utrotning av fattigdomen det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

N.

Enligt artikel 208 i EUF-fördraget är minskning och, på sikt, utrotning av fattigdomen det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik.

| O. | Femtio år av biståndsbaserad utvecklingspolitik har skapat ett överdrivet beroende (5). |
| --- | --- |

O.

Femtio år av biståndsbaserad utvecklingspolitik har skapat ett överdrivet beroende (5).

| P. | FN verkar i nära samarbete med alla berörda parter, utan att utesluta någon enskild part, för att bygga vidare på den slagkraft som millennieutvecklingsmålen skapat och för att fortsätta med en ambitiös agenda för tiden efter 2015, som ska bygga på bistånd av bättre kvalitet, förbättrad samordning och respekt för principerna om konsekvens i politiken. |
| --- | --- |

P.

FN verkar i nära samarbete med alla berörda parter, utan att utesluta någon enskild part, för att bygga vidare på den slagkraft som millennieutvecklingsmålen skapat och för att fortsätta med en ambitiös agenda för tiden efter 2015, som ska bygga på bistånd av bättre kvalitet, förbättrad samordning och respekt för principerna om konsekvens i politiken.

| Q. | EU:s åtagande om att garantera en konsekvent politik för utveckling i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från 2005, bekräftades på nytt i rådets slutsatser av den 14 maj 2012 (6). |
| --- | --- |

Q.

EU:s åtagande om att garantera en konsekvent politik för utveckling i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från 2005, bekräftades på nytt i rådets slutsatser av den 14 maj 2012 (6).

| R. | EU, som är världens största biståndsgivare, är fast beslutet att uppnå millennieutvecklingsmålen i tid och är djupt engagerat i förhandlingarna om utvecklingsagendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

R.

EU, som är världens största biståndsgivare, är fast beslutet att uppnå millennieutvecklingsmålen i tid och är djupt engagerat i förhandlingarna om utvecklingsagendan för tiden efter 2015.

| S. | Europaparlamentet fäster särskild vikt vid denna process och anser att EU bör driva på arbetet med utvecklingsramen för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

S.

Europaparlamentet fäster särskild vikt vid denna process och anser att EU bör driva på arbetet med utvecklingsramen för tiden efter 2015.

| T. | Ett stort antal instabila eller konfliktdrabbade länder har inte uppnått något av millennieutvecklingsmålen (7). |
| --- | --- |

T.

Ett stort antal instabila eller konfliktdrabbade länder har inte uppnått något av millennieutvecklingsmålen (7).

| U. | Avsaknad av fred, säkerhet och demokrati, av respekt för de mänskliga rättigheterna och av politisk stabilitet, tillsammans med korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, hindrar fattiga länder från att förverkliga sin utvecklingspotential. |
| --- | --- |

U.

Avsaknad av fred, säkerhet och demokrati, av respekt för de mänskliga rättigheterna och av politisk stabilitet, tillsammans med korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, hindrar fattiga länder från att förverkliga sin utvecklingspotential.

| V. | 75 procent av världens fattiga lever i medelinkomstländer, trots dessa länders ekonomiska tillväxt, och situationen i medelinkomstländer bör därför inte förbises vid översynen av millennieutvecklingsmålen, samtidigt som differentieringsprincipen i den nya utvecklingsagendan måste beaktas. |
| --- | --- |

V.

75 procent av världens fattiga lever i medelinkomstländer, trots dessa länders ekonomiska tillväxt, och situationen i medelinkomstländer bör därför inte förbises vid översynen av millennieutvecklingsmålen, samtidigt som differentieringsprincipen i den nya utvecklingsagendan måste beaktas.

I.   
  Millennieutvecklingsmålen och nya utmaningar

| 1. | Europaparlamentet påpekar att millennieutvecklingsmålen från år 2000 har bidragit till många framgångar i medelinkomst- och utvecklingsländer. Dessa resultat måste analyseras korrekt för den framtida ramen med målsättningen att uppnå mer globala och hållbara resultat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att millennieutvecklingsmålen från år 2000 har bidragit till många framgångar i medelinkomst- och utvecklingsländer. Dessa resultat måste analyseras korrekt för den framtida ramen med målsättningen att uppnå mer globala och hållbara resultat.

| 2. | Europaparlamentet betonar att situationen i världen liksom fattigdomens natur dramatiskt har förändrats under det senaste årtiondet, och att ökade klyftor och orättvisor mellan och inom länder har kommit att spela en stor roll i samband med fattigdomsutrotningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att situationen i världen liksom fattigdomens natur dramatiskt har förändrats under det senaste årtiondet, och att ökade klyftor och orättvisor mellan och inom länder har kommit att spela en stor roll i samband med fattigdomsutrotningen.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att även om vissa utvecklingsländer har blivit givare, kännetecknas de fortfarande av stora och växande orättvisor jämfört med andra utvecklingsländer. Parlamentet påpekar att bl.a. klimatförändring, osäker livsmedelsförsörjning, migration, arbetslöshet, demografisk förändring, korruption, resursbrist, ohållbar tillväxt, finansiell och ekonomisk kris samt kränkningar av de mänskliga rättigheterna innebär komplexa utmaningar som är knutna till varandra. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att även om vissa utvecklingsländer har blivit givare, kännetecknas de fortfarande av stora och växande orättvisor jämfört med andra utvecklingsländer. Parlamentet påpekar att bl.a. klimatförändring, osäker livsmedelsförsörjning, migration, arbetslöshet, demografisk förändring, korruption, resursbrist, ohållbar tillväxt, finansiell och ekonomisk kris samt kränkningar av de mänskliga rättigheterna innebär komplexa utmaningar som är knutna till varandra.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att miljöförsämringar äventyrar uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, bland annat målet att utrota extrem fattigdom och svält. Parlamentet påminner särskilt om att ihållande ojämlikheter och kampen om knappa resurser är bland de främsta orsakerna till konflikter, svält, osäkerhet och våld, vilka i sin tur är grundläggande faktorer som hindrar människors utveckling och insatser för att uppnå en hållbar utveckling. Parlamentet efterfrågar ett mer allsidigt synsätt som avspeglar resultatet och uppföljningen av Rio+20-konferensen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att miljöförsämringar äventyrar uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, bland annat målet att utrota extrem fattigdom och svält. Parlamentet påminner särskilt om att ihållande ojämlikheter och kampen om knappa resurser är bland de främsta orsakerna till konflikter, svält, osäkerhet och våld, vilka i sin tur är grundläggande faktorer som hindrar människors utveckling och insatser för att uppnå en hållbar utveckling. Parlamentet efterfrågar ett mer allsidigt synsätt som avspeglar resultatet och uppföljningen av Rio+20-konferensen om hållbar utveckling.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det måste råda följdriktighet mellan EU:s handelspolitik och utvecklingspolitik, framför allt när det gäller de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att det måste råda följdriktighet mellan EU:s handelspolitik och utvecklingspolitik, framför allt när det gäller de yttersta randområdena.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta på sig en ledande roll och framföra ett enat budskap under diskussionerna om utvecklingsramen för tiden efter 2015 och fram till FN-toppmötet och att anta en gemensam och ambitiös ståndpunkt om de principer och mål som bör ingå i den nya utvecklingsramen för tiden efter 2015. Samtidigt påpekar parlamentet att det måste finnas en gemensam, omfattande och integrerad ram med tydliga riktmärken som omfattar de viktigaste utvecklings- och hållbarhetsfrågorna, och att denna ram måste vara universell och övergripande till sin natur och att den måste främja välstånd, mänskliga rättigheter och välbefinnande för alla. Alla länder måste direkt och aktivt delta i utformningen och genomförandet av ramen, och de rikare ländernas roll och ansvar – utöver finansiering – för ramens framgång måste uppmärksammas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta på sig en ledande roll och framföra ett enat budskap under diskussionerna om utvecklingsramen för tiden efter 2015 och fram till FN-toppmötet och att anta en gemensam och ambitiös ståndpunkt om de principer och mål som bör ingå i den nya utvecklingsramen för tiden efter 2015. Samtidigt påpekar parlamentet att det måste finnas en gemensam, omfattande och integrerad ram med tydliga riktmärken som omfattar de viktigaste utvecklings- och hållbarhetsfrågorna, och att denna ram måste vara universell och övergripande till sin natur och att den måste främja välstånd, mänskliga rättigheter och välbefinnande för alla. Alla länder måste direkt och aktivt delta i utformningen och genomförandet av ramen, och de rikare ländernas roll och ansvar – utöver finansiering – för ramens framgång måste uppmärksammas.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att det globala partnerskapet för utveckling bör riktas om så att det tar hänsyn till de förändrade förhållandena och att det bör vara nära sammankopplat med de nya aspekterna i utvecklingsagendan för tiden efter 2015. Parlamentet understryker att ett omarbetat och stärkt globalt partnerskap för utveckling kommer att vara en grundläggande förutsättning för genomförandet av utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och för att säkerställa ändamålsenliga ansvarsmekanismer på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att det globala partnerskapet för utveckling bör riktas om så att det tar hänsyn till de förändrade förhållandena och att det bör vara nära sammankopplat med de nya aspekterna i utvecklingsagendan för tiden efter 2015. Parlamentet understryker att ett omarbetat och stärkt globalt partnerskap för utveckling kommer att vara en grundläggande förutsättning för genomförandet av utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och för att säkerställa ändamålsenliga ansvarsmekanismer på samtliga nivåer.

| 8. | Europaparlamentet anser att denna samlade strategi kräver lämplig samordning mellan EU och dess medlemsstater innan den presenteras vid hösttoppmötet i New York. Strategin bör också stå i förgrunden i förhandlingarna under ledning av den kommissionsledamot som ansvarar för utveckling. Parlamentet uppmanar EU, som är världens största givare, att axla alla delar av sin roll som den främsta aktören avseende utvecklingsagendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att denna samlade strategi kräver lämplig samordning mellan EU och dess medlemsstater innan den presenteras vid hösttoppmötet i New York. Strategin bör också stå i förgrunden i förhandlingarna under ledning av den kommissionsledamot som ansvarar för utveckling. Parlamentet uppmanar EU, som är världens största givare, att axla alla delar av sin roll som den främsta aktören avseende utvecklingsagendan för tiden efter 2015.

| 9. | Europaparlamentet anser att utvecklingsramen för tiden efter 2015 bör inbegripa såväl millennieutvecklingsmålen som målen för hållbar utveckling, och att den bör främja välstånd och välbefinnande för alla, inbegripet sårbara grupper som kvinnor, barn, äldre och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att det måste finnas en verklig flexibilitet i fastställandet av nationella mål allt efter kapacitet, med direkt och aktivt deltagande av utvecklingsländerna och utvecklingsaktörerna, särskilt det civila samhället. Parlamentet påpekar att de rika länderna måste göra kraftfulla åtaganden, både när det gäller deras egen utveckling och den del av deras politik som påverkar andra länder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att utvecklingsramen för tiden efter 2015 bör inbegripa såväl millennieutvecklingsmålen som målen för hållbar utveckling, och att den bör främja välstånd och välbefinnande för alla, inbegripet sårbara grupper som kvinnor, barn, äldre och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att det måste finnas en verklig flexibilitet i fastställandet av nationella mål allt efter kapacitet, med direkt och aktivt deltagande av utvecklingsländerna och utvecklingsaktörerna, särskilt det civila samhället. Parlamentet påpekar att de rika länderna måste göra kraftfulla åtaganden, både när det gäller deras egen utveckling och den del av deras politik som påverkar andra länder.

| 10. | Europaparlamentet betonar att de uteblivna framstegen för de millennieutvecklingsmål som rör kvinnors ställning inte bara beror på finansiella eller tekniska hinder, utan framför allt på bristande politisk vilja. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att de uteblivna framstegen för de millennieutvecklingsmål som rör kvinnors ställning inte bara beror på finansiella eller tekniska hinder, utan framför allt på bristande politisk vilja.

II.   
  Fattigdomsutrotning

| 11. | Europaparlamentet förespråkar med kraft att fattigdomsutrotning, som är det främsta målet för EU:s utvecklingssamarbete, och uppnående av hållbar social och miljömässig utveckling inom jordens begränsningar ska utgöra de övergripande prioriteringarna för utvecklingsagendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förespråkar med kraft att fattigdomsutrotning, som är det främsta målet för EU:s utvecklingssamarbete, och uppnående av hållbar social och miljömässig utveckling inom jordens begränsningar ska utgöra de övergripande prioriteringarna för utvecklingsagendan för tiden efter 2015.

| 12. | Europaparlamentet betonar att ojämlikhet hindrar den ekonomiska utvecklingen och arbetet med att utrota fattigdomen. Parlamentet påminner särskilt om att en utbredd ojämlikhet gör det svårt att bygga upp brett förankrade och finanspolitiskt hållbara sociala välfärdssystem som bygger på fördelningspolitik och som grundas på principer om social solidaritet. Stor ojämlikhet kan leda till ökad brottslighet eller utlösa våldsamma konflikter, särskilt i multietniska samhällen. Parlamentet anser att de strukturella orsakerna till fattigdom måste tacklas för att ett samhälle verkligen ska förändras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att ojämlikhet hindrar den ekonomiska utvecklingen och arbetet med att utrota fattigdomen. Parlamentet påminner särskilt om att en utbredd ojämlikhet gör det svårt att bygga upp brett förankrade och finanspolitiskt hållbara sociala välfärdssystem som bygger på fördelningspolitik och som grundas på principer om social solidaritet. Stor ojämlikhet kan leda till ökad brottslighet eller utlösa våldsamma konflikter, särskilt i multietniska samhällen. Parlamentet anser att de strukturella orsakerna till fattigdom måste tacklas för att ett samhälle verkligen ska förändras.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att utveckling och fattigdom är knutna till de utmaningar som utgörs av fred och säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, demokrati och god samhällsstyrning. Parlamentet efterlyser därför ett förnyat förhållningssätt till fattigdomsutrotning som beaktar betydelsen av ekonomisk utveckling och tillväxt för alla, omfördelning av resurser via budgeten, anständigt arbete, ändamålsenlig yrkesutbildning, miljöhållbarhet, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att utveckling och fattigdom är knutna till de utmaningar som utgörs av fred och säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, demokrati och god samhällsstyrning. Parlamentet efterlyser därför ett förnyat förhållningssätt till fattigdomsutrotning som beaktar betydelsen av ekonomisk utveckling och tillväxt för alla, omfördelning av resurser via budgeten, anständigt arbete, ändamålsenlig yrkesutbildning, miljöhållbarhet, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning.

| 14. | Europaparlamentet anser att ”agendan för tiden efter millennieutvecklingsmålen” bör förankras i förklaringen om rätten till utveckling från 1986, där utveckling dels bekräftas som en grundläggande mänsklig rättighet, dels betraktas som en process. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att ”agendan för tiden efter millennieutvecklingsmålen” bör förankras i förklaringen om rätten till utveckling från 1986, där utveckling dels bekräftas som en grundläggande mänsklig rättighet, dels betraktas som en process.

| 15. | Europaparlamentet anser att jämställdhetsintegrering bör ingå i en tillväxtinriktad strategi för fattigdomsutrotning och att jämställdhet bör integreras i alla EU:s program, politikområden och strategier samt i ramen för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att jämställdhetsintegrering bör ingå i en tillväxtinriktad strategi för fattigdomsutrotning och att jämställdhet bör integreras i alla EU:s program, politikområden och strategier samt i ramen för tiden efter 2015.

| 16. | Europaparlamentet betonar att inkludering är ett dynamiskt begrepp som går längre än strategier som gynnar de fattiga och som innebär att målgruppen breddas för att inbegripa sårbara befolkningsgrupper med osäkra försörjningsmöjligheter; detta kräver att utvecklingsstrategier förankras i den makroekonomiska ramen. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att fastställa kvalitativa indikatorer för att mäta både i vilken grad utvecklingen är inkluderande och hållbar och i vilken utsträckning de sämst lottade och mest sårbara gruppernas behov tillgodoses. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att inkludering är ett dynamiskt begrepp som går längre än strategier som gynnar de fattiga och som innebär att målgruppen breddas för att inbegripa sårbara befolkningsgrupper med osäkra försörjningsmöjligheter; detta kräver att utvecklingsstrategier förankras i den makroekonomiska ramen. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att fastställa kvalitativa indikatorer för att mäta både i vilken grad utvecklingen är inkluderande och hållbar och i vilken utsträckning de sämst lottade och mest sårbara gruppernas behov tillgodoses.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang en bredare definition av fattigdom än den som grundar sig enbart på bruttonationalprodukten (BNP). Parlamentet betonar att många av världens fattiga inte inbegrips i de globala och nationella genomsnitten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang en bredare definition av fattigdom än den som grundar sig enbart på bruttonationalprodukten (BNP). Parlamentet betonar att många av världens fattiga inte inbegrips i de globala och nationella genomsnitten.

Hälsa, kost, utbildning och socialt skydd

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs långsiktiga utvecklingsstrategier för att hantera undernäring bland barn och mödrar. Strategierna bör inriktas på sektorer som påverkar undernäring, såsom hälsa, utbildning, vatten och sanitet samt jordbruk. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att det krävs långsiktiga utvecklingsstrategier för att hantera undernäring bland barn och mödrar. Strategierna bör inriktas på sektorer som påverkar undernäring, såsom hälsa, utbildning, vatten och sanitet samt jordbruk.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att den mångdimensionella aspekten av människors välbefinnande måste erkännas fullt ut. I detta sammanhang påminner parlamentet om att hälsa, kost, socialt skydd, jämställdhet och utbildning är centrala drivkrafter för fattigdomsutrotning och ekonomisk utveckling för alla. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att den mångdimensionella aspekten av människors välbefinnande måste erkännas fullt ut. I detta sammanhang påminner parlamentet om att hälsa, kost, socialt skydd, jämställdhet och utbildning är centrala drivkrafter för fattigdomsutrotning och ekonomisk utveckling för alla.

| 20. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att först minska klyftorna mellan könen inom utbildningen för att höja humankapitalets genomsnittliga kvalitet och därefter inom hälso- och sjukvården för att förbättra mödrahälsan och minska barnadödligheten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att först minska klyftorna mellan könen inom utbildningen för att höja humankapitalets genomsnittliga kvalitet och därefter inom hälso- och sjukvården för att förbättra mödrahälsan och minska barnadödligheten.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att kraftfullt stödja rätten till högsta möjliga hälsonivå, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter samt integrering av hiv/aids-frågan, bland annat genom frivillig familjeplanering, säker abort och preventivmedel. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU att kraftfullt stödja rätten till högsta möjliga hälsonivå, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter samt integrering av hiv/aids-frågan, bland annat genom frivillig familjeplanering, säker abort och preventivmedel.

| 22. | Europaparlamentet betonar att millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015 omfattar ett särskilt mål om utrotande av alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015 omfattar ett särskilt mål om utrotande av alla former av våld mot kvinnor.

| 23. | Europaparlamentet betonar att tillgången till ett allmänt sjukvårdssystem – som kombinerar behandling med förebyggande – allmän tillgång till näringsrika livsmedel i tillräcklig mängd samt utbildning av hög kvalitet för alla och på alla nivåer som ger utsikter till anställning bör betraktas som viktiga mål i agendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att tillgången till ett allmänt sjukvårdssystem – som kombinerar behandling med förebyggande – allmän tillgång till näringsrika livsmedel i tillräcklig mängd samt utbildning av hög kvalitet för alla och på alla nivåer som ger utsikter till anställning bör betraktas som viktiga mål i agendan för tiden efter 2015.

| 24. | Europaparlamentet betonar att utvecklingsramen för tiden efter 2015 för det första måste inbegripa mål om tillgång till rimligt prissatt hälsovård av god kvalitet som främst är inriktad på hälsofrämjande, förebyggande och botande insatser, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter samt hiv/aids, och för det andra konkreta åtgärder för inrättande av grundläggande hälsovårdssystem som garanterar förebyggande, behandling, vård och stöd för alla människor, även de mest marginaliserade och sårbara grupperna såsom minoriteter, fångar, migranter, papperslösa människor, sexarbetare och narkotikamissbrukare. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att utvecklingsramen för tiden efter 2015 för det första måste inbegripa mål om tillgång till rimligt prissatt hälsovård av god kvalitet som främst är inriktad på hälsofrämjande, förebyggande och botande insatser, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter samt hiv/aids, och för det andra konkreta åtgärder för inrättande av grundläggande hälsovårdssystem som garanterar förebyggande, behandling, vård och stöd för alla människor, även de mest marginaliserade och sårbara grupperna såsom minoriteter, fångar, migranter, papperslösa människor, sexarbetare och narkotikamissbrukare.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser ökade globala insatser för att minska dödligheten bland mödrar, spädbarn och småbarn, och bekräftar återigen betydelsen av allmän tillgång till reproduktiv hälsovård. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser ökade globala insatser för att minska dödligheten bland mödrar, spädbarn och småbarn, och bekräftar återigen betydelsen av allmän tillgång till reproduktiv hälsovård.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser fortsatt stöd till forskning om effektivare och mer hållbara program för förebyggande och behandling, inbegripet forskning om och utveckling av effektiva former av medicinsk intervention, inklusive vaccin, läkemedel och diagnoser. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet efterlyser fortsatt stöd till forskning om effektivare och mer hållbara program för förebyggande och behandling, inbegripet forskning om och utveckling av effektiva former av medicinsk intervention, inklusive vaccin, läkemedel och diagnoser.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor spelar en nyckelroll i frågor som rör kost och en tryggad livsmedelsförsörjning, eftersom kvinnor svarar för 80 procent av jordbruket i Afrika, även om det fortfarande är sällsynt att de äger den mark som de brukar. Parlamentet understryker att insatserna för att utrota svälten är beroende av stöd till småjordbrukare så att de kan producera tillräckligt med mat till sig själva och sina familjer. Parlamentet påpekar att de flesta småjordbrukare är kvinnor. Parlamentet förespråkar att ett förhållningssätt som beaktar jämställdhetsfrågor ska integreras i alla delar av programplaneringen för en tryggad livsmedelsförsörjning och understryker behovet av att förebygga och förhindra undernäring med hjälp av evidensbaserade ingripanden och att prioritera gravida kvinnor och små barn. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att kvinnor spelar en nyckelroll i frågor som rör kost och en tryggad livsmedelsförsörjning, eftersom kvinnor svarar för 80 procent av jordbruket i Afrika, även om det fortfarande är sällsynt att de äger den mark som de brukar. Parlamentet understryker att insatserna för att utrota svälten är beroende av stöd till småjordbrukare så att de kan producera tillräckligt med mat till sig själva och sina familjer. Parlamentet påpekar att de flesta småjordbrukare är kvinnor. Parlamentet förespråkar att ett förhållningssätt som beaktar jämställdhetsfrågor ska integreras i alla delar av programplaneringen för en tryggad livsmedelsförsörjning och understryker behovet av att förebygga och förhindra undernäring med hjälp av evidensbaserade ingripanden och att prioritera gravida kvinnor och små barn.

| 28. | Europaparlamentet påpekar behovet av att utforma och genomföra hälsoprogram för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen, eftersom den globala ekonomiska krisen har undergrävt framstegen i arbetet med hiv/aids, tuberkulos, malaria och försummade tropiska sjukdomar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar behovet av att utforma och genomföra hälsoprogram för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen, eftersom den globala ekonomiska krisen har undergrävt framstegen i arbetet med hiv/aids, tuberkulos, malaria och försummade tropiska sjukdomar.

| 29. | Europaparlamentet betonar att målet att förbättra mödrahälsan är viktigt för att minska mödradödligheten och uppnå allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård och familjeplanering. Parlamentet betonar vidare betydelsen av att utbildning och ökad kunskap om sexuell och reproduktiv hälsa ingår som en fullvärdig punkt i agendan för att säkra kvinnors hälsa. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att målet att förbättra mödrahälsan är viktigt för att minska mödradödligheten och uppnå allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård och familjeplanering. Parlamentet betonar vidare betydelsen av att utbildning och ökad kunskap om sexuell och reproduktiv hälsa ingår som en fullvärdig punkt i agendan för att säkra kvinnors hälsa.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utbildning i genusfrågor för både flickor och pojkar, från och med de tidiga skolåren, så att samhällets attityder och stereotyper successivt ändras och jämställdhet blir en grundläggande samhällsprincip i alla länder i världen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utbildning i genusfrågor för både flickor och pojkar, från och med de tidiga skolåren, så att samhällets attityder och stereotyper successivt ändras och jämställdhet blir en grundläggande samhällsprincip i alla länder i världen.

| 31. | Europaparlamentet begär att den del av unionens humanitära bistånd som är avsedd att bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen ska undantas från de restriktioner för humanitärt bistånd som införts av Förenta staterna och andra givare, särskilt genom att garantera tillgång till abort för kvinnor och flickor som våldtas under väpnade konflikter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet begär att den del av unionens humanitära bistånd som är avsedd att bidra till uppnåendet av millennieutvecklingsmålen ska undantas från de restriktioner för humanitärt bistånd som införts av Förenta staterna och andra givare, särskilt genom att garantera tillgång till abort för kvinnor och flickor som våldtas under väpnade konflikter.

| 32. | Europaparlamentet anser att möjligheten till anständigt arbete gör att fattiga hushåll kan ta sig ur fattigdomen. Anständigt arbete är också en central drivkraft för individer och familjer för att vinna självförtroende, känna samhällstillhörighet och ge ett produktivt bidrag. Parlamentet anser att fullständig och produktiv sysselsättning och anständigt arbete bör vara ett centralt mål i utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och att detta mål bör stödjas med hjälp av ett väl utformat nationellt socialt grundskydd för fattigdomsminskning och återhämtningsförmåga. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att möjligheten till anständigt arbete gör att fattiga hushåll kan ta sig ur fattigdomen. Anständigt arbete är också en central drivkraft för individer och familjer för att vinna självförtroende, känna samhällstillhörighet och ge ett produktivt bidrag. Parlamentet anser att fullständig och produktiv sysselsättning och anständigt arbete bör vara ett centralt mål i utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och att detta mål bör stödjas med hjälp av ett väl utformat nationellt socialt grundskydd för fattigdomsminskning och återhämtningsförmåga.

| 33. | Europaparlamentet betonar att hälsoupplysning och hälsoutbildning är viktiga faktorer för att förbättra folkhälsan. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att hälsoupplysning och hälsoutbildning är viktiga faktorer för att förbättra folkhälsan.

| 34. | Europaparlamentet kräver att man även fäster särskild vikt vid att bekämpa icke smittsamma sjukdomar som cancer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att man även fäster särskild vikt vid att bekämpa icke smittsamma sjukdomar som cancer.

| 35. | Europaparlamentet anser att millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015 bör innehålla insatser för att öka kvinnors egenmakt och jämställdheten genom att klyftorna mellan könen på alla utbildningsnivåer undanröjs, vilket ska ske med stöd av särskilda mål, inbegripet allmän tillgång till och slutförande av kvalitetsutbildning (grundskole- och gymnasieutbildning och högre utbildning) och yrkesutbildning som underlättar för ungdomar att hitta ett arbete, utrotning av analfabetism bland kvinnor och tillgång till allsidig sexualutbildning, såväl i skolan som i andra sammanhang. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015 bör innehålla insatser för att öka kvinnors egenmakt och jämställdheten genom att klyftorna mellan könen på alla utbildningsnivåer undanröjs, vilket ska ske med stöd av särskilda mål, inbegripet allmän tillgång till och slutförande av kvalitetsutbildning (grundskole- och gymnasieutbildning och högre utbildning) och yrkesutbildning som underlättar för ungdomar att hitta ett arbete, utrotning av analfabetism bland kvinnor och tillgång till allsidig sexualutbildning, såväl i skolan som i andra sammanhang.

III.   
  God samhällsstyrning

| 36. | Europaparlamentet betonar att ramen för hållbar utveckling för tiden efter 2015 kräver respekt för principen om demokratiskt styre och mänskliga rättigheter, effektiva, öppna och ansvarsfulla institutioner och partner på alla nivåer och ett civilt samhälle med egenmakt som systematiskt deltar i den demokratiska processen. Parlamentet betonar att ramen måste grundas på de centrala begreppen deltagandedemokrati och verkligt medborgarskap genom ett fullständigt och ökat utövande av medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att ramen för hållbar utveckling för tiden efter 2015 kräver respekt för principen om demokratiskt styre och mänskliga rättigheter, effektiva, öppna och ansvarsfulla institutioner och partner på alla nivåer och ett civilt samhälle med egenmakt som systematiskt deltar i den demokratiska processen. Parlamentet betonar att ramen måste grundas på de centrala begreppen deltagandedemokrati och verkligt medborgarskap genom ett fullständigt och ökat utövande av medborgerliga och politiska rättigheter.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att dela med sig av sin erfarenhet och sakkunskap till utvecklingsländerna och ge dem tillgång till kunskap inom relevanta områden avseende hållbar utveckling, och särskilt dra nytta av EU-medlemsstaternas erfarenhet av övergångsprocesser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att dela med sig av sin erfarenhet och sakkunskap till utvecklingsländerna och ge dem tillgång till kunskap inom relevanta områden avseende hållbar utveckling, och särskilt dra nytta av EU-medlemsstaternas erfarenhet av övergångsprocesser.

| 38. | Europaparlamentet anser att de pågående förhandlingarna och diskussionerna måste vara strukturerade för att säkerställa att ett tydligt åtagande för demokratiska styrelseformer avspeglas och eftersträvas i den nya utvecklingsramen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att de pågående förhandlingarna och diskussionerna måste vara strukturerade för att säkerställa att ett tydligt åtagande för demokratiska styrelseformer avspeglas och eftersträvas i den nya utvecklingsramen.

| 39. | Europaparlamentet understryker att klimatförändringarna, den senaste tidens livsmedelspriskris och den globala finanskrisen kan kopplas till den bristfälliga globala styrningen. Parlamentet betonar därför att global styrning bör vara ett centralt inslag i utvecklingsagendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att klimatförändringarna, den senaste tidens livsmedelspriskris och den globala finanskrisen kan kopplas till den bristfälliga globala styrningen. Parlamentet betonar därför att global styrning bör vara ett centralt inslag i utvecklingsagendan för tiden efter 2015.

| 40. | Europaparlamentet beklagar djupt den bristande samordningen mellan det globala styrets institutioner, särskilt när det gäller multilateral handel, finanser och miljöpolitiska strukturer. Bristerna i den globala styrningen har föranlett vissa länder att söka regionala lösningar på regionspecifika utvecklingsbehov. Parlamentet anser att sådana insatser kräver samordning för att undvika en splittrad politik och bristande konsekvens med multilaterala system och internationella normer. Parlamentet anser generellt att det krävs åtgärder på global nivå för att komplettera de nationella insatserna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar djupt den bristande samordningen mellan det globala styrets institutioner, särskilt när det gäller multilateral handel, finanser och miljöpolitiska strukturer. Bristerna i den globala styrningen har föranlett vissa länder att söka regionala lösningar på regionspecifika utvecklingsbehov. Parlamentet anser att sådana insatser kräver samordning för att undvika en splittrad politik och bristande konsekvens med multilaterala system och internationella normer. Parlamentet anser generellt att det krävs åtgärder på global nivå för att komplettera de nationella insatserna.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att millennieutvecklingsmålens utformning gjorde det möjligt att fastställa konkreta och tidsbundna mål som kunde övervakas av statistiskt säkra indikatorer, men att ingen tar ansvar för målen. I detta sammanhang varnar parlamentet för riskerna med att tillämpa patentlösningar och anser att de globala målen måste skräddarsys och anpassas till nationella och regionala sammanhang och rådande förhållanden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att millennieutvecklingsmålens utformning gjorde det möjligt att fastställa konkreta och tidsbundna mål som kunde övervakas av statistiskt säkra indikatorer, men att ingen tar ansvar för målen. I detta sammanhang varnar parlamentet för riskerna med att tillämpa patentlösningar och anser att de globala målen måste skräddarsys och anpassas till nationella och regionala sammanhang och rådande förhållanden.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att myndigheter på alla nivåer spelar en avgörande roll i en agenda för hållbar utveckling genom att delta i politiska debatter, omvandla åtaganden i lagstiftning, få regeringar att ta ansvar för sin sociala, miljömässiga och rättsliga politik och utgå från principen om egenansvar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att myndigheter på alla nivåer spelar en avgörande roll i en agenda för hållbar utveckling genom att delta i politiska debatter, omvandla åtaganden i lagstiftning, få regeringar att ta ansvar för sin sociala, miljömässiga och rättsliga politik och utgå från principen om egenansvar.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att fästa särskild vikt vid att skapa en positiv och inkluderande miljö inom vilken organisationer i det civila samhället, den privata sektorn, filantropiska stiftelser och andra oberoende utvecklingsaktörer liksom nationella parlament och myndigheter på lokal, nationell och regional nivå kan ta sitt ansvar för planeringen och kontrollen av politiken och därmed spela en aktiv roll inom ramen för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att fästa särskild vikt vid att skapa en positiv och inkluderande miljö inom vilken organisationer i det civila samhället, den privata sektorn, filantropiska stiftelser och andra oberoende utvecklingsaktörer liksom nationella parlament och myndigheter på lokal, nationell och regional nivå kan ta sitt ansvar för planeringen och kontrollen av politiken och därmed spela en aktiv roll inom ramen för tiden efter 2015.

| 44. | Europaparlamentet kräver dessutom att ungdomar, särskilt flickor och unga kvinnor, ges möjlighet att spela en central roll i arbetet med ramen för tiden efter 2015. I detta sammanhang påminner parlamentet om att ungdomars deltagande i styrningsprocesser kan ge stora fördelar, bland annat främjande av demokratiska beslutsstrukturer och beslutsprocesser och förbättrad välfärd för ungdomar och de samhällen de lever i. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet kräver dessutom att ungdomar, särskilt flickor och unga kvinnor, ges möjlighet att spela en central roll i arbetet med ramen för tiden efter 2015. I detta sammanhang påminner parlamentet om att ungdomars deltagande i styrningsprocesser kan ge stora fördelar, bland annat främjande av demokratiska beslutsstrukturer och beslutsprocesser och förbättrad välfärd för ungdomar och de samhällen de lever i.

Ett förhållningssätt grundat på mänskliga rättigheter

| 45. | Europaparlamentet förespråkar att människorättsprinciper ska ligga till grund för ramen för perioden efter 2015, vilken i första hand måste ta upp sådana frågor som orättvisor, skadliga traditionella sedvänjor, diskriminering, könsbaserat våld liksom deltagande och egenmakt för marginaliserade och missgynnade människor i samhället, med särskild uppmärksamhet på rättigheter för ungdomar, kvinnor, migranter, personer med hiv, personer som är utsatta för kastbaserad diskriminering, hbt-personer och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet förespråkar att människorättsprinciper ska ligga till grund för ramen för perioden efter 2015, vilken i första hand måste ta upp sådana frågor som orättvisor, skadliga traditionella sedvänjor, diskriminering, könsbaserat våld liksom deltagande och egenmakt för marginaliserade och missgynnade människor i samhället, med särskild uppmärksamhet på rättigheter för ungdomar, kvinnor, migranter, personer med hiv, personer som är utsatta för kastbaserad diskriminering, hbt-personer och personer med funktionsnedsättning.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang ett fristående mål för att hantera den ihållande ojämlikhet som kvinnor och flickor möter, och för att skapa den politiska vilja, de resurser och den delaktighet som krävs för att utforma hållbara och effektiva åtgärder. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser i detta sammanhang ett fristående mål för att hantera den ihållande ojämlikhet som kvinnor och flickor möter, och för att skapa den politiska vilja, de resurser och den delaktighet som krävs för att utforma hållbara och effektiva åtgärder.

| 47. | Europaparlamentet betonar att FN:s utvecklingsram för tiden efter 2015 måste ha ett människorättsbaserat synsätt som omfattar sociala och ekonomiska rättigheter samt medborgerliga och politiska rättigheter knutna till fred och säkerhet liksom rätten till utveckling. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att FN:s utvecklingsram för tiden efter 2015 måste ha ett människorättsbaserat synsätt som omfattar sociala och ekonomiska rättigheter samt medborgerliga och politiska rättigheter knutna till fred och säkerhet liksom rätten till utveckling.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar att ett övergripande jämlikhetsmål fastställs. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet rekommenderar att ett övergripande jämlikhetsmål fastställs.

| 49. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att stödja utvecklingsländerna att bygga upp sin politiska vilja och att öka sina insatser för att förbättra ratificeringen och genomförandet av rättsliga människorättsinstrument i syfte att förbjuda diskriminering och rättsliga, politiska eller regelmässiga hinder och bestraffande bestämmelser som grundas på ålder, kön, hudfärg, etnisk tillhörighet, kast, kultur, religion, övertygelse, civilstånd, funktionsnedsättning, hiv-status, nationellt ursprung, migrationsstatus, språkkunskaper, sexuell läggning, könsidentitet eller andra faktorer eller personliga förhållanden. Parlamentet uppmanar även EU att hjälpa utvecklingsländerna att införa ett lämpligt socialt grundskydd. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att stödja utvecklingsländerna att bygga upp sin politiska vilja och att öka sina insatser för att förbättra ratificeringen och genomförandet av rättsliga människorättsinstrument i syfte att förbjuda diskriminering och rättsliga, politiska eller regelmässiga hinder och bestraffande bestämmelser som grundas på ålder, kön, hudfärg, etnisk tillhörighet, kast, kultur, religion, övertygelse, civilstånd, funktionsnedsättning, hiv-status, nationellt ursprung, migrationsstatus, språkkunskaper, sexuell läggning, könsidentitet eller andra faktorer eller personliga förhållanden. Parlamentet uppmanar även EU att hjälpa utvecklingsländerna att införa ett lämpligt socialt grundskydd.

| 50. | Europaparlamentet vill att FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor ratificeras av alla länder i syfte att främja jämställdheten. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet vill att FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor ratificeras av alla länder i syfte att främja jämställdheten.

Fred, säkerhet och utveckling

| 51. | Europaparlamentet betonar att väpnade konflikter och den situation som råder i efterdyningarna av sådana konflikter hotar demokratin och utgör några av de största hindren för utveckling. Parlamentet betonar även att fred och säkerhet samt utveckling och mänskliga rättigheter är sammanlänkade och ömsesidigt förstärkande. Parlamentet uppmanar därför EU att använda alla relevanta instrument såsom den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna eller de instrument som ingår i Cotonou-avtalet för att stärka det konfliktförebyggande arbetet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att väpnade konflikter och den situation som råder i efterdyningarna av sådana konflikter hotar demokratin och utgör några av de största hindren för utveckling. Parlamentet betonar även att fred och säkerhet samt utveckling och mänskliga rättigheter är sammanlänkade och ömsesidigt förstärkande. Parlamentet uppmanar därför EU att använda alla relevanta instrument såsom den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna eller de instrument som ingår i Cotonou-avtalet för att stärka det konfliktförebyggande arbetet.

| 52. | Europaparlamentet förespråkar i detta sammanhang att kapacitetsuppbyggnad ska prioriteras i konfliktdrabbade och instabila länder. Parlamentet anser att det för stabiliseringen och utvecklingen i instabila stater krävs effektiva internationella partnerskap samt metoder för kunskapsutbyte och kapacitetsutveckling som utnyttjar EU-medlemsstaternas erfarenheter av övergångsprocesser, vilka bygger vidare på modellen för den nya given för engagemang i instabila stater som lanserades under det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet förespråkar i detta sammanhang att kapacitetsuppbyggnad ska prioriteras i konfliktdrabbade och instabila länder. Parlamentet anser att det för stabiliseringen och utvecklingen i instabila stater krävs effektiva internationella partnerskap samt metoder för kunskapsutbyte och kapacitetsutveckling som utnyttjar EU-medlemsstaternas erfarenheter av övergångsprocesser, vilka bygger vidare på modellen för den nya given för engagemang i instabila stater som lanserades under det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt djupa engagemang i instabila stater genom integrerade insatser med koppling till utvecklingspolitik, humanitärt bistånd, katastrof- och konfliktförebyggande arbete samt nationsuppbyggnad. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt djupa engagemang i instabila stater genom integrerade insatser med koppling till utvecklingspolitik, humanitärt bistånd, katastrof- och konfliktförebyggande arbete samt nationsuppbyggnad.

| 54. | Europaparlamentet anser att utvecklingsramen för tiden efter 2015 måste avspegla de mål för freds- och nationsuppbyggnad som överenskoms i Busan. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att utvecklingsramen för tiden efter 2015 måste avspegla de mål för freds- och nationsuppbyggnad som överenskoms i Busan.

| 55. | Europaparlamentet betonar att förebyggande av våld och diskriminering, särskilt sexuellt våld mot flickor och kvinnor, bör ingå i utvecklingsramen för tiden efter 2015, och att det är nödvändigt att inrätta eller, vid behov, förstärka omfattande och allmänt tillgängliga skyddssystem. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att förebyggande av våld och diskriminering, särskilt sexuellt våld mot flickor och kvinnor, bör ingå i utvecklingsramen för tiden efter 2015, och att det är nödvändigt att inrätta eller, vid behov, förstärka omfattande och allmänt tillgängliga skyddssystem.

IV.   
  Hållbarhet

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU att på ett öppet sätt som inte utesluter någon part bidra till att stärka överensstämmelsen mellan målen för hållbar utveckling på det sociala och miljömässiga området och utvecklingsmålen för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EU att på ett öppet sätt som inte utesluter någon part bidra till att stärka överensstämmelsen mellan målen för hållbar utveckling på det sociala och miljömässiga området och utvecklingsmålen för tiden efter 2015.

| 57. | Europaparlamentet betonar att slutresultatet bör vara ”en gemensam utvecklingsagenda”, för att undvika överlappning av insatser och resurser. Med tanke på att miljö- och utvecklingsfrågor brukar behandlas separat på global nivå understryker parlamentet att EU bör söka nya vägar, bl.a. ur institutionell synvinkel, för att komma till rätta med denna splittring och bygga broar mellan dessa nära sammanlänkade områden. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att slutresultatet bör vara ”en gemensam utvecklingsagenda”, för att undvika överlappning av insatser och resurser. Med tanke på att miljö- och utvecklingsfrågor brukar behandlas separat på global nivå understryker parlamentet att EU bör söka nya vägar, bl.a. ur institutionell synvinkel, för att komma till rätta med denna splittring och bygga broar mellan dessa nära sammanlänkade områden.

| 58. | Europaparlamentet betonar att hållbarhet är en ytterst viktig utmaning, eftersom misslyckanden på detta område kan hota alla dimensioner av den mänskliga utvecklingen. Parlamentet konstaterar de oskiljbara kopplingarna mellan livsmedel, hållbar och säker tillgång till energi, vatten, hållbar markanvändning, effektivt naturresursutnyttjande, skydd av den marina miljön och andra ekosystem och den biologiska mångfalden, avskogning och begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning och katastrofförebyggande, hållbar produktion och konsumtion, social integrering och anständigt arbete inom ramen för fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att hållbarhet är en ytterst viktig utmaning, eftersom misslyckanden på detta område kan hota alla dimensioner av den mänskliga utvecklingen. Parlamentet konstaterar de oskiljbara kopplingarna mellan livsmedel, hållbar och säker tillgång till energi, vatten, hållbar markanvändning, effektivt naturresursutnyttjande, skydd av den marina miljön och andra ekosystem och den biologiska mångfalden, avskogning och begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning och katastrofförebyggande, hållbar produktion och konsumtion, social integrering och anständigt arbete inom ramen för fattigdomsbekämpning.

| 59. | Europaparlamentet påpekar att det för att utrota fattigdomen och skapa hållbar tillväxt för alla är viktigt med allmän tillgång till säkert dricksvatten och sanitet, som är en övergripande och grundläggande samhällstjänst för uppnående av alla mål, och allmänt tillgängliga moderna, tillförlitliga, rimligt prissatta, klimatvänliga och hållbara energitjänster. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påpekar att det för att utrota fattigdomen och skapa hållbar tillväxt för alla är viktigt med allmän tillgång till säkert dricksvatten och sanitet, som är en övergripande och grundläggande samhällstjänst för uppnående av alla mål, och allmänt tillgängliga moderna, tillförlitliga, rimligt prissatta, klimatvänliga och hållbara energitjänster.

| 60. | Europaparlamentet understryker att tryggad energiförsörjning kräver att det genomförs strategier som bygger på diversifiering av källor, bl.a. solenergi, skydd av ekosystem och naturresurser, minskning av katastrofrisker, integrerad vattenresursförvaltning samt förbättring av marknader, infrastruktur och lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att tryggad energiförsörjning kräver att det genomförs strategier som bygger på diversifiering av källor, bl.a. solenergi, skydd av ekosystem och naturresurser, minskning av katastrofrisker, integrerad vattenresursförvaltning samt förbättring av marknader, infrastruktur och lagstiftningsåtgärder.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser även konkreta åtgärder för att främja och utveckla sunda marina ekosystem och hållbart fiske och vattenbruk, som kan fylla en viktig funktion för livsmedelstrygghet, kostfrågor och ett hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet efterlyser även konkreta åtgärder för att främja och utveckla sunda marina ekosystem och hållbart fiske och vattenbruk, som kan fylla en viktig funktion för livsmedelstrygghet, kostfrågor och ett hållbart jordbruk.

| 62. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att differentieringsprincipen i den nya utvecklingsagendan genomförs korrekt. Parlamentet uppmanar tillväxtländerna att ta sitt ansvar för att välfärden via ländernas budgetar fördelas bland medborgarna så att dessa kan ta sig ur fattigdomen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att differentieringsprincipen i den nya utvecklingsagendan genomförs korrekt. Parlamentet uppmanar tillväxtländerna att ta sitt ansvar för att välfärden via ländernas budgetar fördelas bland medborgarna så att dessa kan ta sig ur fattigdomen.

V.   
  En EU-ståndpunkt om utvecklingsramen för tiden efter 2015

Att finansiera millennieutvecklingsmålen för tiden efter 2015

| 63. | Europaparlamentet påminner om det åtagande som har gjorts om att avsätta 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) för officiellt utvecklingsbistånd senast 2015. Parlamentet betonar att denna nivå måste bibehållas inom en framtida ram, och uppmanar alla medlemsstater att bekräfta denna nivå genom bindande lagstiftning och anta fleråriga budgettidsplaner för att nå detta mål. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påminner om det åtagande som har gjorts om att avsätta 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) för officiellt utvecklingsbistånd senast 2015. Parlamentet betonar att denna nivå måste bibehållas inom en framtida ram, och uppmanar alla medlemsstater att bekräfta denna nivå genom bindande lagstiftning och anta fleråriga budgettidsplaner för att nå detta mål.

| 64. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att EU:s budget förmår tillmötesgå de utmaningar den ställs inför, särskilt i kristider och när det gäller utvecklingsfinansiering. I detta sammanhang anser parlamentet att det bör inrättas egna medel, exempelvis en skatt på finansiella transaktioner som till viss del bör avsättas för rubrik IV i EU-budgeten, så att budgeten inte längre är enbart beroende av frågan om betalningsbemyndigandenivån. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att EU:s budget förmår tillmötesgå de utmaningar den ställs inför, särskilt i kristider och när det gäller utvecklingsfinansiering. I detta sammanhang anser parlamentet att det bör inrättas egna medel, exempelvis en skatt på finansiella transaktioner som till viss del bör avsättas för rubrik IV i EU-budgeten, så att budgeten inte längre är enbart beroende av frågan om betalningsbemyndigandenivån.

| 65. | Europaparlamentet påpekar att finansiering för att bekämpa klimatförändringar och klimatanpassningar måste vara helt fristående från befintliga åtaganden. Parlamentet uppmanar därför EU att föreslå att andra finansieringskällor än offentligt utvecklingsbistånd ställs till förfogande för klimatfinansiering. På så vis kan frågan om det offentliga utvecklingsbiståndets och klimatanpassningsfinansieringens roll för en hållbar fattigdomsutrotning klargöras inom ramen för diskussioner om tiden efter 2015. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påpekar att finansiering för att bekämpa klimatförändringar och klimatanpassningar måste vara helt fristående från befintliga åtaganden. Parlamentet uppmanar därför EU att föreslå att andra finansieringskällor än offentligt utvecklingsbistånd ställs till förfogande för klimatfinansiering. På så vis kan frågan om det offentliga utvecklingsbiståndets och klimatanpassningsfinansieringens roll för en hållbar fattigdomsutrotning klargöras inom ramen för diskussioner om tiden efter 2015.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja diskussioner med alla berörda parter om finansieringsmekanismer för att tillmötesgå behoven av utvecklingsfinansiering för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja diskussioner med alla berörda parter om finansieringsmekanismer för att tillmötesgå behoven av utvecklingsfinansiering för tiden efter 2015.

| 67. | Europaparlamentet påminner om att det vid FN:s forum för utvecklingssamarbete 2012 tydligt betonades att det behövs bättre samordning i stället för konkurrens mellan olika stödmekanismer och givare. Parlamentet uppmanar EU att främja en agenda för biståndseffektivitet eftersom EU och dess medlemsstater har ett gemensamt ansvar för att minska biståndets fragmentering. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om att det vid FN:s forum för utvecklingssamarbete 2012 tydligt betonades att det behövs bättre samordning i stället för konkurrens mellan olika stödmekanismer och givare. Parlamentet uppmanar EU att främja en agenda för biståndseffektivitet eftersom EU och dess medlemsstater har ett gemensamt ansvar för att minska biståndets fragmentering.

Innovativa finansieringsmekanismer

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med andra givare på global nivå fortsätta arbetet med att vidareutveckla innovativa finansieringsmekanismer för utveckling eftersom dessa, tillsammans med nya partnerskap, kommer att spela en avgörande roll i ett nytt utvecklingslandskap och komplettera andra finansieringskällor och åtaganden om finansiering av hållbar utveckling. Parlamentet påminner också de EU-medlemsstater som har enats om att inrätta en skatt på finansiella transaktioner att anslå en del av dessa medel till hållbar utveckling och bekämpning av klimatförändringar. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med andra givare på global nivå fortsätta arbetet med att vidareutveckla innovativa finansieringsmekanismer för utveckling eftersom dessa, tillsammans med nya partnerskap, kommer att spela en avgörande roll i ett nytt utvecklingslandskap och komplettera andra finansieringskällor och åtaganden om finansiering av hållbar utveckling. Parlamentet påminner också de EU-medlemsstater som har enats om att inrätta en skatt på finansiella transaktioner att anslå en del av dessa medel till hållbar utveckling och bekämpning av klimatförändringar.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att EU bör främja ett integrerat och kompletterande förhållningssätt till finansiering, bl.a. genom offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att EU bör främja ett integrerat och kompletterande förhållningssätt till finansiering, bl.a. genom offentlig-privata partnerskap.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja social, etisk och miljöanpassad offentlig upphandling på internationell nivå som ett verktyg för genomförandet av utvecklingsramen för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja social, etisk och miljöanpassad offentlig upphandling på internationell nivå som ett verktyg för genomförandet av utvecklingsramen för tiden efter 2015.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU att noggrant utvärdera mekanismen för kombination av lån och bidrag – särskilt när det gäller utveckling och tillförd ekonomisk nytta, insyn och ansvarsskyldighet, lokal egenmakt och skuldrisk – innan man fortsätter att utveckla kombinationen av lån och bidrag för att främja finansiella utvecklingsresurser och mikrokrediter. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra riktlinjer och exakta kriterier som grundas på harmoniserade strategier för fattigdomsminskning och som har en tydlig inverkan på hållbar utveckling vid införandet av dessa nya verktyg. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar EU att noggrant utvärdera mekanismen för kombination av lån och bidrag – särskilt när det gäller utveckling och tillförd ekonomisk nytta, insyn och ansvarsskyldighet, lokal egenmakt och skuldrisk – innan man fortsätter att utveckla kombinationen av lån och bidrag för att främja finansiella utvecklingsresurser och mikrokrediter. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra riktlinjer och exakta kriterier som grundas på harmoniserade strategier för fattigdomsminskning och som har en tydlig inverkan på hållbar utveckling vid införandet av dessa nya verktyg.

Ökning av inhemska skatteintäkter genom effektiv beskattning och bekämpning av korruption

| 72. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att kampen mot korruption, penningtvätt, skatteparadis, olagliga kapitalflöden och skadliga skattestrukturer ska göras till en prioriterad fråga på EU:s dagordning inom internationella finans- och utvecklingsinstitut så att utvecklingsländerna ges en möjlighet att öka sina inhemska intäkter. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att kampen mot korruption, penningtvätt, skatteparadis, olagliga kapitalflöden och skadliga skattestrukturer ska göras till en prioriterad fråga på EU:s dagordning inom internationella finans- och utvecklingsinstitut så att utvecklingsländerna ges en möjlighet att öka sina inhemska intäkter.

| 73. | Europaparlamentet betonar det brådskande behovet av ökad resursmobilisering på nationell nivå och uppmanar därför EU och det internationella samfundet att utöka sitt stöd till utvecklingsländerna när det gäller att utforma en effektiv finanspolitik och hållbar skattebas samt att stärka deras förvaltningars kapacitet, färdigheter och kvalifikationer, i syfte att motverka olagliga finansiella flöden, skatteflykt, skatteundandragande och bedrägerier samt förbättra skatteuppbörden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar det brådskande behovet av ökad resursmobilisering på nationell nivå och uppmanar därför EU och det internationella samfundet att utöka sitt stöd till utvecklingsländerna när det gäller att utforma en effektiv finanspolitik och hållbar skattebas samt att stärka deras förvaltningars kapacitet, färdigheter och kvalifikationer, i syfte att motverka olagliga finansiella flöden, skatteflykt, skatteundandragande och bedrägerier samt förbättra skatteuppbörden.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att kvaliteten på den finansiella redovisningen är av avgörande betydelse för en effektiv bekämpning av skatteundandragande. Parlamentet understryker vikten av att det råder full insyn i företagens rapportering av vinster och betalade skatter, särskilt, men inte endast, i företag som ägnar sig åt naturresursutvinning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja införandet av ett krav i IASB:s (International Accounting Standards Board) internationella redovisningsstandard (IFRS) på att alla multinationella företag ska redovisa sina inkomster och den skatt de har betalat i varje enskilt land. Parlamentet påpekar att detta krav är i linje med behovet av att förbättra det sociala ansvaret inom multinationella företag. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner om att kvaliteten på den finansiella redovisningen är av avgörande betydelse för en effektiv bekämpning av skatteundandragande. Parlamentet understryker vikten av att det råder full insyn i företagens rapportering av vinster och betalade skatter, särskilt, men inte endast, i företag som ägnar sig åt naturresursutvinning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja införandet av ett krav i IASB:s (International Accounting Standards Board) internationella redovisningsstandard (IFRS) på att alla multinationella företag ska redovisa sina inkomster och den skatt de har betalat i varje enskilt land. Parlamentet påpekar att detta krav är i linje med behovet av att förbättra det sociala ansvaret inom multinationella företag.

Övervakningsmekanismer och indikatorer

| 75. | Europaparlamentet betonar att man utan dröjsmål måste få till stånd en lämplig blandning av kvantitativa och kvalitativa mått på utveckling. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att man utan dröjsmål måste få till stånd en lämplig blandning av kvantitativa och kvalitativa mått på utveckling.

| 76. | Europaparlamentet påpekar att det behövs en ny uppsättning indikatorer vid sidan av BNP för att uppnå välstånd och utveckling och komma tillrätta med nya samhälleliga och miljömässiga utmaningar. Dessa bör inkludera sådana faktorer som indexet över mänsklig utveckling, fattigdomsrisken baserad på antal invånare, indexet för fattigdomsklyftan och Gini-koefficienten. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påpekar att det behövs en ny uppsättning indikatorer vid sidan av BNP för att uppnå välstånd och utveckling och komma tillrätta med nya samhälleliga och miljömässiga utmaningar. Dessa bör inkludera sådana faktorer som indexet över mänsklig utveckling, fattigdomsrisken baserad på antal invånare, indexet för fattigdomsklyftan och Gini-koefficienten.

| 77. | Europaparlamentet påpekar att det behövs tydliga och mätbara indikatorer, bl.a. resultatindikatorer, för att övervaka och rapportera om uppnådda framsteg bl.a. när det gäller fattigdomsutrotning och ekonomisk och social utveckling, och dessa indikatorer bör inkludera jämställdhet mellan könen, sysselsättning, socialt skydd (t.ex. tillgång till hälsovård och pensioner, skydd mot arbetslöshet och skydd mot kvinnors, barns och äldres bristande försörjningsmöjligheter), funktionsnedsättning, migration och minoritetsställning. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet påpekar att det behövs tydliga och mätbara indikatorer, bl.a. resultatindikatorer, för att övervaka och rapportera om uppnådda framsteg bl.a. när det gäller fattigdomsutrotning och ekonomisk och social utveckling, och dessa indikatorer bör inkludera jämställdhet mellan könen, sysselsättning, socialt skydd (t.ex. tillgång till hälsovård och pensioner, skydd mot arbetslöshet och skydd mot kvinnors, barns och äldres bristande försörjningsmöjligheter), funktionsnedsättning, migration och minoritetsställning.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar EU att utforma relevanta basscenarier, indikatorer och mål för att mäta effekten av den konsekventa utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar EU att utforma relevanta basscenarier, indikatorer och mål för att mäta effekten av den konsekventa utvecklingspolitiken.

Den privata sektorn

| 79. | Europaparlamentet betonar behovet av att genomföra FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet alla länder att skapa ett fungerande regelverk för företag liksom att främja full och produktiv sysselsättning och anständigt arbete, respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet ILO-standarder, insyn samt sociala normer och miljönormer. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar behovet av att genomföra FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta uppmanar parlamentet alla länder att skapa ett fungerande regelverk för företag liksom att främja full och produktiv sysselsättning och anständigt arbete, respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet ILO-standarder, insyn samt sociala normer och miljönormer.

| 80. | Europaparlamentet anser att det främsta målet med stödet till den privata sektorn i utvecklingsländer bör vara att lyfta människor ur fattigdomen och bidra till att stärka denna sektor i utvecklingsländerna, eftersom det annars kommer att ske en ojämn utveckling och tillväxt. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att det främsta målet med stödet till den privata sektorn i utvecklingsländer bör vara att lyfta människor ur fattigdomen och bidra till att stärka denna sektor i utvecklingsländerna, eftersom det annars kommer att ske en ojämn utveckling och tillväxt.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar EU-baserade företag med produktionsanläggningar i utvecklingsländer att uppfylla sina förpliktelser att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, sociala och miljömässiga normer, jämställdhet mellan könen, grundläggande arbetsnormer och internationella avtal samt att betala skatter under insynsvänliga former. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar EU-baserade företag med produktionsanläggningar i utvecklingsländer att uppfylla sina förpliktelser att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, sociala och miljömässiga normer, jämställdhet mellan könen, grundläggande arbetsnormer och internationella avtal samt att betala skatter under insynsvänliga former.

| 82. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda privat egendom för att förbättra investeringsklimatet och rättssäkerheten. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar vikten av att skydda privat egendom för att förbättra investeringsklimatet och rättssäkerheten.

| 83. | Europaparlamentet betonar att den privata sektorn visserligen spelar en viktig roll för ekonomin, men att det är staten som i huvudsak är ansvarig för att se till att medborgarna får tillgång till grundläggande tjänster av god kvalitet för att på så vis bidra till fattigdomsbekämpningen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar att den privata sektorn visserligen spelar en viktig roll för ekonomin, men att det är staten som i huvudsak är ansvarig för att se till att medborgarna får tillgång till grundläggande tjänster av god kvalitet för att på så vis bidra till fattigdomsbekämpningen.

| 84. | Europaparlamentet betonar att aktörer i den offentliga och den privata sektorn måste hitta nya sätt att kombinera sina intressen, kapaciteter och insatser i syfte att bidra till fullgörandet av agendan för tiden efter 2015. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar att aktörer i den offentliga och den privata sektorn måste hitta nya sätt att kombinera sina intressen, kapaciteter och insatser i syfte att bidra till fullgörandet av agendan för tiden efter 2015.

| 85. | Europaparlamentet understryker att ekonomisk tillväxt och utveckling bör vara hållbar och integrerande samt bidra till stärkt produktionskapacitet, till skapandet av anständiga arbetstillfällen och till social integration för alla så att utvecklingsländerna kan omvandla sina ekonomier. Parlamentet förespråkar att det i utvecklingsländerna ska inrättas ett nationellt fastställt socialt grundskydd och att alla former av barnarbete ska avskaffas. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet understryker att ekonomisk tillväxt och utveckling bör vara hållbar och integrerande samt bidra till stärkt produktionskapacitet, till skapandet av anständiga arbetstillfällen och till social integration för alla så att utvecklingsländerna kan omvandla sina ekonomier. Parlamentet förespråkar att det i utvecklingsländerna ska inrättas ett nationellt fastställt socialt grundskydd och att alla former av barnarbete ska avskaffas.

| 86. | Europaparlamentet påpekar att rättvis handel är ett handelssamarbete baserat på dialog, öppenhet och respekt som verkar för en rättvisare världshandel (8). Parlamentet anser att rättvis handel är ett exempel på ett framgångsrikt partnerskap som omfattar många aktörer i världen och på olika nivåer i försörjningskedjan och som säkrar marknadstillträde för missgynnade producenter, garanterar hållbara försörjningsmöjligheter, respekterar arbetsnormerna, stegvis avskaffar barnarbete och främjar miljövänligt jordbruk och hållbara produktionsmetoder. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påpekar att rättvis handel är ett handelssamarbete baserat på dialog, öppenhet och respekt som verkar för en rättvisare världshandel (8). Parlamentet anser att rättvis handel är ett exempel på ett framgångsrikt partnerskap som omfattar många aktörer i världen och på olika nivåer i försörjningskedjan och som säkrar marknadstillträde för missgynnade producenter, garanterar hållbara försörjningsmöjligheter, respekterar arbetsnormerna, stegvis avskaffar barnarbete och främjar miljövänligt jordbruk och hållbara produktionsmetoder.

Konsekvent politik för utveckling och samordning mellan givare

| 87. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att en konsekvent politik för utveckling är fast förankrad inom utvecklingsramen för tiden efter 2015 och att samtidigt fortsätta att särskilt uppmärksamma följande prioriterade områden: handel och ekonomi, hälsa och utbildning, klimatförändring, naturresurser, jordbruk, fiske, hälsovård, kost och livsmedelstrygghet, migration, energi, freds- och säkerhetspolitik samt mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att en konsekvent politik för utveckling är fast förankrad inom utvecklingsramen för tiden efter 2015 och att samtidigt fortsätta att särskilt uppmärksamma följande prioriterade områden: handel och ekonomi, hälsa och utbildning, klimatförändring, naturresurser, jordbruk, fiske, hälsovård, kost och livsmedelstrygghet, migration, energi, freds- och säkerhetspolitik samt mänskliga rättigheter.

| 88. | Europaparlamentet påpekar att handel kan vara en central drivkraft för fattigdomsminskning som leder till ökad rättvisa och insyn och främjar en hållbar mänsklig utveckling och ekonomisk tillväxt. I detta sammanhang uppmanar parlamentet EU att se till att det råder konsekvens mellan EU:s handelspolitik och dess utvecklingsmål. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet påpekar att handel kan vara en central drivkraft för fattigdomsminskning som leder till ökad rättvisa och insyn och främjar en hållbar mänsklig utveckling och ekonomisk tillväxt. I detta sammanhang uppmanar parlamentet EU att se till att det råder konsekvens mellan EU:s handelspolitik och dess utvecklingsmål.

| 89. | Europaparlamentet anser att millennieutvecklingsmålen visserligen har varit en framgång när det gäller att bättre belysa utvecklingsbiståndet, men påpekar att inriktningen på enbart bistånd är för snäv. Parlamentet anser att det krävs ett nytt synsätt som omfattar global styrning, med en stark inriktning på en konsekvent politik för utveckling och tillhandahållande av globala kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser att millennieutvecklingsmålen visserligen har varit en framgång när det gäller att bättre belysa utvecklingsbiståndet, men påpekar att inriktningen på enbart bistånd är för snäv. Parlamentet anser att det krävs ett nytt synsätt som omfattar global styrning, med en stark inriktning på en konsekvent politik för utveckling och tillhandahållande av globala kollektiva nyttigheter.

| 90. | Europaparlamentet anser att det inom ramen för utvecklingsagendan för tiden efter 2015 är nödvändigt att kartlägga grundläggande globala kollektiva nyttigheter, fastställa hur sådana nyttigheter finansieras och ange vilka globala institutioner som kan hållas ansvariga för tillhandahållandet av dem. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet anser att det inom ramen för utvecklingsagendan för tiden efter 2015 är nödvändigt att kartlägga grundläggande globala kollektiva nyttigheter, fastställa hur sådana nyttigheter finansieras och ange vilka globala institutioner som kan hållas ansvariga för tillhandahållandet av dem.

| 91. | Europaparlamentet anser att begreppet konsekvent politik för utveckling bör breddas och gå längre än perspektivet att ”inte vålla skada”, både inom och utanför Europa, och i stället inriktas på en mer integrerad strategi, där internationell handel, miljö och internationella finansiella strukturer betraktas som globala offentliga politikområden som bidrar till att stärka de globala utvecklingsmålen. I detta sammanhang stöder parlamentet idén om att inrätta ett globalt ekonomiskt råd inom ramen för FN-systemet. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att begreppet konsekvent politik för utveckling bör breddas och gå längre än perspektivet att ”inte vålla skada”, både inom och utanför Europa, och i stället inriktas på en mer integrerad strategi, där internationell handel, miljö och internationella finansiella strukturer betraktas som globala offentliga politikområden som bidrar till att stärka de globala utvecklingsmålen. I detta sammanhang stöder parlamentet idén om att inrätta ett globalt ekonomiskt råd inom ramen för FN-systemet.

| 92. | Europaparlamentet påpekar att endast om den konsekventa politiken för utveckling genomförs som en gemensam insats och med aktivt deltagande av utvecklade länder och utvecklingsländer, framväxande ekonomier och internationella organisationer kan den leda till verkliga och effektiva resultat. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påpekar att endast om den konsekventa politiken för utveckling genomförs som en gemensam insats och med aktivt deltagande av utvecklade länder och utvecklingsländer, framväxande ekonomier och internationella organisationer kan den leda till verkliga och effektiva resultat.

| 93. | Europaparlamentet betonar att den framtida utvecklingsramen bör innehålla en hänvisning till bistånd och till begreppet ”utvecklingseffektivitet”. Parlamentet anser i synnerhet att omvandlingen av ”biståndseffektivitet” till en agenda för ”utvecklingseffektivitet” kräver en kombination av utvecklingsbistånd, stöd till tillhandahållande av globala kollektiva nyttigheter och anpassning av befintliga globala ledningsstrukturer för att öka deras förmåga att möta globala utmaningar. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet betonar att den framtida utvecklingsramen bör innehålla en hänvisning till bistånd och till begreppet ”utvecklingseffektivitet”. Parlamentet anser i synnerhet att omvandlingen av ”biståndseffektivitet” till en agenda för ”utvecklingseffektivitet” kräver en kombination av utvecklingsbistånd, stöd till tillhandahållande av globala kollektiva nyttigheter och anpassning av befintliga globala ledningsstrukturer för att öka deras förmåga att möta globala utmaningar.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att vara drivande i utvecklingsprocessen och att säkerställa att olika insatser kompletterar varandra och fördelas på ett öppet sätt mellan alla parter, bland annat genom ökad användning av gemensam programplanering. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att vara drivande i utvecklingsprocessen och att säkerställa att olika insatser kompletterar varandra och fördelas på ett öppet sätt mellan alla parter, bland annat genom ökad användning av gemensam programplanering.

Vittomfattande riktlinjer för en utvecklingsram för tiden efter 2015

| 95. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ambitiösa och engagerande meddelande Ett anständigt liv för alla av den 27 februari 2013. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ambitiösa och engagerande meddelande Ett anständigt liv för alla av den 27 februari 2013.

| 96. | Europaparlamentet betonar att följande principer bör beaktas vid utformningen av en konsekvent EU-ståndpunkt inför förhandlingarna om en ny utvecklingsram:






  a. | Strukturen på utvecklingsagendan för tiden efter 2015 bör spegla nya globala, regionala, nationella och lokala sakförhållanden. |
| --- | --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar att följande principer bör beaktas vid utformningen av en konsekvent EU-ståndpunkt inför förhandlingarna om en ny utvecklingsram:

a.

Strukturen på utvecklingsagendan för tiden efter 2015 bör spegla nya globala, regionala, nationella och lokala sakförhållanden.

| b. | Den framtida agendan måste fastställas genom utvecklings- och medelinkomstländernas fullständiga deltagande och egenansvar. |
| --- | --- |

b.

Den framtida agendan måste fastställas genom utvecklings- och medelinkomstländernas fullständiga deltagande och egenansvar.

| c. | Den framtida agendan bör vara ambitiös, universell, övergripande, mångdimensionell och flexibel; den bör innehålla okomplicerade, koncisa, insatsorienterade och lättförståeliga mål som är anpassade till lokala, nationella och regionala förhållanden och som är skräddarsydda för varje land, med ett begränsat antal konkreta och mätbara mål. |
| --- | --- |

c.

Den framtida agendan bör vara ambitiös, universell, övergripande, mångdimensionell och flexibel; den bör innehålla okomplicerade, koncisa, insatsorienterade och lättförståeliga mål som är anpassade till lokala, nationella och regionala förhållanden och som är skräddarsydda för varje land, med ett begränsat antal konkreta och mätbara mål.

| d. | Det är ytterst viktigt att respektera principerna om ömsesidigt ansvar, ansvarsutkrävande, insyn, demokrati, mänskliga rättigheter, egenansvar, god styrning, rättsstatsprincipen, fred och säkerhet, rättvisa samt jämställdhet mellan könen och att se till att de integreras i den framtida agendan. |
| --- | --- |

d.

Det är ytterst viktigt att respektera principerna om ömsesidigt ansvar, ansvarsutkrävande, insyn, demokrati, mänskliga rättigheter, egenansvar, god styrning, rättsstatsprincipen, fred och säkerhet, rättvisa samt jämställdhet mellan könen och att se till att de integreras i den framtida agendan.

| e. | Frågan om huruvida samtliga utvecklingsländer lyckas fullgöra sin skyldighet att skapa välstånd för sina medborgare, lyfta de mest utsatta människorna ur fattigdom, bekämpa orättvisor och samtidigt upprätthålla människorättsprinciperna är avgörande för om framtida mål kommer att lyckas eller inte. |
| --- | --- |

e.

Frågan om huruvida samtliga utvecklingsländer lyckas fullgöra sin skyldighet att skapa välstånd för sina medborgare, lyfta de mest utsatta människorna ur fattigdom, bekämpa orättvisor och samtidigt upprätthålla människorättsprinciperna är avgörande för om framtida mål kommer att lyckas eller inte.

| f. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att påskynda insatserna för jämställdhet och flickors och kvinnors egenmakt på alla samhällsnivåer. |
| --- | --- |

f.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att påskynda insatserna för jämställdhet och flickors och kvinnors egenmakt på alla samhällsnivåer.

| g. | Den nya ramen bör omfatta den hållbara utvecklingens ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner. |
| --- | --- |

g.

Den nya ramen bör omfatta den hållbara utvecklingens ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner.

| h. | Det är absolut nödvändigt att mobilisera alla till buds stående finansiella resurser och innovativa finansieringsmekanismer för utveckling, med särskild betoning på






  i) | bekämpning av korruption, skatteparadis, skatteundandragande och skatteflykt och olagliga kapitalflöden, |
| --- | --- | --- |

h.

Det är absolut nödvändigt att mobilisera alla till buds stående finansiella resurser och innovativa finansieringsmekanismer för utveckling, med särskild betoning på

i)

bekämpning av korruption, skatteparadis, skatteundandragande och skatteflykt och olagliga kapitalflöden,

| ii) | framväxande ekonomiers ansvar inom ramen för utvecklingsagendan, även genom att främja syd-syd-samarbete och triangulärt samarbete, |
| --- | --- |

ii)

framväxande ekonomiers ansvar inom ramen för utvecklingsagendan, även genom att främja syd-syd-samarbete och triangulärt samarbete,

| iii) | förbättring av övervakningsmekanismerna, |
| --- | --- |

iii)

förbättring av övervakningsmekanismerna,

| iv) | offentligt utvecklingsbistånd och |
| --- | --- |

iv)

offentligt utvecklingsbistånd och

| v) | konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

v)

konsekvent politik för utveckling.

| i. | Det är viktigt att se till att den nya ramen även omfattar aktörer på annan nivå än statlig myndighetsnivå så att det skapas ett positivt klimat för att stödja verkligt demokratiskt egenansvar samt det civila samhället. |
| --- | --- |

i.

Det är viktigt att se till att den nya ramen även omfattar aktörer på annan nivå än statlig myndighetsnivå så att det skapas ett positivt klimat för att stödja verkligt demokratiskt egenansvar samt det civila samhället.

| j. | För att den framtida ramen ska bli framgångsrik krävs det konsekvens i politiken för utveckling, med hänsyn till fattigdomens skiftande natur och hur den inhemska politiken påverkar globala frågor. |
| --- | --- |

j.

För att den framtida ramen ska bli framgångsrik krävs det konsekvens i politiken för utveckling, med hänsyn till fattigdomens skiftande natur och hur den inhemska politiken påverkar globala frågor.

| k. | Det krävs tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande för att se till att länderna uppfyller sina åtaganden och effektivt hanterar de fattigdoms- och hållbarhetsutmaningar som utvecklingsramen för tiden efter 2015 kommer att behandla. |
| --- | --- |

k.

Det krävs tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande för att se till att länderna uppfyller sina åtaganden och effektivt hanterar de fattigdoms- och hållbarhetsutmaningar som utvecklingsramen för tiden efter 2015 kommer att behandla.

o

o o

| 97. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta nationernas generalsekreterare. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta nationernas generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Rådets slutsatser 9558/07 av 15.5.2007.

(3)  http://ec.europa.eu/europeaid/what/millenium-development-goals/index_en.htm

(4)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 48.

(5)  http://www.ecdpm-talkingpoints.org/african-consultations-post2015-development-agenda.

(6)  Dok. 9317/12.

(7)  OECD m.fl. 2011, Conflict, fragility and armed violence are major factors preventing the achievement of the MDGs.

(8)  Enligt WFTO:s (World Fair Trade Organization) stadga om principer för rättvis handel.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/150

---

P7_TA(2013)0284

Rättsstatsprincipen i Ryssland

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (2013/2667(RSP))

(2016/C 065/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionerna av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1), den 13 september 2012 om politiskt utnyttjande av rättsväsendet i Ryssland (2) och den 13 december 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna för ett nytt avtal mellan EU och Ryssland (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionerna av den 17 februari 2011 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1), den 13 september 2012 om politiskt utnyttjande av rättsväsendet i Ryssland (2) och den 13 december 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna för ett nytt avtal mellan EU och Ryssland (3),

| — | med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de pågående förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de pågående förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av partnerskapet för modernisering, som inleddes 2010 i Rostov-na-Donu 2010, och de ryska ledarnas åtagande om att låta rättsstatsprincipen utgöra grunden för moderniseringen av Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet för modernisering, som inleddes 2010 i Rostov-na-Donu 2010, och de ryska ledarnas åtagande om att låta rättsstatsprincipen utgöra grunden för moderniseringen av Ryssland,

| — | med beaktande av Rysslands författning, särskilt artikel 118, enligt vilken rättskipning i Ryssland endast får utövas av domstolar, och artikel 120, enligt vilken domare är oberoende och endast lyder under den ryska författningen och den federala lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands författning, särskilt artikel 118, enligt vilken rättskipning i Ryssland endast får utövas av domstolar, och artikel 120, enligt vilken domare är oberoende och endast lyder under den ryska författningen och den federala lagstiftningen,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen,

| — | med beaktande av resultatet av toppmötet mellan EU och Ryssland av den 3–4 juni 2013 och det människorättsliga samrådet den 19 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av toppmötet mellan EU och Ryssland av den 3–4 juni 2013 och det människorättsliga samrådet den 19 maj 2013,

| — | med beaktande av uttalandena från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om organisationen Golos, om situationen för icke-statliga organisationer i Ryssland och om fallet Magnitskij, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om organisationen Golos, om situationen för icke-statliga organisationer i Ryssland och om fallet Magnitskij,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s förklaring om människorättsförsvarare och FN:s förklaring om enskildas, gruppers och samhällsorgans rättighet och skyldighet att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s förklaring om människorättsförsvarare och FN:s förklaring om enskildas, gruppers och samhällsorgans rättighet och skyldighet att främja och skydda allmänt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| — | med beaktande av tilldelningen av 2009 års Sacharovpris för tankefrihet till Memorial, en rysk icke-statlig organisation som bland annat kämpar för politiska fångars rättigheter i Ryssland, och med beaktande av det växande stödet i Europaparlamentet för Memorial som kandidat till Nobels fredspris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tilldelningen av 2009 års Sacharovpris för tankefrihet till Memorial, en rysk icke-statlig organisation som bland annat kämpar för politiska fångars rättigheter i Ryssland, och med beaktande av det växande stödet i Europaparlamentet för Memorial som kandidat till Nobels fredspris,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttranden om den ryska federala lagen nr 65 av den 8 juni 2012 om föreningar, möten, demonstrationer, marscher och protester och lagen om administrativa förseelser, den ryska federala lagen om bekämpning av extremistverksamhet och den ryska federala lagen om Rysslands säkerhetstjänst (FSB), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttranden om den ryska federala lagen nr 65 av den 8 juni 2012 om föreningar, möten, demonstrationer, marscher och protester och lagen om administrativa förseelser, den ryska federala lagen om bekämpning av extremistverksamhet och den ryska federala lagen om Rysslands säkerhetstjänst (FSB),

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är fortfarande fast besluten att ytterligare fördjupa och utveckla förbindelserna mellan EU och Ryssland i enlighet med principerna i partnerskapet för modernisering, som bygger på ett djupt ömsesidigt engagemang för demokratiska principer, respekten för de grundläggande och mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, yttrandefrihet, mötesfrihet och respekten för människans värdighet och jämlikhet. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är fortfarande fast besluten att ytterligare fördjupa och utveckla förbindelserna mellan EU och Ryssland i enlighet med principerna i partnerskapet för modernisering, som bygger på ett djupt ömsesidigt engagemang för demokratiska principer, respekten för de grundläggande och mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen, yttrandefrihet, mötesfrihet och respekten för människans värdighet och jämlikhet.

| B. | Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har undertecknat FN:s förklaringar. Ryssland har därigenom åtagit sig att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

B.

Ryssland är medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har undertecknat FN:s förklaringar. Ryssland har därigenom åtagit sig att skydda och främja de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen.

| C. | Utvecklingen i Ryssland ger fortfarande anledning till stor oro när det gäller respekten för och skyddet av de mänskliga rättigheterna samt respekten för gemensamt överenskomna demokratiska principer, regler och förfaranden. |
| --- | --- |

C.

Utvecklingen i Ryssland ger fortfarande anledning till stor oro när det gäller respekten för och skyddet av de mänskliga rättigheterna samt respekten för gemensamt överenskomna demokratiska principer, regler och förfaranden.

| D. | Press- och mediefrihet, både online och offline, är en avgörande faktor i ett demokratiskt och öppet samhälle och av grundläggande betydelse för att bekämpa korruption och skydda de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. En oberoende press, som ett kollektivt uttryck för yttrandefriheten, är en av de centrala aktörerna i medielandskapet och fungerar som en demokratins väktare. |
| --- | --- |

D.

Press- och mediefrihet, både online och offline, är en avgörande faktor i ett demokratiskt och öppet samhälle och av grundläggande betydelse för att bekämpa korruption och skydda de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. En oberoende press, som ett kollektivt uttryck för yttrandefriheten, är en av de centrala aktörerna i medielandskapet och fungerar som en demokratins väktare.

| E. | Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren, till exempel fallen Magnitskij, Chodorkovskij och Politkovskaja, har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet. De uppmärksammade fallen ovan, som är de mest välkända fallen utanför Ryssland, är dock enbart ett exempel på den ryska statens systematiska underlåtenhet att upprätthålla rättsstatsprincipen och skipa rättvisa för sina medborgare. |
| --- | --- |

E.

Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren, till exempel fallen Magnitskij, Chodorkovskij och Politkovskaja, har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet. De uppmärksammade fallen ovan, som är de mest välkända fallen utanför Ryssland, är dock enbart ett exempel på den ryska statens systematiska underlåtenhet att upprätthålla rättsstatsprincipen och skipa rättvisa för sina medborgare.

| F. | Den framstående advokaten, antikorruptionsaktivisten och samhällsaktivisten Alexej Navalnij omfattas för närvarande av ett rättsligt förfarande i Ryssland som vilar på åtalspunkter som han påstår utgör ett politiskt motiverat försök att straffa honom i egenskap av en av de mest framstående regeringsmotståndarna. Navalnij har konsekvent avslöjat massiv korruption på högsta nivåer i den ryska statsapparaten. |
| --- | --- |

F.

Den framstående advokaten, antikorruptionsaktivisten och samhällsaktivisten Alexej Navalnij omfattas för närvarande av ett rättsligt förfarande i Ryssland som vilar på åtalspunkter som han påstår utgör ett politiskt motiverat försök att straffa honom i egenskap av en av de mest framstående regeringsmotståndarna. Navalnij har konsekvent avslöjat massiv korruption på högsta nivåer i den ryska statsapparaten.

| G. | Åklagarna fortsätter att lagföra oppositionsaktivister som deltog i den så kallade miljonmarschen den 6 maj 2012, dagen före president Putins installation. Enligt tillförlitliga oberoende rapporter avbröts demonstrationen med våld vid Bolotnajatorget av kravallpolisen, som utsatte deltagarna för oproportionerligt och godtyckligt våld. I rapporterna från presidentens människorättsråd, ombudsmannen för mänskliga rättigheter och en oberoende undersökningskommission bestående av högt uppsatta offentliga personer, lades ansvaret för våldet både på de ryska myndigheterna och på polisen. |
| --- | --- |

G.

Åklagarna fortsätter att lagföra oppositionsaktivister som deltog i den så kallade miljonmarschen den 6 maj 2012, dagen före president Putins installation. Enligt tillförlitliga oberoende rapporter avbröts demonstrationen med våld vid Bolotnajatorget av kravallpolisen, som utsatte deltagarna för oproportionerligt och godtyckligt våld. I rapporterna från presidentens människorättsråd, ombudsmannen för mänskliga rättigheter och en oberoende undersökningskommission bestående av högt uppsatta offentliga personer, lades ansvaret för våldet både på de ryska myndigheterna och på polisen.

| H. | Under de senaste månaderna har lagar antagits om registrering av politiska partier, finansiering av icke-statliga organisationer, mötesrätten, extremism, förtal och restriktioner i form av internetfiltrering, som i hög grad har bidragit till att försämra situationen när det gäller utvecklingen av ett genuint civilsamhälle i Ryssland. |
| --- | --- |

H.

Under de senaste månaderna har lagar antagits om registrering av politiska partier, finansiering av icke-statliga organisationer, mötesrätten, extremism, förtal och restriktioner i form av internetfiltrering, som i hög grad har bidragit till att försämra situationen när det gäller utvecklingen av ett genuint civilsamhälle i Ryssland.

| I. | Det ryska parlamentet antog i juli 2012 en lag, som klassar ryska icke-vinstdrivande organisationer som arbetar med politiska frågor och finansieras från utlandet som ”utländska agenter”. Under det senaste året har lagstiftningen om icke-statliga organisationer och om rätten till mötesfrihet använts för att undertrycka civilsamhället, kväva politiska meningsmotståndare och trakassera icke-statliga organisationer, den demokratiska oppositionen och medierna. |
| --- | --- |

I.

Det ryska parlamentet antog i juli 2012 en lag, som klassar ryska icke-vinstdrivande organisationer som arbetar med politiska frågor och finansieras från utlandet som ”utländska agenter”. Under det senaste året har lagstiftningen om icke-statliga organisationer och om rätten till mötesfrihet använts för att undertrycka civilsamhället, kväva politiska meningsmotståndare och trakassera icke-statliga organisationer, den demokratiska oppositionen och medierna.

| J. | De federala myndigheterna har inte gjort något för att förhindra ikraftträdandet av diskriminerande lagstiftning som förbjuder ”homosexuell propaganda” i nio regioner i Ryssland. Duman antog nyligen en liknande lagstiftning på nationell nivå. |
| --- | --- |

J.

De federala myndigheterna har inte gjort något för att förhindra ikraftträdandet av diskriminerande lagstiftning som förbjuder ”homosexuell propaganda” i nio regioner i Ryssland. Duman antog nyligen en liknande lagstiftning på nationell nivå.

| K. | Medlemmar av presidentens människorättsråd har klagat över trakasserier, hot, förhör, genomsökningar av deras kontor och egendom och andra åtgärder som vidtagits av ryska brottsbekämpande tjänstemän. |
| --- | --- |

K.

Medlemmar av presidentens människorättsråd har klagat över trakasserier, hot, förhör, genomsökningar av deras kontor och egendom och andra åtgärder som vidtagits av ryska brottsbekämpande tjänstemän.

| L. | Den vidare utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Ryssland hålls fortfarande tillbaka av Rysslands misslyckande med att fullt ut respektera demokratiska värden och stärka rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

L.

Den vidare utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Ryssland hålls fortfarande tillbaka av Rysslands misslyckande med att fullt ut respektera demokratiska värden och stärka rättsstatsprincipen.

| 1. | Europaparlamentet påminner Ryssland om vikten av att landet, i egenskap av medlem av Europarådet, till fullo uppfyller sina internationella rättsliga åtaganden och de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner Ryssland om vikten av att landet, i egenskap av medlem av Europarådet, till fullo uppfyller sina internationella rättsliga åtaganden och de grundläggande mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, i enlighet med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över de senaste repressiva lagarna och de ryska myndigheternas godtyckliga tillämpning av dem, som ofta tar formen av trakasserier av icke-statliga organisationer, civilsamhällets aktivister, människorättsförsvarare och minoriteter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över de senaste repressiva lagarna och de ryska myndigheternas godtyckliga tillämpning av dem, som ofta tar formen av trakasserier av icke-statliga organisationer, civilsamhällets aktivister, människorättsförsvarare och minoriteter.

| 3. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över att Ryssland inte lever upp till sina internationella rättsliga skyldigheter att skydda förenings-, yttrande- och mötesfriheterna, vilket utgör ett hot mot både Rysslands livaktiga civilsamhälle och landets samarbete med EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över att Ryssland inte lever upp till sina internationella rättsliga skyldigheter att skydda förenings-, yttrande- och mötesfriheterna, vilket utgör ett hot mot både Rysslands livaktiga civilsamhälle och landets samarbete med EU.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin besvikelse över den lag som klassar ryska icke-vinstdrivande organisationer som arbetar med politiska frågor och finansieras från utlandet som ”utländska agenter”. Parlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att sluta att registrera icke-statliga organisationer som ”utländska agenter” på grundval av en lag som utvidgade den statliga kontrollen över de icke-statliga organisationerna, med hjälp av den vaga definition av politisk verksamhet som ingår i denna lag, eftersom detta stigmatiserar icke-statliga organisationer och skapar ett fientligt klimat för civilsamhället. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sin besvikelse över den lag som klassar ryska icke-vinstdrivande organisationer som arbetar med politiska frågor och finansieras från utlandet som ”utländska agenter”. Parlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att sluta att registrera icke-statliga organisationer som ”utländska agenter” på grundval av en lag som utvidgade den statliga kontrollen över de icke-statliga organisationerna, med hjälp av den vaga definition av politisk verksamhet som ingår i denna lag, eftersom detta stigmatiserar icke-statliga organisationer och skapar ett fientligt klimat för civilsamhället.

| 5. | Europaparlamentet anser att utnyttjandet av utbredda, riktade och inkräktande inspektioner, förverkandet av egendom och de administrativa böter som påförs ryska icke-statliga organisationer och deras aktivister, som påstås motta utländsk finansiering, är oacceptabelt och kränker rätten till föreningsfrihet. Parlamentet kritiserar vidare tillslagen och påtryckningarna mot internationella politiska stiftelser. Parlamentet anser att det är djupt beklagligt att några icke-statliga organisationer redan ställts inför rätta, såsom Memorial i Sankt Petersburg, eller redan har dömts såsom Golos och Levada Centre. Parlamentet är bekymrat över de undersökningar som inletts mot internationella icke-statliga organisationer som verkar för att bygga upp demokratin i Ryssland, bland annat internationella institut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att utnyttjandet av utbredda, riktade och inkräktande inspektioner, förverkandet av egendom och de administrativa böter som påförs ryska icke-statliga organisationer och deras aktivister, som påstås motta utländsk finansiering, är oacceptabelt och kränker rätten till föreningsfrihet. Parlamentet kritiserar vidare tillslagen och påtryckningarna mot internationella politiska stiftelser. Parlamentet anser att det är djupt beklagligt att några icke-statliga organisationer redan ställts inför rätta, såsom Memorial i Sankt Petersburg, eller redan har dömts såsom Golos och Levada Centre. Parlamentet är bekymrat över de undersökningar som inletts mot internationella icke-statliga organisationer som verkar för att bygga upp demokratin i Ryssland, bland annat internationella institut.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att behandla dessa frågor genom att harmonisera ovannämnda lagar med internationella standarder och Rysslands internationella och konstitutionella människorättsåtaganden, däribland inom ramen för landets egen författning, främst genom att upphäva orimliga rättsliga, administrativa och andra restriktioner för de icke-statliga organisationernas verksamhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att behandla dessa frågor genom att harmonisera ovannämnda lagar med internationella standarder och Rysslands internationella och konstitutionella människorättsåtaganden, däribland inom ramen för landets egen författning, främst genom att upphäva orimliga rättsliga, administrativa och andra restriktioner för de icke-statliga organisationernas verksamhet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar bestämt den vice ordföranden/höga representanten, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att i samband med de pågående förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram och under programperioden beakta den försämrade situationen för civilsamhället, det påtvingade tillbakadragandet av andra internationella givare och den ökade efterfrågan på EU-stöd, och att säkra en avsevärd ökning av unionens finansiella stöd till icke-statliga organisationer och det civila samhället. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar bestämt den vice ordföranden/höga representanten, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att i samband med de pågående förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram och under programperioden beakta den försämrade situationen för civilsamhället, det påtvingade tillbakadragandet av andra internationella givare och den ökade efterfrågan på EU-stöd, och att säkra en avsevärd ökning av unionens finansiella stöd till icke-statliga organisationer och det civila samhället.

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över de negativa konsekvenserna av antagandet av en federal lag om ”homosexuell propaganda”, som kan öka diskrimineringen av och våldet mot hbt-personer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är djupt oroat över de negativa konsekvenserna av antagandet av en federal lag om ”homosexuell propaganda”, som kan öka diskrimineringen av och våldet mot hbt-personer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att garantera politisk pluralism, mediefriheten, rättsstatsprincipen, ett oberoende och opartiskt rättsväsende, yttrande- och mötesfriheten, även på internet, effektiva och oberoende fackföreningar och icke-diskriminering som nödvändiga förutsättningar för att Ryssland ska kunna utvecklas vidare och moderniseras på ett sådant sätt att landet erkänner och skyddar individuella och kollektiva rättigheter för alla medborgare. Parlamentet påminner om att staterna enligt internationell rätt har en skyldighet att direkt eller indirekt stödja finansieringen av det civila samhällets aktiviteter, särskilt genom att skapa en positiv situation och utan att påverka dess oberoende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att garantera politisk pluralism, mediefriheten, rättsstatsprincipen, ett oberoende och opartiskt rättsväsende, yttrande- och mötesfriheten, även på internet, effektiva och oberoende fackföreningar och icke-diskriminering som nödvändiga förutsättningar för att Ryssland ska kunna utvecklas vidare och moderniseras på ett sådant sätt att landet erkänner och skyddar individuella och kollektiva rättigheter för alla medborgare. Parlamentet påminner om att staterna enligt internationell rätt har en skyldighet att direkt eller indirekt stödja finansieringen av det civila samhällets aktiviteter, särskilt genom att skapa en positiv situation och utan att påverka dess oberoende.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över rapporterna om politiskt motiverade rättegångar, orättvisa förfaranden och bristande utredningar av allvarliga brott såsom mord, trakasserier och andra våldshandlingar, vilket framgår av fallen Magnitskij, Chodorkovskij, Politkovskaja m.fl. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna att utföra sina uppgifter på ett effektivt, opartiskt och oberoende sätt för att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över rapporterna om politiskt motiverade rättegångar, orättvisa förfaranden och bristande utredningar av allvarliga brott såsom mord, trakasserier och andra våldshandlingar, vilket framgår av fallen Magnitskij, Chodorkovskij, Politkovskaja m.fl. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska rättsliga och brottsbekämpande myndigheterna att utföra sina uppgifter på ett effektivt, opartiskt och oberoende sätt för att ställa förövarna inför rätta.

| 11. | Europaparlamentet påminner om sin rekommendation om att införa gemensamma viseringsrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij, och uppmanar rådet och kommissionen att tillämpa ett EU-omfattande viseringsförbud och att frysa alla ekonomiska tillgångar i EU för de tjänstemän som var inblandade i Sergej Magnitskijs död, som lagförs postumt, och för andra personer som gjorts sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland. Parlamentet betonar att dessa personer inte får omfattas av något avtal om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om sin rekommendation om att införa gemensamma viseringsrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij, och uppmanar rådet och kommissionen att tillämpa ett EU-omfattande viseringsförbud och att frysa alla ekonomiska tillgångar i EU för de tjänstemän som var inblandade i Sergej Magnitskijs död, som lagförs postumt, och för andra personer som gjorts sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Ryssland. Parlamentet betonar att dessa personer inte får omfattas av något avtal om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Ryssland.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att underlätta och godkänna viseringsansökningar från ryska politiska aktivister som förföljs. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att underlätta och godkänna viseringsansökningar från ryska politiska aktivister som förföljs.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig över att man nyligen återupptog det rättsliga förfarandet för mordet på Anna Politkovskaja, mer än sex år efter det att hon sköts, men delar oron över att frågan om vem som beordrade mordet troligtvis inte kommer att klaras upp. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet gläder sig över att man nyligen återupptog det rättsliga förfarandet för mordet på Anna Politkovskaja, mer än sex år efter det att hon sköts, men delar oron över att frågan om vem som beordrade mordet troligtvis inte kommer att klaras upp.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över fallet Alexej Navalnij och beklagar det påstådda politiskt motiverade åtalet mot honom. Parlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att se till att hans fulla rättigheter garanteras och att rättegången mot honom uppfyller internationella normer om rättssäkerhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU:s delegation och medlemsstaternas beskickningar i Ryssland att övervaka rättegångarna mot alla människorättsaktivister, Navalnij och andra, framför allt på regional nivå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över fallet Alexej Navalnij och beklagar det påstådda politiskt motiverade åtalet mot honom. Parlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att se till att hans fulla rättigheter garanteras och att rättegången mot honom uppfyller internationella normer om rättssäkerhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU:s delegation och medlemsstaternas beskickningar i Ryssland att övervaka rättegångarna mot alla människorättsaktivister, Navalnij och andra, framför allt på regional nivå.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland med avseende på miljonmarschen att beställa en oberoende utredning av våldet på Bolotnajatorget och framför allt att utreda påståendena om övervåld mot demonstranter. Parlamentet uttrycker sin oro över de påstådda politiskt motiverade åtalen i förbindelse med våldshandlingarna på Bolotnajatorget. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland med avseende på miljonmarschen att beställa en oberoende utredning av våldet på Bolotnajatorget och framför allt att utreda påståendena om övervåld mot demonstranter. Parlamentet uttrycker sin oro över de påstådda politiskt motiverade åtalen i förbindelse med våldshandlingarna på Bolotnajatorget.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att garantera press- och mediefriheten, både online och offline, främja ett pluralistiskt medielandskap, tillåta medieplattformar, journalister och bloggare att på ett oberoende sätt uppfylla sin centrala roll i det ryska samhället, skydda det fria informationsflödet och garantera yttrandefriheten. Parlamentet betonar vikten av lagarna om informationsfrihet, som är av avgörande betydelse för att journalister och civilsamhället ska kunna fullgöra sin övervakande roll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar bestämt de ryska myndigheterna att garantera press- och mediefriheten, både online och offline, främja ett pluralistiskt medielandskap, tillåta medieplattformar, journalister och bloggare att på ett oberoende sätt uppfylla sin centrala roll i det ryska samhället, skydda det fria informationsflödet och garantera yttrandefriheten. Parlamentet betonar vikten av lagarna om informationsfrihet, som är av avgörande betydelse för att journalister och civilsamhället ska kunna fullgöra sin övervakande roll.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att till fullo samarbeta i de särskilda förfarandena inom FN:s råd för mänskliga rättigheter, bland annat genom att utfärda en stående inbjudan till besök i landet och tillmötesgå redan inlämnade ansökningar om inresetillstånd för FN:s särskilda rapportörer om skydd av människorättsaktivister, om förenings- och mötesfrihet och om yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar vidare Ryssland att acceptera de rekommendationer som utfärdats inom ramen för människorättsrådets återkommande allmänna utvärdering av Ryssland, upphäva eller revidera lagstiftning som inverkar på de icke-statliga organisationernas arbete och upphöra med att förhindra människorättsarbetet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland att till fullo samarbeta i de särskilda förfarandena inom FN:s råd för mänskliga rättigheter, bland annat genom att utfärda en stående inbjudan till besök i landet och tillmötesgå redan inlämnade ansökningar om inresetillstånd för FN:s särskilda rapportörer om skydd av människorättsaktivister, om förenings- och mötesfrihet och om yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar vidare Ryssland att acceptera de rekommendationer som utfärdats inom ramen för människorättsrådets återkommande allmänna utvärdering av Ryssland, upphäva eller revidera lagstiftning som inverkar på de icke-statliga organisationernas arbete och upphöra med att förhindra människorättsarbetet.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta utrikesrådets slutsatser om mänskliga rättigheter i Ryssland, vilket skulle ge ett avgörande stöd till alla de personer som i Ryssland verkar för att skydda de mänskliga rättigheterna och att binda de 27 medlemsstaterna och EU-institutionerna till ett gemensamt budskap och en gemensam strategi när det gäller mänskliga rättigheter i Ryssland. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anta utrikesrådets slutsatser om mänskliga rättigheter i Ryssland, vilket skulle ge ett avgörande stöd till alla de personer som i Ryssland verkar för att skydda de mänskliga rättigheterna och att binda de 27 medlemsstaterna och EU-institutionerna till ett gemensamt budskap och en gemensam strategi när det gäller mänskliga rättigheter i Ryssland.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Ryssland att vidta alla åtgärder för att garantera att samtliga medlemmar av presidentens människorättsråd, och mer generellt alla personer som verkar för skyddet av mänskliga rättigheter i Ryssland, skyddas mot trakasserier och hot. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Ryssland att vidta alla åtgärder för att garantera att samtliga medlemmar av presidentens människorättsråd, och mer generellt alla personer som verkar för skyddet av mänskliga rättigheter i Ryssland, skyddas mot trakasserier och hot.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar ordförandena för rådet och kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att fortsätta att nära följa upp dessa fall, att ta upp dessa frågor på olika plan och möten med Ryssland och att rapportera till parlamentet om diskussionerna med de ryska myndigheterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar ordförandena för rådet och kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att fortsätta att nära följa upp dessa fall, att ta upp dessa frågor på olika plan och möten med Ryssland och att rapportera till parlamentet om diskussionerna med de ryska myndigheterna.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens president, regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens president, regering och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 37.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0352.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0505.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/154

---

P7_TA(2013)0285

Azerbajdzjan: Fallet med Ilgar Mammadov

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om Azerbajdzjan: fallet Ilgar Mammadov (2013/2668(RSP))

(2016/C 065/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Azerbajdzjan, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter och rättsstaten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Azerbajdzjan, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter och rättsstaten,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 9 februari 2013 från vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och kommissionsledamot Štefan Füle om gripandena av Tofiq Yaqublu, tidningskolumnist och vice ordförande för oppositionspartiet Musavat, och Ilgar Mammadov, ledare för partiet Republikanska alternativet (Real) och detta partis presidentkandidat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 9 februari 2013 från vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och kommissionsledamot Štefan Füle om gripandena av Tofiq Yaqublu, tidningskolumnist och vice ordförande för oppositionspartiet Musavat, och Ilgar Mammadov, ledare för partiet Republikanska alternativet (Real) och detta partis presidentkandidat,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 7 juni 2013 från talespersonerna för Catherine Ashton respektive kommissionsledamot Füle om begränsningarna för yttrandefriheten i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 7 juni 2013 från talespersonerna för Catherine Ashton respektive kommissionsledamot Füle om begränsningarna för yttrandefriheten i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 maj 2013 från Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, om de nya anklagelser som riktats mot Mammadov, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 maj 2013 från Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, om de nya anklagelser som riktats mot Mammadov,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2013 från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2013 från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från 52 organisationer i det civila samhället i Azerbajdzjan som begärde att Mammadov och Yaqublu skulle friges, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från 52 organisationer i det civila samhället i Azerbajdzjan som begärde att Mammadov och Yaqublu skulle friges,

| — | med beaktande av de etablerade förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, som existerar sedan 1999 och tar sig uttryck i genomförandet av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, inrättandet av det östliga partnerskapet, förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan och Azerbajdzjans deltagande i Euronests parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de etablerade förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, som existerar sedan 1999 och tar sig uttryck i genomförandet av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, inrättandet av det östliga partnerskapet, förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan och Azerbajdzjans deltagande i Euronests parlamentariska församling,

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna mellan EU och Azerbajdzjan om ett associeringsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna mellan EU och Azerbajdzjan om ett associeringsavtal,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (1),

| — | med beaktande av lägesrapporten för 2012 om den europeiska grannskapspolitiken avseende Azerbajdzjan av den 20 mars 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten för 2012 om den europeiska grannskapspolitiken avseende Azerbajdzjan av den 20 mars 2013,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ilgar Mammadov, ledare för oppositionsrörelsen Real och direktör för Europarådets skola Baku school of Political Studies, och Tofiq Yaqublu, vice ordförande för oppositionspartiet Musavat, greps av myndigheterna i Azerbajdzjan den 4 februari 2013 och har sedan dess kvarhållits i strid med lagen. Mammadov anklagas för att ha anstiftat kravaller i staden Ismaili efter ett besök i densamma. |
| --- | --- |

A.

Ilgar Mammadov, ledare för oppositionsrörelsen Real och direktör för Europarådets skola Baku school of Political Studies, och Tofiq Yaqublu, vice ordförande för oppositionspartiet Musavat, greps av myndigheterna i Azerbajdzjan den 4 februari 2013 och har sedan dess kvarhållits i strid med lagen. Mammadov anklagas för att ha anstiftat kravaller i staden Ismaili efter ett besök i densamma.

| B. | Den inledande häktningen i avvaktan på rättegång av Mammadov har förlängts två gånger i ett uppenbart försök att hålla honom bakom galler under det kommande valet. Enligt uppgifter som nyligen kommit ut har Ilgar Mammadov placerats i en straffcell, vilket är ett oroväckande tecken på att han kan ha valts ut. |
| --- | --- |

B.

Den inledande häktningen i avvaktan på rättegång av Mammadov har förlängts två gånger i ett uppenbart försök att hålla honom bakom galler under det kommande valet. Enligt uppgifter som nyligen kommit ut har Ilgar Mammadov placerats i en straffcell, vilket är ett oroväckande tecken på att han kan ha valts ut.

| C. | Under de senaste åren har situationen överlag för de mänskliga rättigheterna stadigt försämrats trots antagandet av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken. Icke-statliga organisationer och oberoende medier har utsatts för ökade påtryckningar och hot, vilket har skapat en utbredd fruktan bland oppositionen och människorättsförsvarare samt bland ungdomsaktivister och sociala nätverksaktivister, förutom att det har lett till självcensur bland journalister. |
| --- | --- |

C.

Under de senaste åren har situationen överlag för de mänskliga rättigheterna stadigt försämrats trots antagandet av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken. Icke-statliga organisationer och oberoende medier har utsatts för ökade påtryckningar och hot, vilket har skapat en utbredd fruktan bland oppositionen och människorättsförsvarare samt bland ungdomsaktivister och sociala nätverksaktivister, förutom att det har lett till självcensur bland journalister.

| D. | Innan Ilgar Mammadov greps hade det bekräftats att han ställde upp som oppositionspartiet Reals kandidat i Azerbajdzjans presidentval i oktober 2013. |
| --- | --- |

D.

Innan Ilgar Mammadov greps hade det bekräftats att han ställde upp som oppositionspartiet Reals kandidat i Azerbajdzjans presidentval i oktober 2013.

| E. | Människorättsförsvarare och representanter för det civila samhället anser att gripandet av Mammadov är olagligt och politiskt motiverat samt att det är ett försök att skrämma oppositionen. |
| --- | --- |

E.

Människorättsförsvarare och representanter för det civila samhället anser att gripandet av Mammadov är olagligt och politiskt motiverat samt att det är ett försök att skrämma oppositionen.

| F. | Kommissionen, Europarådets parlamentariska församling och medlemsstaternas regeringar har uttryckt stor oro i detta fall. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen, Europarådets parlamentariska församling och medlemsstaternas regeringar har uttryckt stor oro i detta fall.

| G. | EU har uttryckt djup oro över användningen av selektiv rättvisa i politiska syften. |
| --- | --- |

G.

EU har uttryckt djup oro över användningen av selektiv rättvisa i politiska syften.

| H. | Europarådets representant i Baku fick inte tillträde till de inledande rättegångsförhandlingarna i februari 2013 och dessutom fick en grupp Europarådsambassadörer som nyligen besökte Azerbajdzjan inte träffa Mammadov. |
| --- | --- |

H.

Europarådets representant i Baku fick inte tillträde till de inledande rättegångsförhandlingarna i februari 2013 och dessutom fick en grupp Europarådsambassadörer som nyligen besökte Azerbajdzjan inte träffa Mammadov.

| I. | Press- och mediefrihet, både på och utanför Internet, är en viktig aspekt av ett demokratiskt och öppet samhälle och är en förutsättning för skyddet av mänskliga rättigheter och upprätthållandet av rättsstaten. |
| --- | --- |

I.

Press- och mediefrihet, både på och utanför Internet, är en viktig aspekt av ett demokratiskt och öppet samhälle och är en förutsättning för skyddet av mänskliga rättigheter och upprätthållandet av rättsstaten.

| J. | Yttrandefriheten i Azerbajdzjan fortsätter att vara mycket begränsad för journalister, bloggare, aktivister och andra oberoende tänkare som åtalas på falska grunder samt utsätts för trakasserier, hot och fysiska angrepp. |
| --- | --- |

J.

Yttrandefriheten i Azerbajdzjan fortsätter att vara mycket begränsad för journalister, bloggare, aktivister och andra oberoende tänkare som åtalas på falska grunder samt utsätts för trakasserier, hot och fysiska angrepp.

| K. | Demonstrationer har varit konsekvent förbjudna i centrala Baku sedan 2006 och nyligen infördes det nya skärpta böter och längre perioder av administrativt frihetsberövande för personer som anordnar eller deltar i offentliga sammankomster som saknar tillstånd. |
| --- | --- |

K.

Demonstrationer har varit konsekvent förbjudna i centrala Baku sedan 2006 och nyligen infördes det nya skärpta böter och längre perioder av administrativt frihetsberövande för personer som anordnar eller deltar i offentliga sammankomster som saknar tillstånd.

| L. | Myndigheterna i Azerbajdzjan har nyligen begärt att ställningen för det uppdrag som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) driver i Baku ska nedgraderas till ”projektsamordningskontor”, vilket ses som ett försök att begränsa den kritik som OSSE förväntas komma med av det planerade presidentvalet i oktober 2013. |
| --- | --- |

L.

Myndigheterna i Azerbajdzjan har nyligen begärt att ställningen för det uppdrag som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) driver i Baku ska nedgraderas till ”projektsamordningskontor”, vilket ses som ett försök att begränsa den kritik som OSSE förväntas komma med av det planerade presidentvalet i oktober 2013.

| M. | Azerbajdzjans parlament, Milli Mejlis, har i strid med gjorda åtaganden antagit ändringar till strafflagen som innebär att förtal som publiceras på internet kan ge upp till tre års fängelse. Detta innebär ytterligare ett hinder för de nödvändiga förutsättningarna för att oberoende och opartiska medier ska kunna verka i landet. |
| --- | --- |

M.

Azerbajdzjans parlament, Milli Mejlis, har i strid med gjorda åtaganden antagit ändringar till strafflagen som innebär att förtal som publiceras på internet kan ge upp till tre års fängelse. Detta innebär ytterligare ett hinder för de nödvändiga förutsättningarna för att oberoende och opartiska medier ska kunna verka i landet.

| N. | För närvarande för Azerbajdzjan samtal med Europarådets Venedigkommission om reformen av landets förtalslagstiftning, vilka är ett krav enligt två domar som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har avkunnat mot Azerbajdzjan. Azerbajdzjans parlament har emellertid antagit nya ändringar som syftar till att göra det lättare att tillämpa förtalsbestämmelserna på uttalanden på internet. |
| --- | --- |

N.

För närvarande för Azerbajdzjan samtal med Europarådets Venedigkommission om reformen av landets förtalslagstiftning, vilka är ett krav enligt två domar som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har avkunnat mot Azerbajdzjan. Azerbajdzjans parlament har emellertid antagit nya ändringar som syftar till att göra det lättare att tillämpa förtalsbestämmelserna på uttalanden på internet.

| O. | Azerbajdzjan är medlem av Europarådet, och kommer att ta över dess roterande ordförandeskap 2014, och är även part i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

O.

Azerbajdzjan är medlem av Europarådet, och kommer att ta över dess roterande ordförandeskap 2014, och är även part i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| P. | Azerbajdzjan deltar aktivt i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet. Landet deltar i förhandlingarna om ett associeringsavtal och främjandet av samarbetsinitiativ som bygger på det östliga partnerskapet, är en av Euronests grundande medlemmar och har förbundit sig att respektera demokrati, mänskliga rättigheter och rättstatliga principer, som är centrala värderingar i dessa initiativ. |
| --- | --- |

P.

Azerbajdzjan deltar aktivt i den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet. Landet deltar i förhandlingarna om ett associeringsavtal och främjandet av samarbetsinitiativ som bygger på det östliga partnerskapet, är en av Euronests grundande medlemmar och har förbundit sig att respektera demokrati, mänskliga rättigheter och rättstatliga principer, som är centrala värderingar i dessa initiativ.

| Q. | Azerbajdzjan har antagit nya lagar som breddar definitionen av brottslig ärekränkning, skärper bestämmelserna om finansiering av icke-statliga organisationer och inför kraftigt skärpta påföljder för brott som kan kopplas till offentliga sammankomster. |
| --- | --- |

Q.

Azerbajdzjan har antagit nya lagar som breddar definitionen av brottslig ärekränkning, skärper bestämmelserna om finansiering av icke-statliga organisationer och inför kraftigt skärpta påföljder för brott som kan kopplas till offentliga sammankomster.

| R. | Azerbajdzjan har en icke permanent plats i FN:s säkerhetsråd under perioden 2012–2013, och har förbundit sig att upprätthålla de värderingar som uttrycks i FN-stadgan och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

R.

Azerbajdzjan har en icke permanent plats i FN:s säkerhetsråd under perioden 2012–2013, och har förbundit sig att upprätthålla de värderingar som uttrycks i FN-stadgan och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| S. | 2013 är ett viktigt valår för Azerbajdzjan som har förbundit sig att förbättra de allmänna förutsättningarna för demokratiska val. |
| --- | --- |

S.

2013 är ett viktigt valår för Azerbajdzjan som har förbundit sig att förbättra de allmänna förutsättningarna för demokratiska val.

| 1. | Europaparlamentet betonar att full respekt för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och rättsstatsprinciperna står i centrum för samarbetsramen inom det östliga partnerskapet liksom för Azerbajdzjans åtaganden inom ramen för Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att full respekt för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och rättsstatsprinciperna står i centrum för samarbetsramen inom det östliga partnerskapet liksom för Azerbajdzjans åtaganden inom ramen för Europarådet och OSSE.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag gripandet av Mammadov och begär att han omedelbart och villkorslöst ska försättas på fri fot liksom att åtalet mot honom ska dras tillbaka. Parlamentet uppmanar med eftertryck Azerbajdzjans myndigheter att se till att det sker en snabb, rättvis, öppen och oberoende utredning av anklagelserna mot honom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag gripandet av Mammadov och begär att han omedelbart och villkorslöst ska försättas på fri fot liksom att åtalet mot honom ska dras tillbaka. Parlamentet uppmanar med eftertryck Azerbajdzjans myndigheter att se till att det sker en snabb, rättvis, öppen och oberoende utredning av anklagelserna mot honom.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att bistå och ytterligare stödja Azerbajdzjan i dess ansträngningar för att konsolidera demokratin och rättsstaten och för att reformera rättsväsendet och rättstillämpningssystemen, med särskild uppmärksamhet på skyddet för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EU att bistå och ytterligare stödja Azerbajdzjan i dess ansträngningar för att konsolidera demokratin och rättsstaten och för att reformera rättsväsendet och rättstillämpningssystemen, med särskild uppmärksamhet på skyddet för mänskliga rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet är mycket oroat över rapporterna från människorättsförsvarare och nationella och internationella icke-statliga organisationer om påstådd användning av påhittade anklagelser mot politiker, aktivister och journalister. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är mycket oroat över rapporterna från människorättsförsvarare och nationella och internationella icke-statliga organisationer om påstådd användning av påhittade anklagelser mot politiker, aktivister och journalister.

| 5. | Europaparlamentet fördömer att ledare och medlemmar av oppositionspartier, aktivister, journalister och bloggare hotas, grips, frihetsberövas och förföljs enbart därför att de har uttryckt sina åsikter och utövat sina grundläggande rättigheter och friheter i enlighet med internationella normer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer att ledare och medlemmar av oppositionspartier, aktivister, journalister och bloggare hotas, grips, frihetsberövas och förföljs enbart därför att de har uttryckt sina åsikter och utövat sina grundläggande rättigheter och friheter i enlighet med internationella normer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att entydigt respektera press- och mediefriheten, både på och utanför internet, och att säkerställa att det råder yttrandefrihet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att entydigt respektera press- och mediefriheten, både på och utanför internet, och att säkerställa att det råder yttrandefrihet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Azerbajdzjan att reformera landets förtalslagstiftning så att förtal straffas med proportionerliga böter och inte med fängelse. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Azerbajdzjan att reformera landets förtalslagstiftning så att förtal straffas med proportionerliga böter och inte med fängelse.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att helt och fullt respektera den azerbajdzjanska befolkningens mötesfrihet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att helt och fullt respektera den azerbajdzjanska befolkningens mötesfrihet.

| 9. | Europaparlamentet stöder de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan och bekräftar sin ståndpunkt att ett sådant avtal måste innefatta klausuler om och riktmärken för skydd och främjande av mänskliga rättigheter, framför allt mediernas frihet och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet. Sådana klausuler avspeglar de principer och rättigheter som fastställts i Azerbajdzjans statsförfattning samt Azerbajdzjans åtaganden inom ramen för Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan och bekräftar sin ståndpunkt att ett sådant avtal måste innefatta klausuler om och riktmärken för skydd och främjande av mänskliga rättigheter, framför allt mediernas frihet och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet. Sådana klausuler avspeglar de principer och rättigheter som fastställts i Azerbajdzjans statsförfattning samt Azerbajdzjans åtaganden inom ramen för Europarådet och OSSE.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att bringa vallagstiftningen samt lagstiftningen om mötesfrihet, föreningsfrihet och mediernas frihet i överensstämmelse med internationella normer och se till att den oinskränkt genomförs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att bringa vallagstiftningen samt lagstiftningen om mötesfrihet, föreningsfrihet och mediernas frihet i överensstämmelse med internationella normer och se till att den oinskränkt genomförs.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att strikt tillämpa principen ”mer för mer”, med särskild inriktning på fria och rättvisa val som alla kan delta i, rättsväsendets oberoende, demokratiska reformer och grundläggande rättigheter och friheter, och att tydligt ange vilka konsekvenserna blir av att dröja med reformerna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att strikt tillämpa principen ”mer för mer”, med särskild inriktning på fria och rättvisa val som alla kan delta i, rättsväsendets oberoende, demokratiska reformer och grundläggande rättigheter och friheter, och att tydligt ange vilka konsekvenserna blir av att dröja med reformerna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans myndigheter att intensifiera reformarbetet inom alla områden av rättsväsendet: åtal, rättegång, dom, frihetsberövande och överklagande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans myndigheter att intensifiera reformarbetet inom alla områden av rättsväsendet: åtal, rättegång, dom, frihetsberövande och överklagande.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande José Manuel Barroso att i samband med president Ilham Aliyevs planerade besök till Bryssel tydligt uttala sig om EU:s åsikter i fråga om mänskliga rättigheter i Azerbajdzjan, vilket anges i den senaste lägesrapporten om den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande José Manuel Barroso att i samband med president Ilham Aliyevs planerade besök till Bryssel tydligt uttala sig om EU:s åsikter i fråga om mänskliga rättigheter i Azerbajdzjan, vilket anges i den senaste lägesrapporten om den europeiska grannskapspolitiken.

| 14. | Europaparlamentet stöder utrikestjänstens arbete och uppmanar EU:s delegation i Baku att fortsätta att noggrant uppmärksamma människorättsfrågor under det kommande valet och att stödja människorättsförsvarare genom att delta i evenemang som anordnas av det civila samhället och uttala sig å deras vägnar, noggrant övervaka rättegångar och stödja mediefrihet, bl.a. genom att begära att oberoende radio- och tevekanaler ges möjlighet att sända under valkampanjen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder utrikestjänstens arbete och uppmanar EU:s delegation i Baku att fortsätta att noggrant uppmärksamma människorättsfrågor under det kommande valet och att stödja människorättsförsvarare genom att delta i evenemang som anordnas av det civila samhället och uttala sig å deras vägnar, noggrant övervaka rättegångar och stödja mediefrihet, bl.a. genom att begära att oberoende radio- och tevekanaler ges möjlighet att sända under valkampanjen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna i Azerbajdzjan att villkorslöst bevilja Azerbajdzjans Human Rights House tillstånd att återuppta sin verksamhet samt att utan vidare dröjsmål eller administrativa bördor registrera Centret för valövervakning och demokratistudier och Människorättsklubben. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck myndigheterna i Azerbajdzjan att villkorslöst bevilja Azerbajdzjans Human Rights House tillstånd att återuppta sin verksamhet samt att utan vidare dröjsmål eller administrativa bördor registrera Centret för valövervakning och demokratistudier och Människorättsklubben.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att rätta sig efter alla de domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna som berör Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att rätta sig efter alla de domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna som berör Azerbajdzjan.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, Republiken Azerbajdzjans regering och parlament, Europarådet, OSSE och FN:s människorättsråd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, Republiken Azerbajdzjans regering och parlament, Europarådet, OSSE och FN:s människorättsråd.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/157 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/157

---

P7_TA(2013)0286

Situationen för rohingyamuslimer

Europaparlamentets resolution av den 13 juni 2013 om situationen för rohingya-muslimerna (2013/2669(RSP))

(2016/C 065/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 20 april 2012 (1), den 13 september 2012 (2) och den 22 november 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 20 april 2012 (1), den 13 september 2012 (2) och den 22 november 2012 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2013 om återinförande av Myanmar/Burmas tillgång till allmänna tullförmåner (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2013 om återinförande av Myanmar/Burmas tillgång till allmänna tullförmåner (4),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 22 april 2013 om Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 22 april 2013 om Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av det uttalande som Catherine Ashton, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, gjorde den 27 november 2012 om den resolution som FN:s generalförsamling antog 2012 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Catherine Ashton, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, gjorde den 27 november 2012 om den resolution som FN:s generalförsamling antog 2012 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Myanmar,

| — | med beaktande av uttalandet av den 1 juni 2013 från den höga representanten Catherine Ashtons talesperson om det avtal som ingåtts mellan Myanmar/Burmas regering och Kachins självständighetsarmé (Kachin Independence Organisation – KIO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 1 juni 2013 från den höga representanten Catherine Ashtons talesperson om det avtal som ingåtts mellan Myanmar/Burmas regering och Kachins självständighetsarmé (Kachin Independence Organisation – KIO),

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 augusti 2012 från EU:s kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, Kristalina Georgieva, om rohingya-muslimernas situation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 augusti 2012 från EU:s kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, Kristalina Georgieva, om rohingya-muslimernas situation,

| — | med beaktande av slutrapporten om delegationsresan till Burma/Myanmar den 3–5 april 2013 från parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten om delegationsresan till Burma/Myanmar den 3–5 april 2013 från parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska unionens restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2010/232/Gusp av den 26 april 2010, senast ändrat genom rådets förordning (EU) nr 1083/2011 av den 27 oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2010/232/Gusp av den 26 april 2010, senast ändrat genom rådets förordning (EU) nr 1083/2011 av den 27 oktober 2011,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 mars 2013 från den höga representanten Catherine Ashtons talesperson om de våldsamma sammandrabbningarna i staden Meiktila i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 mars 2013 från den höga representanten Catherine Ashtons talesperson om de våldsamma sammandrabbningarna i staden Meiktila i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av uttalandet av den 2 april 2013 från den höga representanten Catherine Ashtons talesperson, med anledning av rapporterna om att 13 skolbarn omkommit vid en brand i en muslimsk skola i Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 2 april 2013 från den höga representanten Catherine Ashtons talesperson, med anledning av rapporterna om att 13 skolbarn omkommit vid en brand i en muslimsk skola i Burma,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 67/233 av den 24 december 2012 om människorättsläget i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 67/233 av den 24 december 2012 om människorättsläget i Myanmar,

| — | med beaktande av UNHCR:s uppmaning den 13 november 2012 till regeringarna i sydöstra Asien om att hålla sina gränser öppna för båtflyktingar från Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNHCR:s uppmaning den 13 november 2012 till regeringarna i sydöstra Asien om att hålla sina gränser öppna för båtflyktingar från Burma,

| — | med beaktande av rapporten av den 6 mars 2013 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar, liksom hans uttalande av den 11 juni 2013 om att rohingyabefolkningen i delstaten Rakhine utsätts för utbredda och systematiska människorättsbrott. |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 6 mars 2013 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar, liksom hans uttalande av den 11 juni 2013 om att rohingyabefolkningen i delstaten Rakhine utsätts för utbredda och systematiska människorättsbrott.

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 maj 2013 från Aung San Suu Kyi om tvåbarnspolitiken gentemot rohingya-muslimerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 maj 2013 från Aung San Suu Kyi om tvåbarnspolitiken gentemot rohingya-muslimerna,

| — | med beaktande av beslutet från Asean-toppmötet i november 2011 om att ordförandeskapet för Asean ska överlåtas åt Burma/Myanmar 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Asean-toppmötet i november 2011 om att ordförandeskapet för Asean ska överlåtas åt Burma/Myanmar 2014,

| — | med beaktande av rapporten av den 22 april 2013 från Human Rights Watch ”All You Can Do is Pray”: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 22 april 2013 från Human Rights Watch ”All You Can Do is Pray”: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Trakasserierna och våldet mot minoritetsfolket rohingya fortsätter att trappas upp; detta tar sig främst uttryck i förstörelse av egendom och helgedomar, massarresteringar, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, våldtäkter samt inskränkningar i rörelsefriheten, rätten att ingå äktenskap och tillgången till utbildning. |
| --- | --- |

A.

Trakasserierna och våldet mot minoritetsfolket rohingya fortsätter att trappas upp; detta tar sig främst uttryck i förstörelse av egendom och helgedomar, massarresteringar, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, våldtäkter samt inskränkningar i rörelsefriheten, rätten att ingå äktenskap och tillgången till utbildning.

| B. | Det religiöst motiverade våldet som startade i delstaten Rakhine har fortsatt att sprida sig över landet. Under perioden mars till maj 2013 rapporteras ett flertal attacker mot muslimer ha ägt rum i Rangoonregionen, Mandalay och Pegu samt i delstaterna Kachin och Shan, med följden att 46 människor omkom och mer än14 000 människor drevs på flykt. |
| --- | --- |

B.

Det religiöst motiverade våldet som startade i delstaten Rakhine har fortsatt att sprida sig över landet. Under perioden mars till maj 2013 rapporteras ett flertal attacker mot muslimer ha ägt rum i Rangoonregionen, Mandalay och Pegu samt i delstaterna Kachin och Shan, med följden att 46 människor omkom och mer än14 000 människor drevs på flykt.

| C. | Det sekteristiska våldet har nu spridit sig till ett nytt område i Burma; den 28 maj 2013 satte en folksamling eld på butiker i staden Lashio i delstaten Shan och den 4 juni 2013 dödades tre rohingya-kvinnor av polisstyrkor i byn Parein i samband med en strid om bostäder för den fördrivna minoriteten. |
| --- | --- |

C.

Det sekteristiska våldet har nu spridit sig till ett nytt område i Burma; den 28 maj 2013 satte en folksamling eld på butiker i staden Lashio i delstaten Shan och den 4 juni 2013 dödades tre rohingya-kvinnor av polisstyrkor i byn Parein i samband med en strid om bostäder för den fördrivna minoriteten.

| D. | Mer än 130 000 fördrivna rohingya befinner sig alltjämt i läger och i andra områden och Burma/Myanmars regering har endast i begränsad och otillräcklig utsträckning låtit den riskutsatta rohingya-befolkningen få hjälp av humanitära organisationer. Stora delar av befolkningen tvingas bosätta sig i översvämningsdrabbade områden, där de utsätts för monsunregn och cykloner. De kan inte återvända till sina hem på grund av det fortsatta våldet, eller för att deras bostäder förstörts eller för att säkerhetsstyrkor hindrar dem från att lämna de läger där de hålls kvar. |
| --- | --- |

D.

Mer än 130 000 fördrivna rohingya befinner sig alltjämt i läger och i andra områden och Burma/Myanmars regering har endast i begränsad och otillräcklig utsträckning låtit den riskutsatta rohingya-befolkningen få hjälp av humanitära organisationer. Stora delar av befolkningen tvingas bosätta sig i översvämningsdrabbade områden, där de utsätts för monsunregn och cykloner. De kan inte återvända till sina hem på grund av det fortsatta våldet, eller för att deras bostäder förstörts eller för att säkerhetsstyrkor hindrar dem från att lämna de läger där de hålls kvar.

| E. | Tiotusentals rohingya har flytt sjövägen för att undkomma trakasserierna och hundratals har mist livet då deras båtar sjunkit eller de tvingats tillbaka ut på havet. Nära 1 700 rohingya som flytt från Burma rapporteras leva under fruktansvärda förhållanden i thailändska förvarsanläggningar för immigranter. |
| --- | --- |

E.

Tiotusentals rohingya har flytt sjövägen för att undkomma trakasserierna och hundratals har mist livet då deras båtar sjunkit eller de tvingats tillbaka ut på havet. Nära 1 700 rohingya som flytt från Burma rapporteras leva under fruktansvärda förhållanden i thailändska förvarsanläggningar för immigranter.

| F. | Den 23 april 2013 publicerade den oberoende undersökningskommission som inrättades i augusti 2012 i syfte att utreda det sekteristiska våldet i delstaten Rakhine en rapport med rekommendationer om att minska motsättningarna; dock vägrade man att erkänna rohingya-befolkningens identitet eller att ställa någon inför rätta för de människorättsbrott som begåtts i samband med oroligheterna. Dessutom förespråkade man en tillfällig separation av muslimska och buddistiska folkgrupper samt införande av oacceptabla födelsekontrollprogram för muslimer. |
| --- | --- |

F.

Den 23 april 2013 publicerade den oberoende undersökningskommission som inrättades i augusti 2012 i syfte att utreda det sekteristiska våldet i delstaten Rakhine en rapport med rekommendationer om att minska motsättningarna; dock vägrade man att erkänna rohingya-befolkningens identitet eller att ställa någon inför rätta för de människorättsbrott som begåtts i samband med oroligheterna. Dessutom förespråkade man en tillfällig separation av muslimska och buddistiska folkgrupper samt införande av oacceptabla födelsekontrollprogram för muslimer.

| G. | Burmas president, U Thein Sein, lovade i ett tal den 6 maj 2013 att hans regering skulle säkerställa de grundläggande rättigheterna för muslimer i delstaten Rakhine, men trots att han vidtagit vissa åtgärder för att utöka de medborgerliga rättigheterna i landet riskerar den allvarliga situationen för rohingya-befolkningen och relationen generellt mellan olika etniska grupper i landet att stjälpa hela reformprocessen i Burma/Myanmar. Trovärdiga oberoende rapporter pekar ut de burmesiska myndigheterna som delaktiga i människorättsbrotten gentemot rohingya-befolkningen, vilket har lett till att delstaten Rakhine i stort sett är helt segregerad utifrån människors religiösa tillhörighet. |
| --- | --- |

G.

Burmas president, U Thein Sein, lovade i ett tal den 6 maj 2013 att hans regering skulle säkerställa de grundläggande rättigheterna för muslimer i delstaten Rakhine, men trots att han vidtagit vissa åtgärder för att utöka de medborgerliga rättigheterna i landet riskerar den allvarliga situationen för rohingya-befolkningen och relationen generellt mellan olika etniska grupper i landet att stjälpa hela reformprocessen i Burma/Myanmar. Trovärdiga oberoende rapporter pekar ut de burmesiska myndigheterna som delaktiga i människorättsbrotten gentemot rohingya-befolkningen, vilket har lett till att delstaten Rakhine i stort sett är helt segregerad utifrån människors religiösa tillhörighet.

| H. | Regeringen i Burma/Myanmar har nyligen tillkännagett att den kommer att återinföra tvåbarnspolitiken. Denna politik har av FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar, Tomás Ojea Quintana, fördömts som en diskriminerande tvångsåtgärd mot rohingya-befolkningen i delstaten Rakhine, vilken kränker dess grundläggande mänskliga rättigheter och strider mot Burmas internationella åtaganden och skyldigheter vad gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Regeringen i Burma/Myanmar har nyligen tillkännagett att den kommer att återinföra tvåbarnspolitiken. Denna politik har av FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar, Tomás Ojea Quintana, fördömts som en diskriminerande tvångsåtgärd mot rohingya-befolkningen i delstaten Rakhine, vilken kränker dess grundläggande mänskliga rättigheter och strider mot Burmas internationella åtaganden och skyldigheter vad gäller mänskliga rättigheter.

| I. | Det internationella samfundet har uppmanat regeringen i Burma/Myanmar att se över medborgarskapslagen från 1982 så att rohingya inte längre ska vara statslösa och så att man tar tag i de underliggande skälen till den långvariga diskrimineringen av dem. |
| --- | --- |

I.

Det internationella samfundet har uppmanat regeringen i Burma/Myanmar att se över medborgarskapslagen från 1982 så att rohingya inte längre ska vara statslösa och så att man tar tag i de underliggande skälen till den långvariga diskrimineringen av dem.

| J. | Tun Aung, en 65-årig läkare och respekterad lokal ledare i delstaten Rakhine greps i juni 2012 och dömdes till 17 års fängelse. Människorättsgrupper, däribland Amnesty International, har allmänt kritiserat domen för att vara politiskt motiverad. |
| --- | --- |

J.

Tun Aung, en 65-årig läkare och respekterad lokal ledare i delstaten Rakhine greps i juni 2012 och dömdes till 17 års fängelse. Människorättsgrupper, däribland Amnesty International, har allmänt kritiserat domen för att vara politiskt motiverad.

| K. | Enligt en rapport från Human Rights Watch ”All You Can Do is Pray”: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State, som publicerades den 22 april 2013, är de brott som förra året begicks mot rohingya-befolkningen, och som även statliga myndigheter ska ha deltagit i, att betrakta som brott mot mänskligheten och etnisk rensning. I rapporten presenteras också bevis för fyra massgravar från 2012 i delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

K.

Enligt en rapport från Human Rights Watch ”All You Can Do is Pray”: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State, som publicerades den 22 april 2013, är de brott som förra året begicks mot rohingya-befolkningen, och som även statliga myndigheter ska ha deltagit i, att betrakta som brott mot mänskligheten och etnisk rensning. I rapporten presenteras också bevis för fyra massgravar från 2012 i delstaten Rakhine.

| L. | Press- och mediefriheten, såväl på som utanför internet, spelar en avgörande roll i avslöjandet och dokumenteringen av människorättsbrott och för att ställa myndigheterna till svars. |
| --- | --- |

L.

Press- och mediefriheten, såväl på som utanför internet, spelar en avgörande roll i avslöjandet och dokumenteringen av människorättsbrott och för att ställa myndigheterna till svars.

| M. | Enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har ”envar har rätt att i andra länder söka och åtnjuta fristad från förföljelse”. |
| --- | --- |

M.

Enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har ”envar har rätt att i andra länder söka och åtnjuta fristad från förföljelse”.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de allvarliga människorättsbrotten och våldet mot rohingya-muslimer i Burma/Myanmar och uppmanar bägge sidor att avstå från att använda våld. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de allvarliga människorättsbrotten och våldet mot rohingya-muslimer i Burma/Myanmar och uppmanar bägge sidor att avstå från att använda våld.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med dem som utsatts för våld och olaga förföljelse i Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med dem som utsatts för våld och olaga förföljelse i Burma/Myanmar.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar de steg som presidenten, Thein Sein, och andra reformivrare i Burma/Myanmar har tagit för att införa demokratiska reformer under det gångna året. Parlamentet beklagar dock att regeringen inte har skyddat rohingya-befolkningen mot det organiserade våldet och uppmanar regeringen och hela samhället i Burma/Myanmar att agera för att omedelbart sätta stop för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och ställa alla förövare av våldsattacker och andra brott inför rätta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar de steg som presidenten, Thein Sein, och andra reformivrare i Burma/Myanmar har tagit för att införa demokratiska reformer under det gångna året. Parlamentet beklagar dock att regeringen inte har skyddat rohingya-befolkningen mot det organiserade våldet och uppmanar regeringen och hela samhället i Burma/Myanmar att agera för att omedelbart sätta stop för kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och ställa alla förövare av våldsattacker och andra brott inför rätta.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att se till att dess säkerhetsstyrkor gör allt i sin makt för att skydda rohingya-muslimerna från våldsattacker. Parlamentet är djupt bekymrat över anklagelserna om att medlemmar av de burmesiska säkerhetsstyrkorna ska ha deltagit i våldet, och upprepar sitt brådskande krav på en fullständig och oberoende utredning, med FN:s hjälp, av dessa anklagelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att se till att dess säkerhetsstyrkor gör allt i sin makt för att skydda rohingya-muslimerna från våldsattacker. Parlamentet är djupt bekymrat över anklagelserna om att medlemmar av de burmesiska säkerhetsstyrkorna ska ha deltagit i våldet, och upprepar sitt brådskande krav på en fullständig och oberoende utredning, med FN:s hjälp, av dessa anklagelser.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det behövs omedelbara insatser för att hantera de humanitära risker som alla fördrivna personer, särskilt rohingyafolket, drabbats av. Parlamentet upprepar sin begäran till regeringen i Burma/Myanmar att låta både FN:s organ och icke-statliga humanitära organisationer, liksom också journalister och diplomater, obehindrat resa in i alla delar av landet, också delstaten Rakhine, och låta alla folkgrupper som drabbats av konflikten och det sekteristiska våldet obehindrat få humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att snabbt skapa bättre förhållanden i internflyktinglägren för rohingya. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det behövs omedelbara insatser för att hantera de humanitära risker som alla fördrivna personer, särskilt rohingyafolket, drabbats av. Parlamentet upprepar sin begäran till regeringen i Burma/Myanmar att låta både FN:s organ och icke-statliga humanitära organisationer, liksom också journalister och diplomater, obehindrat resa in i alla delar av landet, också delstaten Rakhine, och låta alla folkgrupper som drabbats av konflikten och det sekteristiska våldet obehindrat få humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att snabbt skapa bättre förhållanden i internflyktinglägren för rohingya.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla länder i regionen att stå fast vid sina internationella åtaganden om flyktingars rättigheter, att öppna sina gränser för asylsökande rohingya och ge dem åtminstone tillfälligt skydd och samtidigt stödja den burmesiska regeringen i dess arbete med att hitta långsiktiga och rättvisa lösningar som tar itu med alla underliggande orsaker. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla länder i regionen att stå fast vid sina internationella åtaganden om flyktingars rättigheter, att öppna sina gränser för asylsökande rohingya och ge dem åtminstone tillfälligt skydd och samtidigt stödja den burmesiska regeringen i dess arbete med att hitta långsiktiga och rättvisa lösningar som tar itu med alla underliggande orsaker.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar den thailändska regeringen att omedelbart upphöra med det inhumana frihetsberövandet av 1 700 asylsökande rohingya och ge dem möjlighet att få kontakt med FN:s flyktingorgan. Parlamentet beklagar att Thailands regering hittills inte har tillåtit FN:s flyktingkommissariat att genomföra undersökningar för att fastställa flyktingstatusen för asylsökande rohingya. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar den thailändska regeringen att omedelbart upphöra med det inhumana frihetsberövandet av 1 700 asylsökande rohingya och ge dem möjlighet att få kontakt med FN:s flyktingorgan. Parlamentet beklagar att Thailands regering hittills inte har tillåtit FN:s flyktingkommissariat att genomföra undersökningar för att fastställa flyktingstatusen för asylsökande rohingya.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den burmesiska regeringen att låta kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att inrätta ett kontor i landet samt sidokontor i provinserna, så att man fullt ut kan övervaka människorättssituationen i landet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar den burmesiska regeringen att låta kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att inrätta ett kontor i landet samt sidokontor i provinserna, så att man fullt ut kan övervaka människorättssituationen i landet.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar president U Thein Seins löfte om att alla våldsförövare kommer att ställas inför rätta liksom hans åtagande för ett mångkulturellt, mångetniskt och mångreligiöst samhälle. Parlamentet uppmanar presidenten att vidta ytterligare åtgärder för att tillämpa rättsstatsprinciperna och ta tag i de underliggande skälen till våldet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar president U Thein Seins löfte om att alla våldsförövare kommer att ställas inför rätta liksom hans åtagande för ett mångkulturellt, mångetniskt och mångreligiöst samhälle. Parlamentet uppmanar presidenten att vidta ytterligare åtgärder för att tillämpa rättsstatsprinciperna och ta tag i de underliggande skälen till våldet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar president U Thein Seins tillkännagivande den 4 juni 2013 att alla politiska fångar i Burma/Myanmar kommer att friges. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att frigivandet av alla politiska fångar, inbegripet Tun Aung, bör ske villkorslöst och utan dröjsmål, och att fångarna bör återges sina fulla rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar president U Thein Seins tillkännagivande den 4 juni 2013 att alla politiska fångar i Burma/Myanmar kommer att friges. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att frigivandet av alla politiska fångar, inbegripet Tun Aung, bör ske villkorslöst och utan dröjsmål, och att fångarna bör återges sina fulla rättigheter och friheter.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck regeringen att fortsätta att eftersträva och genomföra hållbara lösningar på de underliggande orsakerna till motsättningarna och bland annat behandla frågan om folkgruppen rohingyas ställning. Parlamentet upprepar sina tidigare krav på en ändring eller ett hävande av 1982 års medborgarskapslag så att rohingya har lika möjlighet att få burmesiskt medborgarskap, med de rättigheter och skyldigheter som detta innebär, och att bringa den ändrade eller ersatta lagen i linje med internationella människorättsstandarder och med landets skyldigheter enligt artikel 7 i FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck regeringen att fortsätta att eftersträva och genomföra hållbara lösningar på de underliggande orsakerna till motsättningarna och bland annat behandla frågan om folkgruppen rohingyas ställning. Parlamentet upprepar sina tidigare krav på en ändring eller ett hävande av 1982 års medborgarskapslag så att rohingya har lika möjlighet att få burmesiskt medborgarskap, med de rättigheter och skyldigheter som detta innebär, och att bringa den ändrade eller ersatta lagen i linje med internationella människorättsstandarder och med landets skyldigheter enligt artikel 7 i FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet kritiserar uttalandet från Burmas invandringsminister Khin Yi av den 11 juni 2013, i vilket han uttryckte sitt stöd för ett återinförande av tvåbarnspolitiken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kritiserar uttalandet från Burmas invandringsminister Khin Yi av den 11 juni 2013, i vilket han uttryckte sitt stöd för ett återinförande av tvåbarnspolitiken.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar oppositionsledaren Aung San Suu Kyis deklaration nyligen i protest mot återinförandet av tvåbarnspolitiken för rohingya, och uppmanar med eftertryck den burmesiska regeringen att omedelbart återkalla denna föreskrift tillsammans med andra tvingande eller diskriminerande strategier, bestämmelser, föreskrifter eller lagar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar oppositionsledaren Aung San Suu Kyis deklaration nyligen i protest mot återinförandet av tvåbarnspolitiken för rohingya, och uppmanar med eftertryck den burmesiska regeringen att omedelbart återkalla denna föreskrift tillsammans med andra tvingande eller diskriminerande strategier, bestämmelser, föreskrifter eller lagar.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av att göra de ändringar i lagstiftningen och administrationen som krävs för att säkerställa att en så stor del som möjligt av Burmas befolkning, inbegripet minoriteter, deltar i valet 2014. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker vikten av att göra de ändringar i lagstiftningen och administrationen som krävs för att säkerställa att en så stor del som möjligt av Burmas befolkning, inbegripet minoriteter, deltar i valet 2014.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten att ta upp denna fråga på högsta möjliga politiska nivå i sina kontakter med Burma/Myanmar och med andra länder som är medlemmar i Asean. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten att ta upp denna fråga på högsta möjliga politiska nivå i sina kontakter med Burma/Myanmar och med andra länder som är medlemmar i Asean.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen nyligen har återinfört sitt allmänna preferenssystem gentemot Burma/Myanmar. Parlamentet upprepar att dessa förmåner är beroende av att grundläggande friheter och mänskliga rättigheter respekteras. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noggrant övervaka hur de burmesiska myndigheterna framskrider när det gäller efterlevnaden av dessa villkor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen nyligen har återinfört sitt allmänna preferenssystem gentemot Burma/Myanmar. Parlamentet upprepar att dessa förmåner är beroende av att grundläggande friheter och mänskliga rättigheter respekteras. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noggrant övervaka hur de burmesiska myndigheterna framskrider när det gäller efterlevnaden av dessa villkor.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när den lämnar in en delegerad akt om fortsatt tillämpning av det allmänna preferenssystemet för Burma/Myanmar efter den 31 december 2013, ha med en åtföljande rapport som visar på avsaknaden av allvarliga och systematiska överträdelser av de principer som fastställs i de konventioner som anges i förordningen om det allmänna preferenssystemet, med särskilt fokus på rohingya. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när den lämnar in en delegerad akt om fortsatt tillämpning av det allmänna preferenssystemet för Burma/Myanmar efter den 31 december 2013, ha med en åtföljande rapport som visar på avsaknaden av allvarliga och systematiska överträdelser av de principer som fastställs i de konventioner som anges i förordningen om det allmänna preferenssystemet, med särskilt fokus på rohingya.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett effektivt och övergripande sätt bedöma effekterna på de mänskliga rättigheterna av det planerade bilaterala investeringsavtalet innan den utarbetar sitt förslag till förhandlingsdirektiv, och att nära samråda med parlamentet och det civila samhället i denna process. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett effektivt och övergripande sätt bedöma effekterna på de mänskliga rättigheterna av det planerade bilaterala investeringsavtalet innan den utarbetar sitt förslag till förhandlingsdirektiv, och att nära samråda med parlamentet och det civila samhället i denna process.

| 19. | Europaparlamentet förväntar sig att Europeiska utrikestjänsten samråder med parlamentet och regelbundet informerar det om arbetet med att upprätta en dialog om mänskliga rättigheter med Burma/Myanmar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att fastställa en förteckning över konkreta riktmärken för mänskliga rättigheter som ska fungera som underlag för bedömningen av de burmesiska myndigheternas reformarbete. Parlamentet understryker att ett villkor för vidare utveckling av EU:s förbindelser med den burmesiska regeringen bör vara att det sker påtagliga framsteg, särskilt med avseende på situationen för rohingya. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förväntar sig att Europeiska utrikestjänsten samråder med parlamentet och regelbundet informerar det om arbetet med att upprätta en dialog om mänskliga rättigheter med Burma/Myanmar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att fastställa en förteckning över konkreta riktmärken för mänskliga rättigheter som ska fungera som underlag för bedömningen av de burmesiska myndigheternas reformarbete. Parlamentet understryker att ett villkor för vidare utveckling av EU:s förbindelser med den burmesiska regeringen bör vara att det sker påtagliga framsteg, särskilt med avseende på situationen för rohingya.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en kraftfull och synlig representation från det civila samhället, i vilken rohingya är företrädda, som ska delta i den arbetsgrupp EU-Burma som ska inrättas senare i år, och förespråkar att denna insats ska bygga på erfarenheterna från arbetsgruppen EU-Egypten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en kraftfull och synlig representation från det civila samhället, i vilken rohingya är företrädda, som ska delta i den arbetsgrupp EU-Burma som ska inrättas senare i år, och förespråkar att denna insats ska bygga på erfarenheterna från arbetsgruppen EU-Egypten.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Burma/Myanmars regering och parlament, Aseans generalsekreterare, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda representant för mänskliga rättigheter i Myanmar, FN:s flyktingkommissarie, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt regeringarna och parlamenten i andra länder i området. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Burma/Myanmars regering och parlament, Aseans generalsekreterare, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda representant för mänskliga rättigheter i Myanmar, FN:s flyktingkommissarie, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt regeringarna och parlamenten i andra länder i området.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0142.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0355.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0464.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0218.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/162

---

P7_TA(2013)0234

Rekommendation till rådet om FN:s generalförsamlings 68:e session

Europaparlamentets rekommendation av den 11 juni 2013 till rådet om FN:s generalförsamlings 68:e session (2013/2034(INI))

(2016/C 065/23)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 21 och 34, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 21 och 34,

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexander Graf Lambsdorff för ALDE-gruppen om FN:s generalförsamlings 68:e session (B7-0083/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Alexander Graf Lambsdorff för ALDE-gruppen om FN:s generalförsamlings 68:e session (B7-0083/2013),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/168/Gusp av den 21 mars 2011 om Internationella brottmålsdomstolen och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2003/444/Gusp,

| — | med beaktande av EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 67:e session, vilka antogs av rådet den 23 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 67:e session, vilka antogs av rådet den 23 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från den 10 september 2003, Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från den 10 september 2003, Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism (COM(2003)0526),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings 67:e session, i synnerhet församlingens resolutioner The Arms Trade Treaty
   (2)
  , Quadrennial comprehensive policy review of operational activities for development of the United Nations system
   (3)
  , Freedom of religion or belief
   (4)
  , Promotion of a democratic and equitable international order
   (5)
  , Enhancement of international cooperation in the field of human rights
   (6)
  , The rule of law at the national and international levels
   (7)
  , och Women, disarmament, non-proliferation and arms control
   (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings 67:e session, i synnerhet församlingens resolutioner The Arms Trade Treaty
   (2)
  , Quadrennial comprehensive policy review of operational activities for development of the United Nations system
   (3)
  , Freedom of religion or belief
   (4)
  , Promotion of a democratic and equitable international order
   (5)
  , Enhancement of international cooperation in the field of human rights
   (6)
  , The rule of law at the national and international levels
   (7)
  , och Women, disarmament, non-proliferation and arms control
   (8),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011 om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete (9),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 31 oktober 2003, genom vilken FN:s konvention mot korruption antogs (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 31 oktober 2003, genom vilken FN:s konvention mot korruption antogs (10),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs den 31 oktober 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, som antogs den 31 oktober 2000,

| — | med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 5 juli 2012 om främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet, i vilken betydelsen av att skydda de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet betonas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 5 juli 2012 om främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet, i vilken betydelsen av att skydda de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet betonas,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e session (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 juni 2012 till rådet om FN:s generalförsamlings 67:e session (11),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om ”skyldigheten att skydda” (R2P) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om ”skyldigheten att skydda” (R2P) (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2013 om det tjugoandra mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (15),

| — | med beaktade av betänkandet från den gemensamma delegationen för utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter till FN:s generalförsamlings 67:e session av den 28–29 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktade av betänkandet från den gemensamma delegationen för utskottet för utrikesfrågor och underutskottet för mänskliga rättigheter till FN:s generalförsamlings 67:e session av den 28–29 oktober 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0202/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0202/2013), och av följande skäl:

| A. | I betraktande av den tilltagande globaliseringen och allt närmare sammanflätningen mellan stater och företag finns det ett växande behov av och en allt större möjlighet till gemensamma regler och beslutsmekanismer för att gemensamt kunna ta itu med framväxande globala utmaningar. |
| --- | --- |

A.

I betraktande av den tilltagande globaliseringen och allt närmare sammanflätningen mellan stater och företag finns det ett växande behov av och en allt större möjlighet till gemensamma regler och beslutsmekanismer för att gemensamt kunna ta itu med framväxande globala utmaningar.

| B. | Fragmenteringen av det globala beslutsfattandet i kombination med spridningen av internationella och gränsöverskridande forum leder till nya komplexa situationer i de internationella relationerna. |
| --- | --- |

B.

Fragmenteringen av det globala beslutsfattandet i kombination med spridningen av internationella och gränsöverskridande forum leder till nya komplexa situationer i de internationella relationerna.

| C. | EU ska arbeta för en effektiv multilateralism med ett starkt FN-system i dess kärna. och FN befinner sig i navet av den globala styrningen. |
| --- | --- |

C.

EU ska arbeta för en effektiv multilateralism med ett starkt FN-system i dess kärna. och FN befinner sig i navet av den globala styrningen.

| D. | Ett stadigt och stabilt partnerskap mellan EU och FN utgör en viktig utgångspunkt för och bidrar till FN:s arbete inom alla de tre pelarna – fred och säkerhet, mänskliga rättigheter samt utveckling – och EU måste på detta sätt ta sitt ansvar och delta i det gemensamma arbetet för att finna lösningar på globala utmaningar. |
| --- | --- |

D.

Ett stadigt och stabilt partnerskap mellan EU och FN utgör en viktig utgångspunkt för och bidrar till FN:s arbete inom alla de tre pelarna – fred och säkerhet, mänskliga rättigheter samt utveckling – och EU måste på detta sätt ta sitt ansvar och delta i det gemensamma arbetet för att finna lösningar på globala utmaningar.

| E. | Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet utgör hörnstenarna för EU:s åtgärder på den internationella arenan. Demokrati och rättsstatsprincipen är pelare för hållbar fred som garanterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

E.

Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet utgör hörnstenarna för EU:s åtgärder på den internationella arenan. Demokrati och rättsstatsprincipen är pelare för hållbar fred som garanterar de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet: |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

EU som global aktör

| a) | Rådet uppmanas att garantera fortlöpande överensstämmelse inom och synlighet för EU som en global aktör till FN. Rådet uppmanas att stärka EU:s förmåga att agera på ett samordnat, snabbt och övergripande sätt på det internationella planet och se till att detta genomförs på ett följdriktigt sätt och i god tid. Rådet uppmanas att säkerställa att FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011 om EU:s deltagande i FN:s arbete tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

a)

Rådet uppmanas att garantera fortlöpande överensstämmelse inom och synlighet för EU som en global aktör till FN. Rådet uppmanas att stärka EU:s förmåga att agera på ett samordnat, snabbt och övergripande sätt på det internationella planet och se till att detta genomförs på ett följdriktigt sätt och i god tid. Rådet uppmanas att säkerställa att FN:s generalförsamlings resolution av den 3 maj 2011 om EU:s deltagande i FN:s arbete tillämpas fullt ut.

| b) | Rådet uppmanas att främja en effektiv multilateralism genom att förbättra FN:s representativitet, öppenhet, ansvarsskyldighet, effektivitet och verkningsfullhet för att förbättra dess konkreta resultat. Rådet uppmanas att erinra sig om behovet av en ny institutionell balans mellan den nya rollen för G20, FN och dess organ samt de internationella finansinstituten. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att främja en effektiv multilateralism genom att förbättra FN:s representativitet, öppenhet, ansvarsskyldighet, effektivitet och verkningsfullhet för att förbättra dess konkreta resultat. Rådet uppmanas att erinra sig om behovet av en ny institutionell balans mellan den nya rollen för G20, FN och dess organ samt de internationella finansinstituten.

| c) | Rådet uppmanas att på ett mer aktivt sätt samarbeta med strategiska och andra bilaterala och multilaterala partner för att främja effektiva lösningar på problem och när så är möjligt vinnlägga sig om att nå resultat genom gemensamma ansträngningar. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att på ett mer aktivt sätt samarbeta med strategiska och andra bilaterala och multilaterala partner för att främja effektiva lösningar på problem och när så är möjligt vinnlägga sig om att nå resultat genom gemensamma ansträngningar.

EU och global styrning

| d) | Rådet uppmanas att förbättra samarbetet med sina partner för att göra FN till en effektivare och mer enhetlig organisation för 2000-talet. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att förbättra samarbetet med sina partner för att göra FN till en effektivare och mer enhetlig organisation för 2000-talet.

| e) | Rådet uppmanas att främja en övergripande och gemensamt överenskommen reform av FN:s säkerhetsråd. Rådet uppmanas att lägga fram ett konkret förslag om hur man ska uppnå EU:s centrala och långsiktiga mål att få en gemensam plats i FN:s utökade säkerhetsråd. Rådet uppmanas att ta initiativ till att utarbeta en gemensam ståndpunkt för EU-medlemsstaterna i detta syfte. Rådet uppmanas att ytterligare främja öppenhet och bättre samordning av strategier och ståndpunkter bland de EU-medlemsstater som har en plats i FN:s säkerhetsråd. Rådet uppmanas att se till att de medlemsstater som har en permanent plats i FN:s säkerhetsråd främjar unionens åsikter och ståndpunkter, eftersom det ger EU möjlighet att agera på ett samordnat sätt inom FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att främja en övergripande och gemensamt överenskommen reform av FN:s säkerhetsråd. Rådet uppmanas att lägga fram ett konkret förslag om hur man ska uppnå EU:s centrala och långsiktiga mål att få en gemensam plats i FN:s utökade säkerhetsråd. Rådet uppmanas att ta initiativ till att utarbeta en gemensam ståndpunkt för EU-medlemsstaterna i detta syfte. Rådet uppmanas att ytterligare främja öppenhet och bättre samordning av strategier och ståndpunkter bland de EU-medlemsstater som har en plats i FN:s säkerhetsråd. Rådet uppmanas att se till att de medlemsstater som har en permanent plats i FN:s säkerhetsråd främjar unionens åsikter och ståndpunkter, eftersom det ger EU möjlighet att agera på ett samordnat sätt inom FN:s säkerhetsråd.

| f) | Rådet uppmanas att arbeta på ett samordnat sätt för att stärka FN:s generalförsamlings roll och befogenheter samt dess verkningsfullhet och effektivitet, bland annat genom att förbättra dess arbetsmetoder. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att arbeta på ett samordnat sätt för att stärka FN:s generalförsamlings roll och befogenheter samt dess verkningsfullhet och effektivitet, bland annat genom att förbättra dess arbetsmetoder.

| g) | Rådet uppmanas att främja ett mer institutionaliserat deltagande av andra intressenter (företrädare för det civila samhället, den akademiska världen) i FN:s generalförsamlings arbete. Rådet uppmanas att stärka FN:s system genom att bredda och fördjupa den civila expertisen. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att främja ett mer institutionaliserat deltagande av andra intressenter (företrädare för det civila samhället, den akademiska världen) i FN:s generalförsamlings arbete. Rådet uppmanas att stärka FN:s system genom att bredda och fördjupa den civila expertisen.

| h) | Rådet uppmanas att främja tillämpningen av obligatorisk landsvis redovisning av betalningar för transnationella företag i framför allt bank- och utvinningssektorn, vilka är registrerade eller börsnoterade på finansiella marknader i partnerländers nationella jurisdiktioner. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att främja tillämpningen av obligatorisk landsvis redovisning av betalningar för transnationella företag i framför allt bank- och utvinningssektorn, vilka är registrerade eller börsnoterade på finansiella marknader i partnerländers nationella jurisdiktioner.

Fred och säkerhet

| i) | Rådet uppmanas att främja införlivandet av ett fredsbyggande perspektiv i fredsbevarande insatser och att uppmuntra till ett närmare samarbete mellan fredsbevarande insatser och FN:s landsgrupper och utvecklingsaktörer. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att främja införlivandet av ett fredsbyggande perspektiv i fredsbevarande insatser och att uppmuntra till ett närmare samarbete mellan fredsbevarande insatser och FN:s landsgrupper och utvecklingsaktörer.

| j) | Rådet uppmanas att samarbeta för att stärka rollen för och kapaciteten hos regionala organisationer vid fredsbevarande och konfliktförebyggande arbete, civil och militär krishantering samt vid konfliktlösning. Rådet uppmanas att främja gemensamma utvärderingsuppdrag och stärka samarbetet mellan EU och dess partner (bland andra Afrikanska unionen och subregionala organisationer, Nato, OSSE, Asean, Celac, Arabförbundet etc.) när det gäller förebyggande av konflikter och länder som befunnit sig i konflikt. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att samarbeta för att stärka rollen för och kapaciteten hos regionala organisationer vid fredsbevarande och konfliktförebyggande arbete, civil och militär krishantering samt vid konfliktlösning. Rådet uppmanas att främja gemensamma utvärderingsuppdrag och stärka samarbetet mellan EU och dess partner (bland andra Afrikanska unionen och subregionala organisationer, Nato, OSSE, Asean, Celac, Arabförbundet etc.) när det gäller förebyggande av konflikter och länder som befunnit sig i konflikt.

| k) | Rådet uppmanas att på begäran ge FN stöd genom EU:s stridsgrupper för fredsframtvingande uppdrag och att se till att medlemsstaterna samarbetar till fullo när det gäller deras användning av uppdrag som har godkänts av FN:s säkerhetsråd eller generalförsamling. |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att på begäran ge FN stöd genom EU:s stridsgrupper för fredsframtvingande uppdrag och att se till att medlemsstaterna samarbetar till fullo när det gäller deras användning av uppdrag som har godkänts av FN:s säkerhetsråd eller generalförsamling.

| l) | Rådet uppmanas att garantera att de fredsbevarande uppdragens mandat speglar behovet att stödja valprocesserna, inbegripet valobservationsuppdragen. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att garantera att de fredsbevarande uppdragens mandat speglar behovet att stödja valprocesserna, inbegripet valobservationsuppdragen.

| m) | Rådet uppmanas att arbeta för att upprätta skyldigheten att skydda (R2P) som en ny folkrättslig norm, inom ramen för vad FN:s medlemsstater kom överens om vid världstoppmötet 2005. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att arbeta för att upprätta skyldigheten att skydda (R2P) som en ny folkrättslig norm, inom ramen för vad FN:s medlemsstater kom överens om vid världstoppmötet 2005.

| n) | Rådet uppmanas att se till att eventuella förändringar och tillämpningar av R2P-principen till fullo överensstämmer och är förenliga med internationell humanitär rätt, samtidigt som man arbetar för att den ska bli universell och på så sätt kan fungera som ett verktyg för förebyggande diplomati och en drivkraft för mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att se till att eventuella förändringar och tillämpningar av R2P-principen till fullo överensstämmer och är förenliga med internationell humanitär rätt, samtidigt som man arbetar för att den ska bli universell och på så sätt kan fungera som ett verktyg för förebyggande diplomati och en drivkraft för mänsklig utveckling.

| o) | Rådet uppmanas att följa upp de förslag som parlamentet framförde i sin rekommendation till rådet om FN:s princip om R2P (16), och att samarbeta med sina partner för att se till att konceptet skyldighet att skydda fokuserar på förebyggande arbete, skydd och återuppbyggnad efter konflikter, bland annat i situationer som rör folkmord, etnisk rensning, krigsbrott eller brott mot mänskligheten, men att också se till att denna skyldighet aldrig används som förevändning för att främja specifika eller nationella intressen, eller internationella grupperingars geostrategiska eller ekonomiska intressen i syfte att åstadkomma ett regimbyte. Rådet uppmanas att hjälpa stater att bygga upp kapaciteten i detta avseende. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att följa upp de förslag som parlamentet framförde i sin rekommendation till rådet om FN:s princip om R2P (16), och att samarbeta med sina partner för att se till att konceptet skyldighet att skydda fokuserar på förebyggande arbete, skydd och återuppbyggnad efter konflikter, bland annat i situationer som rör folkmord, etnisk rensning, krigsbrott eller brott mot mänskligheten, men att också se till att denna skyldighet aldrig används som förevändning för att främja specifika eller nationella intressen, eller internationella grupperingars geostrategiska eller ekonomiska intressen i syfte att åstadkomma ett regimbyte. Rådet uppmanas att hjälpa stater att bygga upp kapaciteten i detta avseende.

| p) | Rådet uppmanas att utarbeta kriterier som ska följas vid fullgörandet av skyldigheten att skydda – särskilt inom ramen för den tredje pelaren, inbegripet i samband med militära insatser – såsom proportionalitetsprincipen, förtydligande i förväg av de politiska målsättningarna och användning av ingående konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att utarbeta kriterier som ska följas vid fullgörandet av skyldigheten att skydda – särskilt inom ramen för den tredje pelaren, inbegripet i samband med militära insatser – såsom proportionalitetsprincipen, förtydligande i förväg av de politiska målsättningarna och användning av ingående konsekvensbedömningar.

| q) | Rådet uppmanas att stärka EU:s roll som en global politisk aktör genom att spela en aktiv roll i den förebyggande diplomatin. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att stärka EU:s roll som en global politisk aktör genom att spela en aktiv roll i den förebyggande diplomatin.

| r) | Rådet uppmanas att anmoda alla parter – såväl statliga som icke-statliga aktörer som direkt eller indirekt deltar i en väpnad konflikt – att till fullo respektera sina folkrättsliga skyldigheter, inbegripet att säkra det humanitära utrymmet och garantera obehindrad tillgång till humanitärt bistånd för behövande, med särskilt fokus på skyddet för civila, och att förespråka fredliga och diplomatiska lösningar på alla typer av konflikter. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att anmoda alla parter – såväl statliga som icke-statliga aktörer som direkt eller indirekt deltar i en väpnad konflikt – att till fullo respektera sina folkrättsliga skyldigheter, inbegripet att säkra det humanitära utrymmet och garantera obehindrad tillgång till humanitärt bistånd för behövande, med särskilt fokus på skyddet för civila, och att förespråka fredliga och diplomatiska lösningar på alla typer av konflikter.

| s) | Rådet uppmanas att stödja FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. Rådet uppmanas att framhålla vikten av och säkra kvinnors deltagande i fredsprocesser. Rådet uppmanas att bekräfta behovet av att jämställdhetsperspektivet integreras i samband med konfliktförebyggande arbete, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att stödja FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. Rådet uppmanas att framhålla vikten av och säkra kvinnors deltagande i fredsprocesser. Rådet uppmanas att bekräfta behovet av att jämställdhetsperspektivet integreras i samband med konfliktförebyggande arbete, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter.

| t) | Rådet uppmanas att samarbeta med FN för att ta itu med globala säkerhetshot såsom kärnvapenspridning, organiserad brottslighet och terrorism. Rådet uppmanas att intensifiera sina ansträngningar för att slutföra förhandlingarna om en vittomspännande konvention om internationell terrorism. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att samarbeta med FN för att ta itu med globala säkerhetshot såsom kärnvapenspridning, organiserad brottslighet och terrorism. Rådet uppmanas att intensifiera sina ansträngningar för att slutföra förhandlingarna om en vittomspännande konvention om internationell terrorism.

| u) | Rådet uppmanas att samarbeta med multilaterala och bilaterala partner för att sätta in starkare och effektivare påtryckningar i syfte att omgående få ett slut på människorättskränkningarna och våldet i Syrien. Rådet uppmanas att utforska möjliga alternativ med sina partner, i synnerhet Förenta staterna, Turkiet och Arabförbundet, avseende genomförandet av R2P-principen för att hjälpa den syriska befolkningen och för att få ett slut på blodsutgjutelsen. Rådet uppmanas att utöva påtryckningar på den syriska regeringen och samtliga parter i krisen för att de ska respektera internationell humanitär rätt till fullo och möjliggöra ett snabbt tillhandahållande av gränsöverskridande humanitärt bistånd och grundläggande offentliga tjänster samt bevilja fullt tillträde för humanitära organisationer. Rådet uppmanas att anmoda sina internationella partner att fullgöra sina finansiella åtaganden i fråga om att tillhandahålla hjälp för syriska flyktingar, för att på så sätt ge FN:s flyktingkommissariat och andra organisationer möjlighet att ge det stöd som krävs. Rådet uppmanas att tillsammans med sina partner undersöka hur den syriska krisens effekter på grannländerna kan minimeras. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att samarbeta med multilaterala och bilaterala partner för att sätta in starkare och effektivare påtryckningar i syfte att omgående få ett slut på människorättskränkningarna och våldet i Syrien. Rådet uppmanas att utforska möjliga alternativ med sina partner, i synnerhet Förenta staterna, Turkiet och Arabförbundet, avseende genomförandet av R2P-principen för att hjälpa den syriska befolkningen och för att få ett slut på blodsutgjutelsen. Rådet uppmanas att utöva påtryckningar på den syriska regeringen och samtliga parter i krisen för att de ska respektera internationell humanitär rätt till fullo och möjliggöra ett snabbt tillhandahållande av gränsöverskridande humanitärt bistånd och grundläggande offentliga tjänster samt bevilja fullt tillträde för humanitära organisationer. Rådet uppmanas att anmoda sina internationella partner att fullgöra sina finansiella åtaganden i fråga om att tillhandahålla hjälp för syriska flyktingar, för att på så sätt ge FN:s flyktingkommissariat och andra organisationer möjlighet att ge det stöd som krävs. Rådet uppmanas att tillsammans med sina partner undersöka hur den syriska krisens effekter på grannländerna kan minimeras.

| v) | Rådet uppmanas att i enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd stödja regionens och det internationella samfundets ansträngningar för att finna en politisk lösning på konflikten i Mali och för landets demokratiseringsprocess genom att stärka övergångsinstitutionerna, främja – bland annat genom medling – försoning och en nationell dialog som inbegriper alla parter samt fria, rättvisa och öppna val. Rådet uppmanas också att stödja initiativ som tas i fråga om Malis territoriella integritet och befolkningens säkerhet och att framhålla vikten av att bevara stabiliteten i Sahelregionen och att motverka en negativ påverkan på stabiliteten i Malis grannländer. Rådet uppmanas att nära samordna sina åtgärder med regionala och internationella partner, inbegripet Afrikanska unionen och Ecowas. Rådet uppmanas att tillhandahålla stöd för, och uppmuntra EU-medlemsstaterna att delta i, ett FN-lett fredsbevarande uppdrag och ett uppdrag för att tillhandahålla militär utbildning till maliska väpnade styrkor inom ramen för EUTM Mali. Rådet uppmanas att fortsätta att tillhandahålla stöd till Misma (internationellt stöduppdrag till Mali). |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att i enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd stödja regionens och det internationella samfundets ansträngningar för att finna en politisk lösning på konflikten i Mali och för landets demokratiseringsprocess genom att stärka övergångsinstitutionerna, främja – bland annat genom medling – försoning och en nationell dialog som inbegriper alla parter samt fria, rättvisa och öppna val. Rådet uppmanas också att stödja initiativ som tas i fråga om Malis territoriella integritet och befolkningens säkerhet och att framhålla vikten av att bevara stabiliteten i Sahelregionen och att motverka en negativ påverkan på stabiliteten i Malis grannländer. Rådet uppmanas att nära samordna sina åtgärder med regionala och internationella partner, inbegripet Afrikanska unionen och Ecowas. Rådet uppmanas att tillhandahålla stöd för, och uppmuntra EU-medlemsstaterna att delta i, ett FN-lett fredsbevarande uppdrag och ett uppdrag för att tillhandahålla militär utbildning till maliska väpnade styrkor inom ramen för EUTM Mali. Rådet uppmanas att fortsätta att tillhandahålla stöd till Misma (internationellt stöduppdrag till Mali).

| w) | Rådet uppmanas att välkomna vapenhandelsfördraget, som antogs av FN:s generalförsamling den 2 april 2013 och som kommer att tillämpas på ett stort antal vapentyper, inbegripet ammunition. Rådet uppmanas att aktivt arbeta för att vapenhandelsfördraget snabbt ratificeras och tillämpas i praktiken överallt av FN:s alla medlemsstater, inklusive världens ledande vapenproducerande länder. Rådet uppmanas att leda arbetet med att fastställa högsta gemensamma standarder, även vad gäller människorättssituationen i de mottagande länderna, för reglering av internationell vapenhandel och bekämpning av olaglig handel, och därigenom förhindra konflikter, minska det mänskliga lidandet och korruptionen samt bidra till internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas att välkomna vapenhandelsfördraget, som antogs av FN:s generalförsamling den 2 april 2013 och som kommer att tillämpas på ett stort antal vapentyper, inbegripet ammunition. Rådet uppmanas att aktivt arbeta för att vapenhandelsfördraget snabbt ratificeras och tillämpas i praktiken överallt av FN:s alla medlemsstater, inklusive världens ledande vapenproducerande länder. Rådet uppmanas att leda arbetet med att fastställa högsta gemensamma standarder, även vad gäller människorättssituationen i de mottagande länderna, för reglering av internationell vapenhandel och bekämpning av olaglig handel, och därigenom förhindra konflikter, minska det mänskliga lidandet och korruptionen samt bidra till internationell fred och säkerhet.

| x) | Rådet uppmanas att öka sina ansträngningar när det gäller multilaterala åtaganden att minska antalet kärnvapen. |
| --- | --- |

x)

Rådet uppmanas att öka sina ansträngningar när det gäller multilaterala åtaganden att minska antalet kärnvapen.

Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen

| y) | Rådet uppmanas att förstärka de internationella insatser som har till mål att garantera att alla de mänskliga rättigheter som fastställts i FN:s konventioner ses som globala, odelbara, ömsesidigt beroende och integrerade och att respekten för dem upprätthålls. Rådet uppmanas att motsätta sig de försök som i kampen mot terrorism görs för att undergräva humanitär rätt. Rådet uppmanas att främja integreringen av de mänskliga rättigheterna, inbegripet de digitala friheterna, och de grundläggande friheterna i alla aspekter av FN:s arbete. |
| --- | --- |

y)

Rådet uppmanas att förstärka de internationella insatser som har till mål att garantera att alla de mänskliga rättigheter som fastställts i FN:s konventioner ses som globala, odelbara, ömsesidigt beroende och integrerade och att respekten för dem upprätthålls. Rådet uppmanas att motsätta sig de försök som i kampen mot terrorism görs för att undergräva humanitär rätt. Rådet uppmanas att främja integreringen av de mänskliga rättigheterna, inbegripet de digitala friheterna, och de grundläggande friheterna i alla aspekter av FN:s arbete.

| z) | Rådet uppmanas att eftersträva att stärka processen för den allmänna återkommande utvärderingen genom att innesluta rekommendationer i bilaterala och multilaterala dialoger med FN:s medlemsstater, i synnerhet i sina människorättsdialoger. Rådet uppmanas att främja en miljö som gör det möjligt för icke-statliga organisationer att bidra till de olika etapperna av den allmänna återkommande utvärderingen. |
| --- | --- |

z)

Rådet uppmanas att eftersträva att stärka processen för den allmänna återkommande utvärderingen genom att innesluta rekommendationer i bilaterala och multilaterala dialoger med FN:s medlemsstater, i synnerhet i sina människorättsdialoger. Rådet uppmanas att främja en miljö som gör det möjligt för icke-statliga organisationer att bidra till de olika etapperna av den allmänna återkommande utvärderingen.

| aa) | Rådet uppmanas att bekämpa intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering, diskriminering och anstiftan till våld. Rådet uppmanas att med djup oro erkänna det ökade våldet mot medlemmar av religiösa och andra samfund i olika delar av världen. |
| --- | --- |

aa)

Rådet uppmanas att bekämpa intolerans, negativa stereotyper, stigmatisering, diskriminering och anstiftan till våld. Rådet uppmanas att med djup oro erkänna det ökade våldet mot medlemmar av religiösa och andra samfund i olika delar av världen.

| ab) | Rådet uppmanas att ta itu med inskränkningar av tryck- och mediefriheten runtom i världen, bekämpa våldet mot journalister och bloggare samt värna och främja yttrandefriheten, både på och utanför internet. |
| --- | --- |

ab)

Rådet uppmanas att ta itu med inskränkningar av tryck- och mediefriheten runtom i världen, bekämpa våldet mot journalister och bloggare samt värna och främja yttrandefriheten, både på och utanför internet.

| ac) | Rådet uppmanas att främja det allmänna stödet för Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och att arbeta för att öka ICC:s arbetskapacitet i syfte att minska straffriheten för brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

ac)

Rådet uppmanas att främja det allmänna stödet för Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och att arbeta för att öka ICC:s arbetskapacitet i syfte att minska straffriheten för brott mot mänskligheten.

| ad) | Rådet uppmanas att främja engagemanget för en internationell ordning som utgår från rättsstatsprincipen, vilken är väsentlig för staters fredliga samexistens samt för att bygga upp stater med hållbar fred och som har lättare att återhämta sig. Rådet uppmanas att i detta sammanhang påminna om att demokratistöd och respekt för rättsstatsprincipen är sammanlänkade med varandra och därför bör främjas som ett av EU:s utrikespolitiska mål. |
| --- | --- |

ad)

Rådet uppmanas att främja engagemanget för en internationell ordning som utgår från rättsstatsprincipen, vilken är väsentlig för staters fredliga samexistens samt för att bygga upp stater med hållbar fred och som har lättare att återhämta sig. Rådet uppmanas att i detta sammanhang påminna om att demokratistöd och respekt för rättsstatsprincipen är sammanlänkade med varandra och därför bör främjas som ett av EU:s utrikespolitiska mål.

| ae) | Rådet uppmanas att förbättra stödet till stater, på deras begäran, vid det inhemska genomförandet av deras respektive internationella skyldigheter med hjälp av förbättrat tekniskt bistånd och institutions- och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

ae)

Rådet uppmanas att förbättra stödet till stater, på deras begäran, vid det inhemska genomförandet av deras respektive internationella skyldigheter med hjälp av förbättrat tekniskt bistånd och institutions- och kapacitetsuppbyggnad.

| af) | Rådet uppmanas att följa upp rekommendationerna för den politiska avsiktsförklaring om rättsstatsprincipen som antogs vid högnivåmötet i september 2012. Rådet uppmanas att stödja inrättandet av ett gemensamt internationellt riktmärke för rättsstatsprincipen. Rådet uppmanas att till fullo stödja rollen för samordnings- och resursgruppen för rättsstaten avseende övergripande samordning och överensstämmelse, och även i syfte att undvika fragmentering mellan olika avdelningar (avdelningen för politiska frågor, FN:s utvecklingsprogram etc.). |
| --- | --- |

af)

Rådet uppmanas att följa upp rekommendationerna för den politiska avsiktsförklaring om rättsstatsprincipen som antogs vid högnivåmötet i september 2012. Rådet uppmanas att stödja inrättandet av ett gemensamt internationellt riktmärke för rättsstatsprincipen. Rådet uppmanas att till fullo stödja rollen för samordnings- och resursgruppen för rättsstaten avseende övergripande samordning och överensstämmelse, och även i syfte att undvika fragmentering mellan olika avdelningar (avdelningen för politiska frågor, FN:s utvecklingsprogram etc.).

| ag) | Rådet uppmanas att påminna om att korruption utgör en människorättskränkning och att Europeiska unionen har gjort anspråk på att få exklusiv behörighet vad gäller undertecknandet av FN-konventionen mot korruption. Rådet uppmanas att anmoda vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram en EU-handlingsplan mot korruption för att på ett verksamt sätt övervaka konventionens rekommendationer, till exempel genom att ålägga medlemsstaterna att offentliggöra och sprida information om korruption. Rådet uppmanas att upprätta kanaler för rapportering av sådana kränkningar och en rättslig ram för vittnesskydd och för det civila samhällets deltagande. |
| --- | --- |

ag)

Rådet uppmanas att påminna om att korruption utgör en människorättskränkning och att Europeiska unionen har gjort anspråk på att få exklusiv behörighet vad gäller undertecknandet av FN-konventionen mot korruption. Rådet uppmanas att anmoda vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram en EU-handlingsplan mot korruption för att på ett verksamt sätt övervaka konventionens rekommendationer, till exempel genom att ålägga medlemsstaterna att offentliggöra och sprida information om korruption. Rådet uppmanas att upprätta kanaler för rapportering av sådana kränkningar och en rättslig ram för vittnesskydd och för det civila samhällets deltagande.

Hållbar utveckling

| ah) | Rådet uppmanas att bidra till att förbättra den politiska överensstämmelsen för utveckling och en konsekvent fattigdomsbekämpning och till att effektivisera utvecklingsbiståndet, eftersom dessa områden fortfarande är centrala för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

ah)

Rådet uppmanas att bidra till att förbättra den politiska överensstämmelsen för utveckling och en konsekvent fattigdomsbekämpning och till att effektivisera utvecklingsbiståndet, eftersom dessa områden fortfarande är centrala för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| ai) | Rådet uppmanas att i utvecklingsstrategierna inbegripa bedömning och förvaltning av katastrofförebyggande i syfte att skydda befolkningarnas liv och uppehälle. |
| --- | --- |

ai)

Rådet uppmanas att i utvecklingsstrategierna inbegripa bedömning och förvaltning av katastrofförebyggande i syfte att skydda befolkningarnas liv och uppehälle.

| aj) | Rådet uppmanas att stärka kopplingarna mellan nödhjälp, återuppbyggnad, katastrofförebyggande och utveckling samt att förbättra samordningen mellan humanitära aktörer och utvecklingsaktörer i syfte att trygga fortsatt stöd och bygga upp återhämtningsförmågan, som de återkommande livsmedelskriserna i Sahelregionen och på Afrikas horn har visat att det finns behov av. |
| --- | --- |

aj)

Rådet uppmanas att stärka kopplingarna mellan nödhjälp, återuppbyggnad, katastrofförebyggande och utveckling samt att förbättra samordningen mellan humanitära aktörer och utvecklingsaktörer i syfte att trygga fortsatt stöd och bygga upp återhämtningsförmågan, som de återkommande livsmedelskriserna i Sahelregionen och på Afrikas horn har visat att det finns behov av.

| ak) | Rådet uppmanas att arbeta för ett fullständigt genomförande av resultatet från Rio+20-konferensen, bland annat genom att främja hållbar utveckling som den vägledande principen för långsiktig global utveckling. Rådet uppmanas att, oavsett hur EU27 påverkas av den finansiella och ekonomiska krisen, respektera EU:s och medlemsstaternas internationella åtagande att avsätta 0,7 procent av sin BNP till utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

ak)

Rådet uppmanas att arbeta för ett fullständigt genomförande av resultatet från Rio+20-konferensen, bland annat genom att främja hållbar utveckling som den vägledande principen för långsiktig global utveckling. Rådet uppmanas att, oavsett hur EU27 påverkas av den finansiella och ekonomiska krisen, respektera EU:s och medlemsstaternas internationella åtagande att avsätta 0,7 procent av sin BNP till utvecklingsbistånd.

| al) | Rådet uppmanas att samarbeta för att genomföra det politiska högnivåforumet för hållbar utveckling enligt tidsplanen, i syfte att samordna den pågående övervakningen och utvärderingen av framstegen för att uppfylla de fastställda målen. |
| --- | --- |

al)

Rådet uppmanas att samarbeta för att genomföra det politiska högnivåforumet för hållbar utveckling enligt tidsplanen, i syfte att samordna den pågående övervakningen och utvärderingen av framstegen för att uppfylla de fastställda målen.

| am) | Rådet uppmanas att främja universell tillgång till vatten och rimligt prissatta och hållbara energitjänster, eftersom detta är grundläggande drivkrafter för fattigdomsutrotning och tillväxt för alla. |
| --- | --- |

am)

Rådet uppmanas att främja universell tillgång till vatten och rimligt prissatta och hållbara energitjänster, eftersom detta är grundläggande drivkrafter för fattigdomsutrotning och tillväxt för alla.

| an) | Rådet uppmanas att verka för agendan för millennieutvecklingsmålen efter 2015 på ett samstämt och samordnat sätt. Rådet uppmanas att förhandla fram en enda uppsättning mål för hållbar utveckling, vilka har global räckvidd, är åtgärdsinriktade, mätbara, tidsbundna och lätta att förmedla. Rådet uppmanas att sträva mot mål som omfattar hållbarhet, rättvisa och styrning. |
| --- | --- |

an)

Rådet uppmanas att verka för agendan för millennieutvecklingsmålen efter 2015 på ett samstämt och samordnat sätt. Rådet uppmanas att förhandla fram en enda uppsättning mål för hållbar utveckling, vilka har global räckvidd, är åtgärdsinriktade, mätbara, tidsbundna och lätta att förmedla. Rådet uppmanas att sträva mot mål som omfattar hållbarhet, rättvisa och styrning.

| ao) | Rådet uppmanas att stödja det initiativ som FN:s generalförsamlings ordförande tagit till att för det civila samhället lägga fram en utvecklingsagenda för perioden efter 2015 i samband med ett särskilt evenemang om uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, vilket ska hållas under den 68:e sessionen i FN:s generalförsamling 2013, som en viktig del av samrådet med det civila samhället, eftersom detta evenemang skulle kunna bidra till att förena målen för hållbar utveckling och utvecklingsarbetet för perioden efter 2015 i en så kallad gemensam väg. |
| --- | --- |

ao)

Rådet uppmanas att stödja det initiativ som FN:s generalförsamlings ordförande tagit till att för det civila samhället lägga fram en utvecklingsagenda för perioden efter 2015 i samband med ett särskilt evenemang om uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, vilket ska hållas under den 68:e sessionen i FN:s generalförsamling 2013, som en viktig del av samrådet med det civila samhället, eftersom detta evenemang skulle kunna bidra till att förena målen för hållbar utveckling och utvecklingsarbetet för perioden efter 2015 i en så kallad gemensam väg.

| ap) | Rådet uppmanas att arbeta för att den nya samarbetsramen för perioden efter 2015 åtföljs av en förutsägbar och realistisk finansieringsplan som överensstämmer med de överenskomna målen. |
| --- | --- |

ap)

Rådet uppmanas att arbeta för att den nya samarbetsramen för perioden efter 2015 åtföljs av en förutsägbar och realistisk finansieringsplan som överensstämmer med de överenskomna målen.

Internationellt samarbete mellan parlament

| aq) | Rådet uppmanas att främja samspel mellan regeringar och parlament om globala frågor. Rådet uppmanas att stärka det globala styret och att möjliggöra ett större allmänt och parlamentariskt deltagande i FN:s verksamheter. |
| --- | --- |

aq)

Rådet uppmanas att främja samspel mellan regeringar och parlament om globala frågor. Rådet uppmanas att stärka det globala styret och att möjliggöra ett större allmänt och parlamentariskt deltagande i FN:s verksamheter.

Allmänna överväganden

| ar) | Rådet uppmanas att förbättra uppföljningen av parlamentets rekommendationer, bland annat genom att uppmana Europeiska utrikestjänsten att varje år avlägga rapport till parlamentet om resultatet från sessionen i FN:s generalförsamling. |
| --- | --- |

ar)

Rådet uppmanas att förbättra uppföljningen av parlamentets rekommendationer, bland annat genom att uppmana Europeiska utrikestjänsten att varje år avlägga rapport till parlamentet om resultatet från sessionen i FN:s generalförsamling.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  Europeiska unionens råd 9820/1/12.

(2)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/234.

(3)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/226.

(4)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/179.

(5)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/175.

(6)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/169.

(7)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/97.

(8)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/67/48.

(9)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/65/276.

(10)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/58/4.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0240.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2013)0180.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2011)0229.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2011)0334.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2013)0055.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2013)0180.

---

Torsdagen den 13 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/168

---

P7_TA(2013)0278

Översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt

Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2013 till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (2012/2253(INI))

(2016/C 065/24)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), som föreskriver inrättandet av Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), som har till uppgift att stödja unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), som föreskriver inrättandet av Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), som har till uppgift att stödja unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av artikel 21.3 i EU-fördraget, som föreskriver att den höga representanten ska bistå rådet och kommissionen när det gäller att säkerställa samstämmighet mellan de olika områden som omfattas av unionens yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21.3 i EU-fördraget, som föreskriver att den höga representanten ska bistå rådet och kommissionen när det gäller att säkerställa samstämmighet mellan de olika områden som omfattas av unionens yttre åtgärder,

| — | med beaktande av artikel 26.2 i EU-fördraget, som föreskriver att rådet och den höga representanten ska säkerställa enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens handlande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26.2 i EU-fördraget, som föreskriver att rådet och den höga representanten ska säkerställa enhetlighet, konsekvens och effektivitet i unionens handlande,

| — | med beaktande av artikel 35 tredje stycket i EU-fördraget, som föreskriver att medlemsstaternas diplomatiska och konsulära myndigheter och unionens delegationer ska bidra till att genomföra unionsmedborgares rätt till skydd inom ett tredjelands territorium, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 35 tredje stycket i EU-fördraget, som föreskriver att medlemsstaternas diplomatiska och konsulära myndigheter och unionens delegationer ska bidra till att genomföra unionsmedborgares rätt till skydd inom ett tredjelands territorium,

| — | med beaktande av artikel 36 i EU-fördraget, som föreskriver att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad vice ordföranden/den höga representanten) regelbundet ska höra Europaparlamentet om de viktiga aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, informera Europaparlamentet om hur dessa politikområden utvecklas och se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i EU-fördraget, som föreskriver att vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad vice ordföranden/den höga representanten) regelbundet ska höra Europaparlamentet om de viktiga aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, informera Europaparlamentet om hur dessa politikområden utvecklas och se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter,

| — | med beaktande av artikel 42 i EU-fördraget, som ger vice ordföranden/den höga representanten befogenhet att lägga fram förslag på området för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, inbegripet att inleda uppdrag med utnyttjande av såväl nationella resurser som unionens resurser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42 i EU-fördraget, som ger vice ordföranden/den höga representanten befogenhet att lägga fram förslag på området för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, inbegripet att inleda uppdrag med utnyttjande av såväl nationella resurser som unionens resurser,

| — | med beaktande av artikel 13.3 i rådets beslut av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (nedan kallat beslutet om utrikestjänsten), som föreskriver att den höga representanten senast i mitten av 2013 ska göra en översyn av hur utrikestjänsten är organiserad och arbetar, bland annat vad gäller genomförandet av artikel 6.6 och 6.8 om den geografiska balansen, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om ändring av beslutet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13.3 i rådets beslut av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (nedan kallat beslutet om utrikestjänsten), som föreskriver att den höga representanten senast i mitten av 2013 ska göra en översyn av hur utrikestjänsten är organiserad och arbetar, bland annat vad gäller genomförandet av artikel 6.6 och 6.8 om den geografiska balansen, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om ändring av beslutet,

| — | med beaktande av artiklarna 298 och 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som föreskriver vilket lagstiftningsförfarande som ska tillämpas på personalfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 298 och 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som föreskriver vilket lagstiftningsförfarande som ska tillämpas på personalfrågor,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten om politiskt ansvar (nedan kallat vice ordförandens/den höga representantens uttalande) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten om politiskt ansvar (nedan kallat vice ordförandens/den höga representantens uttalande) (1),

| — | med beaktande av utrikestjänstens rapport av den 24 juli 2012 om personalsituationen 2012, som lades fram i enlighet med artikel 6.9 i beslutet om utrikestjänsten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens rapport av den 24 juli 2012 om personalsituationen 2012, som lades fram i enlighet med artikel 6.9 i beslutet om utrikestjänsten,

| — | med beaktande av artikel 97 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 97 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0147/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0147/2013), och av följande skäl:

| A. | Genom Lissabonfördraget infördes målet att säkerställa enhetlighet, konsekvens och effektivitet i Europeiska unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

A.

Genom Lissabonfördraget infördes målet att säkerställa enhetlighet, konsekvens och effektivitet i Europeiska unionens yttre åtgärder.

| B. | Utrikestjänsten är ett nytt organ av hybridkaraktär, som använder sig av gemensamma och mellanstatliga källor, som saknar motstycke i EU och som därför inte kan förväntas fungera fullt ut inom två år efter inrättandet. En översyn av dess organisation och funktionssätt bör därför grundas på rättvis och konstruktiv kritik. |
| --- | --- |

B.

Utrikestjänsten är ett nytt organ av hybridkaraktär, som använder sig av gemensamma och mellanstatliga källor, som saknar motstycke i EU och som därför inte kan förväntas fungera fullt ut inom två år efter inrättandet. En översyn av dess organisation och funktionssätt bör därför grundas på rättvis och konstruktiv kritik.

| C. | Utrikestjänstens framgång bör mätas i förhållande till dess förmåga att tillämpa ett övergripande tillvägagångssätt från EU:s sida när det gäller dagens utrikespolitiska utmaningar och förpliktelser och dess kapacitet att åstadkomma en effektivare användning av knappa resurser genom ökat samarbete och stordriftsfördelar på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

C.

Utrikestjänstens framgång bör mätas i förhållande till dess förmåga att tillämpa ett övergripande tillvägagångssätt från EU:s sida när det gäller dagens utrikespolitiska utmaningar och förpliktelser och dess kapacitet att åstadkomma en effektivare användning av knappa resurser genom ökat samarbete och stordriftsfördelar på EU-nivå och nationell nivå.

| D. | Vice ordförandens/den höga representantens trippla funktion utgör det mest påtagliga uttrycket för denna strävan efter ökad konsekvens i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

D.

Vice ordförandens/den höga representantens trippla funktion utgör det mest påtagliga uttrycket för denna strävan efter ökad konsekvens i EU:s yttre åtgärder.

| E. | Den nuvarande strukturen inom kommissionen återspeglar inte på tillräckligt sätt den särskilda roll som tilldelats vice ordföranden/den höga representanten i förhållande till EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

E.

Den nuvarande strukturen inom kommissionen återspeglar inte på tillräckligt sätt den särskilda roll som tilldelats vice ordföranden/den höga representanten i förhållande till EU:s yttre åtgärder.

| F. | De många roller som Lissabonfördraget anförtrott vice ordföranden/den höga representanten kräver att en eller flera politiska ställföreträdare tillsätts, så att man ser till att vice ordföranden/den höga representanten bistås när han eller hon fullgör sina uppgifter. |
| --- | --- |

F.

De många roller som Lissabonfördraget anförtrott vice ordföranden/den höga representanten kräver att en eller flera politiska ställföreträdare tillsätts, så att man ser till att vice ordföranden/den höga representanten bistås när han eller hon fullgör sina uppgifter.

| G. | Av strukturella och förfarandemässiga skäl är det operativa beslutsfattandet och genomförandet på områdena för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) respektive den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) för långsamma. Detta har än en gång visat sig i samband med krisen i Mali, där varken beslutsförfaranden eller bidragsbeslut antogs eller genomfördes snabbt. |
| --- | --- |

G.

Av strukturella och förfarandemässiga skäl är det operativa beslutsfattandet och genomförandet på områdena för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) respektive den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) för långsamma. Detta har än en gång visat sig i samband med krisen i Mali, där varken beslutsförfaranden eller bidragsbeslut antogs eller genomfördes snabbt.

| H. | Utrikestjänsten bör vara en rationaliserad, resultatinriktad och effektiv struktur med förmåga att erbjuda stöd åt den politiska ledningen i yttre förbindelser, i synnerhet på Gusp-området, och underlätta beslutsfattandet i rådet. Av denna anledning bör utrikestjänsten, med kort varsel och på ett samordnat sätt, kunna erbjuda sakkunskap från olika avdelningar, bland annat från kommissionen. Utrikestjänstens nuvarande struktur innehåller för många chefer och utmärks av alltför många skikt av beslutsfattande. |
| --- | --- |

H.

Utrikestjänsten bör vara en rationaliserad, resultatinriktad och effektiv struktur med förmåga att erbjuda stöd åt den politiska ledningen i yttre förbindelser, i synnerhet på Gusp-området, och underlätta beslutsfattandet i rådet. Av denna anledning bör utrikestjänsten, med kort varsel och på ett samordnat sätt, kunna erbjuda sakkunskap från olika avdelningar, bland annat från kommissionen. Utrikestjänstens nuvarande struktur innehåller för många chefer och utmärks av alltför många skikt av beslutsfattande.

| I. | De möjligheter till snabba insatser som EU:s stridsgrupper erbjuder har ännu inte använts. |
| --- | --- |

I.

De möjligheter till snabba insatser som EU:s stridsgrupper erbjuder har ännu inte använts.

| J. | De tidigare gjorda erfarenheterna har tydligt visat att det finns ett behov av att inrätta ett permanent operativt högkvarter i Bryssel för genomförande av GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

J.

De tidigare gjorda erfarenheterna har tydligt visat att det finns ett behov av att inrätta ett permanent operativt högkvarter i Bryssel för genomförande av GSFP-uppdrag.

| K. | När det gäller revolutionerna i arabvärlden har det visat sig att EU är oförmöget att på kort sikt säkra en omfördelning av resurser, inklusive personal, för att anpassa sig till nya politiska prioriteringar. Storleken på EU:s delegationer och deras personalprofil måste återspegla unionens strategiska intressen. |
| --- | --- |

K.

När det gäller revolutionerna i arabvärlden har det visat sig att EU är oförmöget att på kort sikt säkra en omfördelning av resurser, inklusive personal, för att anpassa sig till nya politiska prioriteringar. Storleken på EU:s delegationer och deras personalprofil måste återspegla unionens strategiska intressen.

| L. | Utrikestjänstens roll i att definiera den strategiska inriktningen hos EU:s instrument för extern finansiering och bidra till genomförandet av dessa bör stärkas i linje med nyckelfrågorna i EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

L.

Utrikestjänstens roll i att definiera den strategiska inriktningen hos EU:s instrument för extern finansiering och bidra till genomförandet av dessa bör stärkas i linje med nyckelfrågorna i EU:s utrikespolitik.

| M. | Vikten av att garantera bättre samordning och goda styrelseformer i utvecklingsfrågor på internationell nivå måste understrykas, så att EU kan tala med en röst och bli synligare. |
| --- | --- |

M.

Vikten av att garantera bättre samordning och goda styrelseformer i utvecklingsfrågor på internationell nivå måste understrykas, så att EU kan tala med en röst och bli synligare.

| N. | Särskilt i tider av budgetbegränsningar bör utrikestjänsten fungera som katalysator för större synergieffekter, inte endast inom EU:s institutionella ramar utan också mellan EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

N.

Särskilt i tider av budgetbegränsningar bör utrikestjänsten fungera som katalysator för större synergieffekter, inte endast inom EU:s institutionella ramar utan också mellan EU och dess medlemsstater.

| O. | I tider då medlemsstaternas regeringar minskar sin diplomatiska och konsulära närvaro bör utrikestjänsten ses och utnyttjas som en möjlighet att främja ökat samarbete och synergieffekter. |
| --- | --- |

O.

I tider då medlemsstaternas regeringar minskar sin diplomatiska och konsulära närvaro bör utrikestjänsten ses och utnyttjas som en möjlighet att främja ökat samarbete och synergieffekter.

| P. | Det bör göras större insatser för att undvika dubbelarbete och dubbla strukturer hos utrikestjänsten, kommissionen – särskilt generaldirektoratet för utveckling och samarbete (EuropeAid) och generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) – och rådets generalsekretariat. |
| --- | --- |

P.

Det bör göras större insatser för att undvika dubbelarbete och dubbla strukturer hos utrikestjänsten, kommissionen – särskilt generaldirektoratet för utveckling och samarbete (EuropeAid) och generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) – och rådets generalsekretariat.

| Q. | Målet att en tredjedel av personalen ska komma från medlemsstaterna har uppnåtts. Den personal som kommer från de tre delarna (kommissionen, rådets generalsekretariat och de nationella diplomattjänsterna) bör fördelas på lämpligt sätt på alla nivåer och mellan delegationerna och högkvarteret. |
| --- | --- |

Q.

Målet att en tredjedel av personalen ska komma från medlemsstaterna har uppnåtts. Den personal som kommer från de tre delarna (kommissionen, rådets generalsekretariat och de nationella diplomattjänsterna) bör fördelas på lämpligt sätt på alla nivåer och mellan delegationerna och högkvarteret.

| R. | Kvinnorna är underrepresenterade på AD-tjänster och i högre befattningar, och är överrepresenterade på AST-tjänster. |
| --- | --- |

R.

Kvinnorna är underrepresenterade på AD-tjänster och i högre befattningar, och är överrepresenterade på AST-tjänster.

| S. | Alla ändringar av personalbestämmelserna måste antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutande). |
| --- | --- |

S.

Alla ändringar av personalbestämmelserna måste antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutande).

| T. | Det föreligger ett tydligt behov av att utveckla utrikestjänstens kapacitet att identifiera och lära sig av tidigare operativa erfarenheter, särskilt på områdena för konfliktförebyggande, medling i konflikter, krishantering, försoning och fredsbyggande åtgärder. |
| --- | --- |

T.

Det föreligger ett tydligt behov av att utveckla utrikestjänstens kapacitet att identifiera och lära sig av tidigare operativa erfarenheter, särskilt på områdena för konfliktförebyggande, medling i konflikter, krishantering, försoning och fredsbyggande åtgärder.

| U. | Två och ett halvt år efter antagandet av vice ordförandens/den höga representantens uttalande bör det göras en grundlig utvärdering av utrikestjänstens politiska ansvar gentemot parlamentet, särskilt när det gäller i vilken utsträckning parlamentet hörs om strategiska beslut och i vilken grad parlamentets åsikter och bidrag beaktas. |
| --- | --- |

U.

Två och ett halvt år efter antagandet av vice ordförandens/den höga representantens uttalande bör det göras en grundlig utvärdering av utrikestjänstens politiska ansvar gentemot parlamentet, särskilt när det gäller i vilken utsträckning parlamentet hörs om strategiska beslut och i vilken grad parlamentets åsikter och bidrag beaktas.

| V. | Denna utvärdering bör också ta upp olika sätt att se till att vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänstens tjänstemän, inbegripet delegationschefer och EU:s särskilda representanter, besöker parlamentet och dess organ oftare, liksom utrikestjänstens uppföljning av parlamentets resolutioner. |
| --- | --- |

V.

Denna utvärdering bör också ta upp olika sätt att se till att vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänstens tjänstemän, inbegripet delegationschefer och EU:s särskilda representanter, besöker parlamentet och dess organ oftare, liksom utrikestjänstens uppföljning av parlamentets resolutioner.

| W. | Parlamentets tillsyn över utrikestjänsten är mycket viktig för att EU-medborgarna bättre ska förstå och stödja EU:s yttre åtgärder. Parlamentarisk kontroll bidrar till att stärka utrikespolitikens legitimitet. |
| --- | --- |

W.

Parlamentets tillsyn över utrikestjänsten är mycket viktig för att EU-medborgarna bättre ska förstå och stödja EU:s yttre åtgärder. Parlamentarisk kontroll bidrar till att stärka utrikespolitikens legitimitet.

| X. | Det saknas flexibilitet i den aktuella betalningsgången inom delegationerna, vilket påverkar personalens arbetsbörda negativt. |
| --- | --- |

X.

Det saknas flexibilitet i den aktuella betalningsgången inom delegationerna, vilket påverkar personalens arbetsbörda negativt.

| 1. | Europaparlamentet riktar – med tanke på att det gjorts goda framsteg vid upprättandet av utrikestjänsten, men att mer kan uppnås när det gäller synergieffekter, samordning mellan institutionerna och den politiska ledningen, som skapas genom kombinationen av rollerna som hög representant, vice ordförande för kommissionen och ordförande för rådet (utrikes frågor), genom en förstärkning av tjänstens instrumentella karaktär – följande rekommendation till vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen: |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar – med tanke på att det gjorts goda framsteg vid upprättandet av utrikestjänsten, men att mer kan uppnås när det gäller synergieffekter, samordning mellan institutionerna och den politiska ledningen, som skapas genom kombinationen av rollerna som hög representant, vice ordförande för kommissionen och ordförande för rådet (utrikes frågor), genom en förstärkning av tjänstens instrumentella karaktär – följande rekommendation till vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen:

Om ledarskap och en rationellare och effektivare struktur för diplomatin i detta århundrade

| 2. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att stödja vice ordföranden/den höga representanten när denna ska fullgöra de många uppgifter som detta ämbete tilldelats genom EU-fördraget, genom att planera för utnämning av en eller flera politiska ställföreträdare som skulle vara ansvarig(a) inför parlamentet och besöka parlamentets ansvariga utskott innan vederbörande inleder sitt arbete och som ges befogenhet att agera på vice ordförandens/den höga representantens vägnar. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att även kommissionsledamöter på området för yttre förbindelser till fullo kan representera vice ordföranden/den höga representanten i parlamentariska och internationella frågor, och att överväga medlemsstaternas utrikesministrars deltagande när det gäller särskilda uppgifter och uppdrag för unionens räkning, för att på så sätt stärka gemensamma EU-ståndpunkter. |
| --- | --- |

2.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att stödja vice ordföranden/den höga representanten när denna ska fullgöra de många uppgifter som detta ämbete tilldelats genom EU-fördraget, genom att planera för utnämning av en eller flera politiska ställföreträdare som skulle vara ansvarig(a) inför parlamentet och besöka parlamentets ansvariga utskott innan vederbörande inleder sitt arbete och som ges befogenhet att agera på vice ordförandens/den höga representantens vägnar. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att även kommissionsledamöter på området för yttre förbindelser till fullo kan representera vice ordföranden/den höga representanten i parlamentariska och internationella frågor, och att överväga medlemsstaternas utrikesministrars deltagande när det gäller särskilda uppgifter och uppdrag för unionens räkning, för att på så sätt stärka gemensamma EU-ståndpunkter.

| 3. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av det ovan sagda, förenkla utrikestjänstens ledningsorganisation och förstärka den verkställande generalsekreterarens roll genom att upprätta en tydlig befälsordning för att stödja effektivt beslutsfattande och snabba politiska reaktioner, att i detta sammanhang rationalisera befattningarna som operativ chef och verkställande direktör med ansvar för förvaltning samt minska och förenkla den hierarkiska strukturen i de verkställande direktoraten och att tydligt definiera de relevanta befogenheterna inom utrikestjänstens förvaltningsstruktur i syfte att uppnå ett effektivt, tydligt och samstämmigt beslutsfattande. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i samma anda se till att vice ordföranden/den höga representanten erhåller politisk rådgivning från samtliga relevanta institutionella aktörer, till exempel genom ett politiskt råd, så att vice ordföranden/den höga representanten kan bedöma effekterna av de åtgärder som utrikestjänsten planerar. |
| --- | --- |

3.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av det ovan sagda, förenkla utrikestjänstens ledningsorganisation och förstärka den verkställande generalsekreterarens roll genom att upprätta en tydlig befälsordning för att stödja effektivt beslutsfattande och snabba politiska reaktioner, att i detta sammanhang rationalisera befattningarna som operativ chef och verkställande direktör med ansvar för förvaltning samt minska och förenkla den hierarkiska strukturen i de verkställande direktoraten och att tydligt definiera de relevanta befogenheterna inom utrikestjänstens förvaltningsstruktur i syfte att uppnå ett effektivt, tydligt och samstämmigt beslutsfattande. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i samma anda se till att vice ordföranden/den höga representanten erhåller politisk rådgivning från samtliga relevanta institutionella aktörer, till exempel genom ett politiskt råd, så att vice ordföranden/den höga representanten kan bedöma effekterna av de åtgärder som utrikestjänsten planerar.

| 4. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att stärka vice ordförandens/den höga representantens samordnande och initiativtagande roller samt politiska ledarskap, i synnerhet som ordförande för rådet (utrikes frågor), genom att se till att denna, i den kommande kommissionen kan förverkliga hela sin potential som vice ordförande för kommissionen och får i uppdrag att leda gruppen med kommissionsledamöterna på området för yttre förbindelser, utökad med andra kommissionsledamöter vars ansvarsområden har en extern dimension, för att vidareutveckla praxis med gemensamma förslag och gemensamma beslut. |
| --- | --- |

4.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att stärka vice ordförandens/den höga representantens samordnande och initiativtagande roller samt politiska ledarskap, i synnerhet som ordförande för rådet (utrikes frågor), genom att se till att denna, i den kommande kommissionen kan förverkliga hela sin potential som vice ordförande för kommissionen och får i uppdrag att leda gruppen med kommissionsledamöterna på området för yttre förbindelser, utökad med andra kommissionsledamöter vars ansvarsområden har en extern dimension, för att vidareutveckla praxis med gemensamma förslag och gemensamma beslut.

| 5. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att utnyttja utrikestjänstens synergieffekter till fullo och i detta sammanhang överväga möjligheten att besluta med kvalificerad majoritet i Gusp-frågor, i enlighet med artikel 31.2 i EU-fördraget, och att formellt undersöka en utökning av de beslut som fattas med kvalificerad majoritet i Gusp-frågor med hjälp av respektive övergångsklausul. |
| --- | --- |

5.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att utnyttja utrikestjänstens synergieffekter till fullo och i detta sammanhang överväga möjligheten att besluta med kvalificerad majoritet i Gusp-frågor, i enlighet med artikel 31.2 i EU-fördraget, och att formellt undersöka en utökning av de beslut som fattas med kvalificerad majoritet i Gusp-frågor med hjälp av respektive övergångsklausul.

| 6. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att utrikestjänsten, i enlighet med artikel 9.3 i beslutet om utrikestjänsten, spelar en ledande roll när det gäller att fastställa strategierna för de relevanta externa finansieringsinstrumenten och i detta syfte förfogar över sakkunskap för att vara ledande på dessa områden. |
| --- | --- |

6.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att utrikestjänsten, i enlighet med artikel 9.3 i beslutet om utrikestjänsten, spelar en ledande roll när det gäller att fastställa strategierna för de relevanta externa finansieringsinstrumenten och i detta syfte förfogar över sakkunskap för att vara ledande på dessa områden.

| 7. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att samtidigt garantera grannskapspolitikens ”gemenskapskaraktär”, med tanke på att parlamentet tillbakavisar att unionspolitikområden överförs till mellanstatligt samarbete och att fördraget ger kommissionen huvudansvaret för att förhandla om internationella avtal för unionen och på unionens vägnar. |
| --- | --- |

7.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att samtidigt garantera grannskapspolitikens ”gemenskapskaraktär”, med tanke på att parlamentet tillbakavisar att unionspolitikområden överförs till mellanstatligt samarbete och att fördraget ger kommissionen huvudansvaret för att förhandla om internationella avtal för unionen och på unionens vägnar.

| 8. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att fortsätta att förbättra samspelet mellan direktoratet för utrikespolitiska instrument och utrikestjänsten. |
| --- | --- |

8.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att fortsätta att förbättra samspelet mellan direktoratet för utrikespolitiska instrument och utrikestjänsten.

| 9. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att Europeiska unionens särskilda representanter grundligt integreras i utrikestjänstens arbete genom att man förankrar dem och deras personal i utrikestjänstens struktur, och att överväga att där så är möjligt ge dem den dubbla funktionen att också vara chefer för EU:s delegationer. |
| --- | --- |

9.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att Europeiska unionens särskilda representanter grundligt integreras i utrikestjänstens arbete genom att man förankrar dem och deras personal i utrikestjänstens struktur, och att överväga att där så är möjligt ge dem den dubbla funktionen att också vara chefer för EU:s delegationer.

| 10. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att genomföra en systematisk och djuplodande granskning för att slå samman de utrikespolitiskt relaterade strukturer som inrättats av kommissionen och rådets generalsekretariat, i syfte att komma till rätta med nuvarande överlappningar och främja kostnadseffektiviteten, och att göra en rapport om denna granskning tillgänglig för parlamentet. |
| --- | --- |

10.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att genomföra en systematisk och djuplodande granskning för att slå samman de utrikespolitiskt relaterade strukturer som inrättats av kommissionen och rådets generalsekretariat, i syfte att komma till rätta med nuvarande överlappningar och främja kostnadseffektiviteten, och att göra en rapport om denna granskning tillgänglig för parlamentet.

| 11. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i samma stil vidareutveckla praxis med institutionsgemensamma tekniska tjänster och logistiktjänster, i syfte att åstadkomma stordriftsfördelar och förbättrad effektivitet, och att skapa en enda gemensam struktur, under vilken man samlar kommissionens och EEAS olika logistiktjänster för tidig varning, riskbedömning och säkerhetsuppgifter som avser företeelser utanför unionen vid vilka dessa tjänster är tvungna att samarbeta. |
| --- | --- |

11.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i samma stil vidareutveckla praxis med institutionsgemensamma tekniska tjänster och logistiktjänster, i syfte att åstadkomma stordriftsfördelar och förbättrad effektivitet, och att skapa en enda gemensam struktur, under vilken man samlar kommissionens och EEAS olika logistiktjänster för tidig varning, riskbedömning och säkerhetsuppgifter som avser företeelser utanför unionen vid vilka dessa tjänster är tvungna att samarbeta.

| 12. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, samordnat med medlemsstaterna, ange valmöjligheter på medellång till lång sikt för att uppnå stordriftsfördelar mellan medlemsstaternas diplomattjänster och utrikestjänsten i tredjeländer, däribland i fråga om tillhandahållande av konsulära tjänster. |
| --- | --- |

12.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, samordnat med medlemsstaterna, ange valmöjligheter på medellång till lång sikt för att uppnå stordriftsfördelar mellan medlemsstaternas diplomattjänster och utrikestjänsten i tredjeländer, däribland i fråga om tillhandahållande av konsulära tjänster.

| 13. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att tillämpa ett konsekvent angreppssätt när det gäller rådsarbetsgruppernas ordförandeskap och att avskaffa systemet med roterande ordförandeskap för dessa grupper. |
| --- | --- |

13.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att tillämpa ett konsekvent angreppssätt när det gäller rådsarbetsgruppernas ordförandeskap och att avskaffa systemet med roterande ordförandeskap för dessa grupper.

| 14. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i linje med artikel 24 i EU-fördraget se till att medlemsstaterna aktivt och förbehållslöst stöder unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet, respekterar unionens åtgärder på detta område samt stöder utrikestjänsten när denna utför sitt mandat. |
| --- | --- |

14.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i linje med artikel 24 i EU-fördraget se till att medlemsstaterna aktivt och förbehållslöst stöder unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet, respekterar unionens åtgärder på detta område samt stöder utrikestjänsten när denna utför sitt mandat.

| 15. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i detta syfte främja ett djupare samarbete med medlemsstaterna och att utveckla en gemensam politisk rapportering mellan delegationer och ambassader. |
| --- | --- |

15.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i detta syfte främja ett djupare samarbete med medlemsstaterna och att utveckla en gemensam politisk rapportering mellan delegationer och ambassader.

Om en ”lämplig struktur” för att garantera ett övergripande angreppssätt

| 16. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att använda sig av Lissabonfördragets fulla potential genom att följa ett övergripande angreppssätt som integrerar diplomatiska, ekonomiska, utvecklingspolitiska och – som en sista utväg och i full överensstämmelse med FN-stadgan – militära medel bakom unionsgemensamma strategiska politiska riktlinjer i syfte att skydda och främja säkerhet och välstånd för framför allt unionsmedborgarna och människorna i deras grannskap, men även för dem som bor längre bort, och att i detta sammanhang se till att de kortsiktiga och långsiktiga åtgärderna är samstämda. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas dessutom att se till att utrikestjänsten har kapacitet att tänka strategiskt och att lägga fram förslag om genomförande av viktiga innovationer som möjliggörs genom Lissabonfördraget, bland annat om att anförtro genomförandet av vissa uppgifter åt grupper av kapabla medlemsstater och att utveckla ett permanent strukturerat samarbete, inbegripet användning av stridsgrupper. |
| --- | --- |

16.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att använda sig av Lissabonfördragets fulla potential genom att följa ett övergripande angreppssätt som integrerar diplomatiska, ekonomiska, utvecklingspolitiska och – som en sista utväg och i full överensstämmelse med FN-stadgan – militära medel bakom unionsgemensamma strategiska politiska riktlinjer i syfte att skydda och främja säkerhet och välstånd för framför allt unionsmedborgarna och människorna i deras grannskap, men även för dem som bor längre bort, och att i detta sammanhang se till att de kortsiktiga och långsiktiga åtgärderna är samstämda. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas dessutom att se till att utrikestjänsten har kapacitet att tänka strategiskt och att lägga fram förslag om genomförande av viktiga innovationer som möjliggörs genom Lissabonfördraget, bland annat om att anförtro genomförandet av vissa uppgifter åt grupper av kapabla medlemsstater och att utveckla ett permanent strukturerat samarbete, inbegripet användning av stridsgrupper.

| 17. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i detta syfte vidareutveckla en ”lämplig struktur” (som skulle kunna kallas krisstyrelse) som integrerar konfliktförebyggande åtgärder, krishantering, fredsbyggande åtgärder, berörda utrikespolitiska instrument, säkerhetspolitik och GSFP-strukturer och säkrar samordningen med de geografiskt baserade enheter, delegationer och övriga politiska avdelningar som berörs av krishanteringen, och att bygga vidare på konceptet med krisplattformar. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas vidare att säkra övergripande konsekvens och undvika överlappningar inom Europeiska utrikestjänsten samt att förbättra samordningen mellan institutionerna och klargöra deras roller. |
| --- | --- |

17.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i detta syfte vidareutveckla en ”lämplig struktur” (som skulle kunna kallas krisstyrelse) som integrerar konfliktförebyggande åtgärder, krishantering, fredsbyggande åtgärder, berörda utrikespolitiska instrument, säkerhetspolitik och GSFP-strukturer och säkrar samordningen med de geografiskt baserade enheter, delegationer och övriga politiska avdelningar som berörs av krishanteringen, och att bygga vidare på konceptet med krisplattformar. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas vidare att säkra övergripande konsekvens och undvika överlappningar inom Europeiska utrikestjänsten samt att förbättra samordningen mellan institutionerna och klargöra deras roller.

| 18. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att garantera en effektiv och integrerad planering, och ett snabbare beslutsfattande, för GSFP-insatserna genom en kombination av de berörda planeringskapaciteterna inom direktoratet för krishantering och planering respektive den civila planerings- och ledningskapaciteten, och att därutöver skapa en permanent ledningsstruktur genom att inrätta ett permanent operativt militärt högkvarter, som samlokaliseras med en civil ledningskapacitet, i syfte att möjliggöra ett effektivt genomförande av militära och civila insatser, samtidigt som deras respektive befälsordning respekteras. |
| --- | --- |

18.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att garantera en effektiv och integrerad planering, och ett snabbare beslutsfattande, för GSFP-insatserna genom en kombination av de berörda planeringskapaciteterna inom direktoratet för krishantering och planering respektive den civila planerings- och ledningskapaciteten, och att därutöver skapa en permanent ledningsstruktur genom att inrätta ett permanent operativt militärt högkvarter, som samlokaliseras med en civil ledningskapacitet, i syfte att möjliggöra ett effektivt genomförande av militära och civila insatser, samtidigt som deras respektive befälsordning respekteras.

Om att reformera de finansiella förfarandena för effektiva yttre åtgärder

| 19. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att fullt ut utnyttja alla de möjligheter till flexibilitet som budgetförordningen ger i fråga om ekonomisk förvaltning av administrativa utgifter och driftsutgifter, genom att ge delegationscheferna möjlighet att vid behov vidaredelegera uppgifter till sina biträdande chefer och till kommissionspersonal och därigenom underlätta förvaltningen och arbetet inom delegationerna så att delegationscheferna kan koncentrera sig på sina politiska uppgifter. |
| --- | --- |

19.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att fullt ut utnyttja alla de möjligheter till flexibilitet som budgetförordningen ger i fråga om ekonomisk förvaltning av administrativa utgifter och driftsutgifter, genom att ge delegationscheferna möjlighet att vid behov vidaredelegera uppgifter till sina biträdande chefer och till kommissionspersonal och därigenom underlätta förvaltningen och arbetet inom delegationerna så att delegationscheferna kan koncentrera sig på sina politiska uppgifter.

| 20. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att göra förfarandena vid tjänsten för utrikespolitiska instrument snabbare när det gäller att administrera Gusp-ekonomin i förhållande till målet att garantera en flexibel och snabb reaktion på krissituationer, att särskilt se till att civila GSFP-insatser påbörjas snabbt och effektivt och att i detta avseende undersöka om man kan införa ändringar i budgetförordningen utan att minska tillsynen. |
| --- | --- |

20.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att göra förfarandena vid tjänsten för utrikespolitiska instrument snabbare när det gäller att administrera Gusp-ekonomin i förhållande till målet att garantera en flexibel och snabb reaktion på krissituationer, att särskilt se till att civila GSFP-insatser påbörjas snabbt och effektivt och att i detta avseende undersöka om man kan införa ändringar i budgetförordningen utan att minska tillsynen.

| 21. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att öka flexibiliteten och reaktionsförmågan hos EU:s externa bistånd genom att se över bestämmelserna beträffande beslut om programplanering och utgifter för externa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

21.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att öka flexibiliteten och reaktionsförmågan hos EU:s externa bistånd genom att se över bestämmelserna beträffande beslut om programplanering och utgifter för externa finansieringsinstrument.

| 22. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att förbättra den finansiella ansvarsskyldigheten genom att utvidga insynen till att omfatta alla budgetposter som hör till Gusp, däribland GSFP-insatser, EU:s särskilda representanter, icke-spridning och konfliktförebyggande. |
| --- | --- |

22.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att förbättra den finansiella ansvarsskyldigheten genom att utvidga insynen till att omfatta alla budgetposter som hör till Gusp, däribland GSFP-insatser, EU:s särskilda representanter, icke-spridning och konfliktförebyggande.

Om delegationerna

| 23. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att låta utrikestjänsten få mer att säga till om när det gäller (om)fördelningen av kommissionens personal vid EU:s delegationer för att se till att personalprofilen och personalstorleken vid EU:s delegationer återspeglar unionens strategiska intressen och politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

23.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att låta utrikestjänsten få mer att säga till om när det gäller (om)fördelningen av kommissionens personal vid EU:s delegationer för att se till att personalprofilen och personalstorleken vid EU:s delegationer återspeglar unionens strategiska intressen och politiska prioriteringar.

| 24. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att cheferna för EU:s delegationer utses på grundval av deras meriter och goda kunskaper om EU:s intressen, värden och politikområden, i syfte att garantera att de som väljs ut till sådana känsliga poster är motiverade och så kompetenta och effektiva som möjligt. |
| --- | --- |

24.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att cheferna för EU:s delegationer utses på grundval av deras meriter och goda kunskaper om EU:s intressen, värden och politikområden, i syfte att garantera att de som väljs ut till sådana känsliga poster är motiverade och så kompetenta och effektiva som möjligt.

| 25. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, särskilt vid de delegationer där utrikestjänstens personal är fåtalig, se till att delegationschefen i enlighet med artikel 5.2 i beslutet om utrikestjänsten också kan uppdra åt kommissionens personal att göra politiska analyser och genomföra politisk rapportering. |
| --- | --- |

25.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, särskilt vid de delegationer där utrikestjänstens personal är fåtalig, se till att delegationschefen i enlighet med artikel 5.2 i beslutet om utrikestjänsten också kan uppdra åt kommissionens personal att göra politiska analyser och genomföra politisk rapportering.

| 26. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i detta sammanhang stärka delegationschefernas auktoritet i förhållande till hela personalen, inbegripet kommissionens personal, och att se till att delegationschefen är den som mottar alla instruktioner från högkvarteret. |
| --- | --- |

26.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i detta sammanhang stärka delegationschefernas auktoritet i förhållande till hela personalen, inbegripet kommissionens personal, och att se till att delegationschefen är den som mottar alla instruktioner från högkvarteret.

| 27. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att på allvar utveckla de möjligheter som öppnats genom beslutet om utrikestjänsten och genom EU-fördraget, framför allt genom att förstärka delegationernas samordnande roll, särskilt i krissituationer, och ge dem möjlighet att erbjuda konsulärt skydd åt unionsmedborgare från medlemsstater som inte är representerade i ett visst land, samt att se till att nya uppgifter inte leder till att resurser tas bort från befintliga politikområden, institutioner och prioriteringar på EU-nivå. |
| --- | --- |

27.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att på allvar utveckla de möjligheter som öppnats genom beslutet om utrikestjänsten och genom EU-fördraget, framför allt genom att förstärka delegationernas samordnande roll, särskilt i krissituationer, och ge dem möjlighet att erbjuda konsulärt skydd åt unionsmedborgare från medlemsstater som inte är representerade i ett visst land, samt att se till att nya uppgifter inte leder till att resurser tas bort från befintliga politikområden, institutioner och prioriteringar på EU-nivå.

| 28. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av att det övervägande flertalet av EU:s delegationer nu har kontaktpunkter för mänskliga rättigheter, se till att mänskliga rättigheter och i synnerhet kvinnors rättigheter beaktas inom EU:s alla delegationer och kontor, samt att synliggöra europeisk kultur utifrån dess mångfald och vid behov se till att EU-delegationernas befintliga personal inbegriper en kontaktperson från Europaparlamentet med ansvar för att tillhandahålla lämpligt stöd för parlamentets delegationer i tredjeländer och för att göra undersökningar, utifrån principen att EU-delegationerna representerar samtliga EU-institutioner på samma sätt. |
| --- | --- |

28.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av att det övervägande flertalet av EU:s delegationer nu har kontaktpunkter för mänskliga rättigheter, se till att mänskliga rättigheter och i synnerhet kvinnors rättigheter beaktas inom EU:s alla delegationer och kontor, samt att synliggöra europeisk kultur utifrån dess mångfald och vid behov se till att EU-delegationernas befintliga personal inbegriper en kontaktperson från Europaparlamentet med ansvar för att tillhandahålla lämpligt stöd för parlamentets delegationer i tredjeländer och för att göra undersökningar, utifrån principen att EU-delegationerna representerar samtliga EU-institutioner på samma sätt.

| 29. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas vidare att se till att delegationerna har sakkunskap inom de politikområden (klimatförändring, energitrygghet, social- och arbetsmarknadspolitik, kultur etc.) som är relevanta för EU:s förbindelser med det aktuella landet. |
| --- | --- |

29.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas vidare att se till att delegationerna har sakkunskap inom de politikområden (klimatförändring, energitrygghet, social- och arbetsmarknadspolitik, kultur etc.) som är relevanta för EU:s förbindelser med det aktuella landet.

| 30. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att varje delegation, där så är tillämpligt, har en säkerhets- och försvarsattaché, särskilt vid de delegationer som arbetar i situationer där det politiska läget är instabilt eller fragilt eller där en insats eller ett uppdrag inom GSFP nyligen avslutats, i syfte att säkra kontinuitet i verksamheten och vederbörlig observation av den politiska omgivningen. |
| --- | --- |

30.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att varje delegation, där så är tillämpligt, har en säkerhets- och försvarsattaché, särskilt vid de delegationer som arbetar i situationer där det politiska läget är instabilt eller fragilt eller där en insats eller ett uppdrag inom GSFP nyligen avslutats, i syfte att säkra kontinuitet i verksamheten och vederbörlig observation av den politiska omgivningen.

| 31. | Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att se över de säkerhetsbestämmelser och säkerhetskrav som gäller i samband med EU:s delegationer i utlandet, för att förvissa sig om att säkerhetsrelaterade beslut fattas av utrikestjänsten och inte av några externa säkerhetsbolag. |
| --- | --- |

31.

Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att se över de säkerhetsbestämmelser och säkerhetskrav som gäller i samband med EU:s delegationer i utlandet, för att förvissa sig om att säkerhetsrelaterade beslut fattas av utrikestjänsten och inte av några externa säkerhetsbolag.

Om genomförandet av förklaringen om politiskt ansvar

| 32. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, i linje med fyrpartsöverenskommelsen i Madrid i juni 2010, säkra ett fullständigt och effektivt genomförande av skyldigheten enligt artikel 36 i EU-fördraget att ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets synpunkter, exempelvis genom proaktivt och systematiskt samråd med det berörda utskottet i parlamentet innan strategier och mandat antas på områdena Gusp och GSFP. |
| --- | --- |

32.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, i linje med fyrpartsöverenskommelsen i Madrid i juni 2010, säkra ett fullständigt och effektivt genomförande av skyldigheten enligt artikel 36 i EU-fördraget att ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets synpunkter, exempelvis genom proaktivt och systematiskt samråd med det berörda utskottet i parlamentet innan strategier och mandat antas på områdena Gusp och GSFP.

| 33. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att unionens delegationer genomför en fullständig politisk rapportering till centrala befattningshavare vid parlamentet i enlighet med reglerad tillgång. |
| --- | --- |

33.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att unionens delegationer genomför en fullständig politisk rapportering till centrala befattningshavare vid parlamentet i enlighet med reglerad tillgång.

| 34. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i linje med artikel 218.10 i EUF-fördraget se till att parlamentet omedelbart och fullständigt informeras i alla skeden i förfarandet för förhandlingar om internationella avtal, inbegripet avtal som ingås på Gusp-området. |
| --- | --- |

34.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i linje med artikel 218.10 i EUF-fördraget se till att parlamentet omedelbart och fullständigt informeras i alla skeden i förfarandet för förhandlingar om internationella avtal, inbegripet avtal som ingås på Gusp-området.

| 35. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, i linje med de positiva erfarenheterna av att nyutnämnda delegationschefer och EU:s särskilda representanter besöker AFET-utskottet innan de tillträder sina tjänster, utvidga denna praxis till att omfatta också nyutnämnda chefer för uppdrag och insatser inom GSFP. |
| --- | --- |

35.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, i linje med de positiva erfarenheterna av att nyutnämnda delegationschefer och EU:s särskilda representanter besöker AFET-utskottet innan de tillträder sina tjänster, utvidga denna praxis till att omfatta också nyutnämnda chefer för uppdrag och insatser inom GSFP.

| 36. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att nya delegationschefer, när de utnämnts av vice ordföranden/den höga representanten, officiellt bekräftas av det berörda utskottet i parlamentet innan de tillträder sin tjänst. |
| --- | --- |

36.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att nya delegationschefer, när de utnämnts av vice ordföranden/den höga representanten, officiellt bekräftas av det berörda utskottet i parlamentet innan de tillträder sin tjänst.

| 37. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att före varje möte med rådet (utrikes frågor) systematiskt utbyta åsikter med det berörda utskottet i parlamentet och att avlägga rapport för detta utskott efter varje rådsmöte. |
| --- | --- |

37.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att före varje möte med rådet (utrikes frågor) systematiskt utbyta åsikter med det berörda utskottet i parlamentet och att avlägga rapport för detta utskott efter varje rådsmöte.

Om utbildning och om befästandet av en europeisk diplomatisk kåranda

| 38. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att främja gemensam utbildning och andra konkreta åtgärder för att befästa en kåranda hos utrikestjänstens personal, som kommer från olika diplomatiska kulturer och har olika institutionell bakgrund, och att överväga gemensamma utbildningsinitiativ för utrikestjänstens personal och nationella diplomater, som en del av deras fortlöpande yrkesutveckling. |
| --- | --- |

38.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att främja gemensam utbildning och andra konkreta åtgärder för att befästa en kåranda hos utrikestjänstens personal, som kommer från olika diplomatiska kulturer och har olika institutionell bakgrund, och att överväga gemensamma utbildningsinitiativ för utrikestjänstens personal och nationella diplomater, som en del av deras fortlöpande yrkesutveckling.

| 39. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i denna anda se över de berörda befintliga yrkesutbildnings- och utbildningsprogrammen på EU-nivå och nationell nivå, i syfte att konsolidera dem jämsides med Europeiska säkerhets- och försvarsakademin. |
| --- | --- |

39.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i denna anda se över de berörda befintliga yrkesutbildnings- och utbildningsprogrammen på EU-nivå och nationell nivå, i syfte att konsolidera dem jämsides med Europeiska säkerhets- och försvarsakademin.

Om rekryteringsbasen

| 40. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att fortsätta driva och intensifiera insatserna för att åstadkomma en jämnare könsbalans, med vederbörlig hänsyn till meriter och kompetens. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att framhålla vikten av att uppnå balans bland delegationscheferna och på övriga ledningsnivåer, och att införa övergångsbestämmelser samtidigt som man utarbetar en handlingsplan som omfattar mentorprogram, specialutbildning och en familjevänlig arbetsmiljö för att främja kvinnors representation och ta itu med de strukturella hinder som ligger i vägen för deras diplomatiska karriärer. |
| --- | --- |

40.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att fortsätta driva och intensifiera insatserna för att åstadkomma en jämnare könsbalans, med vederbörlig hänsyn till meriter och kompetens. Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att framhålla vikten av att uppnå balans bland delegationscheferna och på övriga ledningsnivåer, och att införa övergångsbestämmelser samtidigt som man utarbetar en handlingsplan som omfattar mentorprogram, specialutbildning och en familjevänlig arbetsmiljö för att främja kvinnors representation och ta itu med de strukturella hinder som ligger i vägen för deras diplomatiska karriärer.

| 41. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta till den geografiska balansen bland högre chefer och bland alla övriga lönegrader och tjänster för att främja och uppmuntra såväl tjänstemännens som medlemsstaternas politiska egenansvar inom utrikestjänsten, i enlighet med artikel 6.6 och 6.8 i beslutet om utrikestjänsten. |
| --- | --- |

41.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta till den geografiska balansen bland högre chefer och bland alla övriga lönegrader och tjänster för att främja och uppmuntra såväl tjänstemännens som medlemsstaternas politiska egenansvar inom utrikestjänsten, i enlighet med artikel 6.6 och 6.8 i beslutet om utrikestjänsten.

| 42. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas – mot bakgrund av att man nått målet att en tredjedel av personalen ska rekryteras från medlemsstaterna – att se till att personal från nationella ministerier inte koncentreras på ledningsnivåerna och på så sätt skapa karriärmöjligheter för alla, och att nu fokusera på att rekrytera ny, fastanställd EU-personal och att i detta avseende också undersöka möjligheterna för att låta nationella diplomater som arbetar vid utrikestjänsten söka fasta tjänster där. |
| --- | --- |

42.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas – mot bakgrund av att man nått målet att en tredjedel av personalen ska rekryteras från medlemsstaterna – att se till att personal från nationella ministerier inte koncentreras på ledningsnivåerna och på så sätt skapa karriärmöjligheter för alla, och att nu fokusera på att rekrytera ny, fastanställd EU-personal och att i detta avseende också undersöka möjligheterna för att låta nationella diplomater som arbetar vid utrikestjänsten söka fasta tjänster där.

| 43. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att – i syfte att utveckla en verklig europeisk kåranda och se till att utrikestjänsten endast tjänar gemensamma europeiska intressen – motsätta sig alla försök från medlemsstaternas sida att lägga sig i processen för rekrytering av utrikestjänstens personal, och att nu när övergångsperioden är slut se till att utrikestjänsten kan utveckla ett eget, oberoende rekryteringsförfarande, som är öppet även för tjänstemän från alla EU-institutioner och kandidater utifrån genom allmänna uttagningsprov. |
| --- | --- |

43.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att – i syfte att utveckla en verklig europeisk kåranda och se till att utrikestjänsten endast tjänar gemensamma europeiska intressen – motsätta sig alla försök från medlemsstaternas sida att lägga sig i processen för rekrytering av utrikestjänstens personal, och att nu när övergångsperioden är slut se till att utrikestjänsten kan utveckla ett eget, oberoende rekryteringsförfarande, som är öppet även för tjänstemän från alla EU-institutioner och kandidater utifrån genom allmänna uttagningsprov.

| 44. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av Europaparlamentets särskilda roll när det gäller att fastställa mål och grundläggande valmöjligheter i fråga om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, parlamentets befogenheter som budgetmyndighet, dess roll i den demokratiska kontrollen av utrikespolitiken samt dess utövande av parlamentariska utrikesförbindelser, överväga att ge tjänstemän vid Europaparlamentet möjlighet att från och med den 1 juli 2013 söka tjänster vid utrikestjänsten på samma villkor som tjänstemännen vid rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

44.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att, mot bakgrund av Europaparlamentets särskilda roll när det gäller att fastställa mål och grundläggande valmöjligheter i fråga om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, parlamentets befogenheter som budgetmyndighet, dess roll i den demokratiska kontrollen av utrikespolitiken samt dess utövande av parlamentariska utrikesförbindelser, överväga att ge tjänstemän vid Europaparlamentet möjlighet att från och med den 1 juli 2013 söka tjänster vid utrikestjänsten på samma villkor som tjänstemännen vid rådet och kommissionen.

| 45. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att utrikestjänsten förfogar över en lämplig blandning av färdigheter för att kunna reagera på konflikter, särskilt genom att man utvecklar färdigheter på områdena för medling och dialog. |
| --- | --- |

45.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att se till att utrikestjänsten förfogar över en lämplig blandning av färdigheter för att kunna reagera på konflikter, särskilt genom att man utvecklar färdigheter på områdena för medling och dialog.

På längre sikt

| 46. | Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i samband med ett kommande konvent ta upp den fortsatta utvecklingen av Gusp/GSFP och av utrikestjänstens roll, inklusive ett namnbyte. |
| --- | --- |

46.

Vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen uppmanas att i samband med ett kommande konvent ta upp den fortsatta utvecklingen av Gusp/GSFP och av utrikestjänstens roll, inklusive ett namnbyte.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 210, 3.8.2010, s. 1.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/174 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/174

---

P7_TA(2013)0279

Främjande och skydd av religions- och trosfrihet

Europaparlamentets rekommendation av den 13 juni 2013 till rådet om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (2013/2082(INI))

(2016/C 065/25)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Laima Liucija Andrikienė för PPE-gruppen om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (B7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Laima Liucija Andrikienė för PPE-gruppen om utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (B7-0164/2013),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den allmänna kommentaren nr 22 från FN:s kommission för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den allmänna kommentaren nr 22 från FN:s kommission för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från 2009 och 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från 2009 och 2011 om intolerans, diskriminering och våld på grund av religion eller trosuppfattning (2),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (3),

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 12 december 2011Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 13 juni 2012 om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (4) och av rådets beslut 2012/440/Gusp av den 25 juli 2012 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 13 juni 2012 om EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter (4) och av rådets beslut 2012/440/Gusp av den 25 juli 2012 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2012 om översynen av EU:s strategi för mänskliga rättigheter (6),

| — | med beaktande av sina resolutioner om årsrapporterna om mänskliga rättigheter och demokrati i världen Europeiska unionens politik på området (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om årsrapporterna om mänskliga rättigheter och demokrati i världen Europeiska unionens politik på området (7),

| — | med beaktande av artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (”riktlinjerna”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- och trosfriheten (”riktlinjerna”),

| — | med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0203/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0203/2013), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen är de vägledande principerna för alla EU:s yttre åtgärder följande: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen är de vägledande principerna för alla EU:s yttre åtgärder följande: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten.

| B. | Rätten till religions- och trosfrihet, däribland rätten till teistiska, icke-teistiska och ateistiska trosuppfattningar, rätten att inte tro och rätten att ändra sin religion eller trosuppfattning, är en universell mänsklig rättighet och en grundläggande frihet för varje människa. Den hör samman med de övriga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som fastslås i artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

Rätten till religions- och trosfrihet, däribland rätten till teistiska, icke-teistiska och ateistiska trosuppfattningar, rätten att inte tro och rätten att ändra sin religion eller trosuppfattning, är en universell mänsklig rättighet och en grundläggande frihet för varje människa. Den hör samman med de övriga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som fastslås i artikel 18 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| C. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen efterlyst kraftfulla verktyg för att främja rätten till religions- och trosfrihet som en del av EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen efterlyst kraftfulla verktyg för att främja rätten till religions- och trosfrihet som en del av EU:s utrikespolitik.

| D. | Europaparlamentet har i detta sammanhang välkomnat EU:s åtagande att utarbeta riktlinjer om religions- och trosfriheten i enlighet med EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, och har framhållit att parlamentet och organisationerna i det civila samhället måste göras delaktiga i utarbetandet av dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har i detta sammanhang välkomnat EU:s åtagande att utarbeta riktlinjer om religions- och trosfriheten i enlighet med EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, och har framhållit att parlamentet och organisationerna i det civila samhället måste göras delaktiga i utarbetandet av dessa riktlinjer.

| E. | Enligt internationell rätt har alla stater skyldighet att skydda alla sina medborgare och alla övriga personer inom sina respektive länder på ett effektiv sätt. I vissa delar av världen är det mycket vanligt med förföljelse av personer och deras familjer, samfund, helgedomar och institutioner på grund av deras särskilda religiösa tillhörighet, deras övertygelse eller något annat legitimt offentligt uttryck för deras religion eller trosuppfattning. Diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning förekommer fortfarande i alla delar av världen, även Europa och dess grannskap. Personer som tillhör vissa trossamfund, bland annat religiösa minoriteter och icke-troende, förvägras fortfarande sina mänskliga rättigheter och utsätts ofta för diskriminering, gripanden och fällande domar. I många länder händer det till och med att de avrättas på grund av sin religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

E.

Enligt internationell rätt har alla stater skyldighet att skydda alla sina medborgare och alla övriga personer inom sina respektive länder på ett effektiv sätt. I vissa delar av världen är det mycket vanligt med förföljelse av personer och deras familjer, samfund, helgedomar och institutioner på grund av deras särskilda religiösa tillhörighet, deras övertygelse eller något annat legitimt offentligt uttryck för deras religion eller trosuppfattning. Diskriminering på grund av religion eller trosuppfattning förekommer fortfarande i alla delar av världen, även Europa och dess grannskap. Personer som tillhör vissa trossamfund, bland annat religiösa minoriteter och icke-troende, förvägras fortfarande sina mänskliga rättigheter och utsätts ofta för diskriminering, gripanden och fällande domar. I många länder händer det till och med att de avrättas på grund av sin religion eller trosuppfattning.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet: |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

Skäl till åtgärder

| a) | Att främja rätten till religions- och trosfrihet och se till att den inte kränks måste prioriteras inom EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

a)

Att främja rätten till religions- och trosfrihet och se till att den inte kränks måste prioriteras inom EU:s utrikespolitik.

| b) | Våld, förföljelse och diskriminering som riktas mot personer som tillhör trossamfund och religiösa minoriteter eller mot personer som inte har icke-religiösa trosuppfattningar förekommer fortfarande i många delar av världen. Bristen på religiös tolerans och öppenhet för dialog liksom bristen på ekumenisk samexistens leder ofta till politiska oroligheter, våld och öppna väpnade konflikter, vilket hotar människors liv och undergräver den regionala stabiliteten. Ett tydligt och snabbt fördömande från Europeiska unionen av alla former av våld och diskriminering bör vara ett grundläggande inslag i EU:s politik när det gäller religions- och trosfrihet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt situationen för personer som bytt religion eller trosuppfattning, eftersom de i praktiken i många länder utsätts för socialt tryck, hot eller öppet våld. |
| --- | --- |

b)

Våld, förföljelse och diskriminering som riktas mot personer som tillhör trossamfund och religiösa minoriteter eller mot personer som inte har icke-religiösa trosuppfattningar förekommer fortfarande i många delar av världen. Bristen på religiös tolerans och öppenhet för dialog liksom bristen på ekumenisk samexistens leder ofta till politiska oroligheter, våld och öppna väpnade konflikter, vilket hotar människors liv och undergräver den regionala stabiliteten. Ett tydligt och snabbt fördömande från Europeiska unionen av alla former av våld och diskriminering bör vara ett grundläggande inslag i EU:s politik när det gäller religions- och trosfrihet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt situationen för personer som bytt religion eller trosuppfattning, eftersom de i praktiken i många länder utsätts för socialt tryck, hot eller öppet våld.

Syfte och tillämpningsområde

| c) | EU-riktlinjernas syfte och tillämpningsområde bör vara att främja och skydda religions- och trosfriheten i tredjeländer, se till att religions- och trosfriheten integreras i alla EU:s yttre åtgärder och all EU:s politik för mänskliga rättigheter och ge tydliga riktmärken, kriterier, standarder och en praktisk vägledning med målsättningen att stärka främjandet av religions- och trosfriheten inom ramen för det arbete som tjänstemän vid EU-institutionerna och i medlemsstaterna utför och därigenom bidra till ökad samstämmighet, effektivitet och synlighet för EU i dess yttre förbindelser. |
| --- | --- |

c)

EU-riktlinjernas syfte och tillämpningsområde bör vara att främja och skydda religions- och trosfriheten i tredjeländer, se till att religions- och trosfriheten integreras i alla EU:s yttre åtgärder och all EU:s politik för mänskliga rättigheter och ge tydliga riktmärken, kriterier, standarder och en praktisk vägledning med målsättningen att stärka främjandet av religions- och trosfriheten inom ramen för det arbete som tjänstemän vid EU-institutionerna och i medlemsstaterna utför och därigenom bidra till ökad samstämmighet, effektivitet och synlighet för EU i dess yttre förbindelser.

Definitioner

| d) | För att riktlinjerna ska kunna genomföras med framgång bör definitionerna i riktlinjerna vara tydliga och ge ett lämpligt och fullständigt skydd av rätten till religions- och trosfrihet i enlighet med internationell rätt, såväl i dess privata och offentliga uttryck som i dess individuella, kollektiva och institutionella dimensioner. Detta inbegriper rätten att tro eller inte tro, rätten att ändra trosuppfattning, yttrandefriheten, mötes- och föreningsfriheten samt föräldrars rätt att utbilda sina barn enligt sin moraliska och religiösa övertygelse, dvs. religiösa eller icke-religiösa övertygelse. Det behövs dessutom tydliga definitioner och heltäckande skydd när det gäller erkännandet av religiösa och trosbaserade institutioner som juridiska personer och respekten för deras oberoende, rätten att vapenvägra, rätten till asyl, rätten att uppmärksamma vilodagar och fira helger och högtidligheter enligt sin religion eller trosuppfattning och den grundläggande rätten till skydd av egendom. |
| --- | --- |

d)

För att riktlinjerna ska kunna genomföras med framgång bör definitionerna i riktlinjerna vara tydliga och ge ett lämpligt och fullständigt skydd av rätten till religions- och trosfrihet i enlighet med internationell rätt, såväl i dess privata och offentliga uttryck som i dess individuella, kollektiva och institutionella dimensioner. Detta inbegriper rätten att tro eller inte tro, rätten att ändra trosuppfattning, yttrandefriheten, mötes- och föreningsfriheten samt föräldrars rätt att utbilda sina barn enligt sin moraliska och religiösa övertygelse, dvs. religiösa eller icke-religiösa övertygelse. Det behövs dessutom tydliga definitioner och heltäckande skydd när det gäller erkännandet av religiösa och trosbaserade institutioner som juridiska personer och respekten för deras oberoende, rätten att vapenvägra, rätten till asyl, rätten att uppmärksamma vilodagar och fira helger och högtidligheter enligt sin religion eller trosuppfattning och den grundläggande rätten till skydd av egendom.

Operativa riktlinjer

| e) | Riktlinjerna bör grundas på internationell rätt och internationella fördrag som erkänts och ratificerats av världssamfundet. |
| --- | --- |

e)

Riktlinjerna bör grundas på internationell rätt och internationella fördrag som erkänts och ratificerats av världssamfundet.

Proportionalitet

| f) | Enligt utkastet till riktlinjer och i enlighet med de principer som erkänts av världssamfundet får friheten från tvång att ha eller ansluta sig till en religion eller trosuppfattning och föräldrars eller vårdnadshavares frihet att tillgodose en religiös och moralisk utbildning inte begränsas. Eventuella andra uttryck för rätten till religions- och trosfrihet får endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter (8). Samtidigt måste dessa inskränkningar tolkas strikt, vara direkt relaterade och proportionella med hänsyn till skyddet för andra personers rättigheter, och rätt balans måste uppnås. Proportionalitetskriteriet bör därför framhävas i riktlinjerna. |
| --- | --- |

f)

Enligt utkastet till riktlinjer och i enlighet med de principer som erkänts av världssamfundet får friheten från tvång att ha eller ansluta sig till en religion eller trosuppfattning och föräldrars eller vårdnadshavares frihet att tillgodose en religiös och moralisk utbildning inte begränsas. Eventuella andra uttryck för rätten till religions- och trosfrihet får endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter (8). Samtidigt måste dessa inskränkningar tolkas strikt, vara direkt relaterade och proportionella med hänsyn till skyddet för andra personers rättigheter, och rätt balans måste uppnås. Proportionalitetskriteriet bör därför framhävas i riktlinjerna.

Yttrandefrihet

| g) | Samtidigt som religions- och trosfriheten och yttrandefriheten är rättigheter som ömsesidigt förstärker varandra bör EU också komma ihåg att moderna medieverktyg kan möjliggöra en ännu starkare sammanlänkning mellan kultur och tro i situationer där religions- och trosfriheten och yttrandefriheten åberopas mot varandra. Det måste därför vidtas åtgärder för att undvika våld mellan olika kulturer som reaktion på att yttrandefriheten åberopats i form av kritik och i synnerhet i förlöjligande och ironiskt syfte. Mot denna bakgrund bör EU bidra till att minska sådana spänningar, till exempel genom att främja ömsesidig förståelse och dialog, och fördöma otvetydigt fördöma alla våldshandlingar som begås som en reaktion på sådana yttranden. EU bör också tydligt motsätta sig alla försök att kriminalisera yttrandefriheten när det gäller religiösa frågor, till exempel hädelselagar. |
| --- | --- |

g)

Samtidigt som religions- och trosfriheten och yttrandefriheten är rättigheter som ömsesidigt förstärker varandra bör EU också komma ihåg att moderna medieverktyg kan möjliggöra en ännu starkare sammanlänkning mellan kultur och tro i situationer där religions- och trosfriheten och yttrandefriheten åberopas mot varandra. Det måste därför vidtas åtgärder för att undvika våld mellan olika kulturer som reaktion på att yttrandefriheten åberopats i form av kritik och i synnerhet i förlöjligande och ironiskt syfte. Mot denna bakgrund bör EU bidra till att minska sådana spänningar, till exempel genom att främja ömsesidig förståelse och dialog, och fördöma otvetydigt fördöma alla våldshandlingar som begås som en reaktion på sådana yttranden. EU bör också tydligt motsätta sig alla försök att kriminalisera yttrandefriheten när det gäller religiösa frågor, till exempel hädelselagar.

Den kollektiva dimensionen av religions- och trosfriheten

| h) | Varje individs rätt att utöva religions- och trosfriheten ensam eller i gemenskap med andra är en oundgänglig del av religions- och trosfriheten, och det bör betonas i riktlinjerna. Detta omfattar följande:






  — | Friheten att utöva sin religion eller samlas i samband med en religion eller trosuppfattning och att inrätta och upprätthålla platser och religiösa platser för dessa syften. |
| --- | --- | --- |

h)

Varje individs rätt att utöva religions- och trosfriheten ensam eller i gemenskap med andra är en oundgänglig del av religions- och trosfriheten, och det bör betonas i riktlinjerna. Detta omfattar följande:

—

Friheten att utöva sin religion eller samlas i samband med en religion eller trosuppfattning och att inrätta och upprätthålla platser och religiösa platser för dessa syften.

| — | Friheten att inte delta i en viss religiös verksamhet eller händelse. |
| --- | --- |

—

Friheten att inte delta i en viss religiös verksamhet eller händelse.

| — | Friheten att inrätta och upprätthålla lämpliga institutioner med anknytning till religion, medier, utbildning, hälsa, sociala frågor, välgörenhet och humanitära frågor |
| --- | --- |

—

Friheten att inrätta och upprätthålla lämpliga institutioner med anknytning till religion, medier, utbildning, hälsa, sociala frågor, välgörenhet och humanitära frågor

| — | Friheten att be om och ta emot frivilliga ekonomiska bidrag och andra bidrag från individer och institutioner. |
| --- | --- |

—

Friheten att be om och ta emot frivilliga ekonomiska bidrag och andra bidrag från individer och institutioner.

| — | Friheten att utbilda, utse, välja eller genom succession utse lämpliga ledare som uppfyller kraven inom en religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

—

Friheten att utbilda, utse, välja eller genom succession utse lämpliga ledare som uppfyller kraven inom en religion eller trosuppfattning.

| — | Friheten att inleda och upprätthålla kontakter med individer och samfund i religions- och trosfrågor på nationell och internationell nivå. Likaså bör det anges i riktlinjerna att rätten att utöva sin religion i gemenskap med andra (vid vilken de individuella friheterna alltid måste respekteras) inte i onödan bör begränsas till officiellt erkända platser för religionsutövning samt att alla otillbörliga inskränkningar av mötesfriheten bör fördömas av EU. I riktlinjerna bör det betonas att staterna har en skyldighet att vara neutrala och opartiska gentemot religiösa grupper, vilket även innefattar symboliskt eller ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Friheten att inleda och upprätthålla kontakter med individer och samfund i religions- och trosfrågor på nationell och internationell nivå. Likaså bör det anges i riktlinjerna att rätten att utöva sin religion i gemenskap med andra (vid vilken de individuella friheterna alltid måste respekteras) inte i onödan bör begränsas till officiellt erkända platser för religionsutövning samt att alla otillbörliga inskränkningar av mötesfriheten bör fördömas av EU. I riktlinjerna bör det betonas att staterna har en skyldighet att vara neutrala och opartiska gentemot religiösa grupper, vilket även innefattar symboliskt eller ekonomiskt stöd.

| i) | Sekularism, definierat som den strikta åtskillnaden mellan den religiösa och den politiska makten, innebär ett förkastande av all religiös inblandning i samhällets styrning och all offentlig inblandning i religiösa angelägenheter, förutom i syfte att upprätthålla säkerheten och den allmänna ordningen (inklusive respekten för andras frihet), liksom en garanti för lika samvetsfrihet för alla – såväl troende som agnostiker och ateister. |
| --- | --- |

i)

Sekularism, definierat som den strikta åtskillnaden mellan den religiösa och den politiska makten, innebär ett förkastande av all religiös inblandning i samhällets styrning och all offentlig inblandning i religiösa angelägenheter, förutom i syfte att upprätthålla säkerheten och den allmänna ordningen (inklusive respekten för andras frihet), liksom en garanti för lika samvetsfrihet för alla – såväl troende som agnostiker och ateister.

Registreringskrav

| j) | EU bör vidta åtgärder när registreringskrav för religiösa eller trosrelaterade organisationer otillbörligen inskränker religions- och trosfriheten. Registrering bör inte tolkas som en förutsättning för en persons mänskliga rättighet att utöva sin religion eller följa sin tro, eftersom den rättigheten inte kan vara beroende av administrativa eller rättsliga krav. EU bör kräva att alla lagbestämmelser, till exempel bestämmelser om obligatorisk registrering av en persons religion i civilståndshandlingar, ska upphävas om de leder till diskriminering av personer som har icke-religiösa uppfattningar eller av personer som har bytt religion eller trosuppfattning. |
| --- | --- |

j)

EU bör vidta åtgärder när registreringskrav för religiösa eller trosrelaterade organisationer otillbörligen inskränker religions- och trosfriheten. Registrering bör inte tolkas som en förutsättning för en persons mänskliga rättighet att utöva sin religion eller följa sin tro, eftersom den rättigheten inte kan vara beroende av administrativa eller rättsliga krav. EU bör kräva att alla lagbestämmelser, till exempel bestämmelser om obligatorisk registrering av en persons religion i civilståndshandlingar, ska upphävas om de leder till diskriminering av personer som har icke-religiösa uppfattningar eller av personer som har bytt religion eller trosuppfattning.

Utbildning

| k) | Enligt internationellt erkända normer har ett barns föräldrar eller vårdnadshavare rätt att se till att barnet får en religiös och moralisk utbildning som följer deras egen tro, och barnet ska inte påtvingas en sådan utbildning mot föräldrarnas eller vårdnadshavarnas vilja. Det som är bäst för barnet ska vara vägledande. Föräldrarnas rätt att utbilda sina barn i enlighet med sin religiösa eller icke-religiösa övertygelse inbegriper deras rätt att avvisa alla omotiverade ingripanden i deras utbildning av statliga eller icke-statliga aktörer som står i motsättning till deras religiösa eller icke-religiösa övertygelse. Dessa aspekter av religions- och trosfriheten bör framhävas i riktlinjerna och bör även garantera sekularisering inom det allmänna utbildningsväsendet. EU:s delegationer bör vidta lämpliga åtgärder om denna princip kränks. |
| --- | --- |

k)

Enligt internationellt erkända normer har ett barns föräldrar eller vårdnadshavare rätt att se till att barnet får en religiös och moralisk utbildning som följer deras egen tro, och barnet ska inte påtvingas en sådan utbildning mot föräldrarnas eller vårdnadshavarnas vilja. Det som är bäst för barnet ska vara vägledande. Föräldrarnas rätt att utbilda sina barn i enlighet med sin religiösa eller icke-religiösa övertygelse inbegriper deras rätt att avvisa alla omotiverade ingripanden i deras utbildning av statliga eller icke-statliga aktörer som står i motsättning till deras religiösa eller icke-religiösa övertygelse. Dessa aspekter av religions- och trosfriheten bör framhävas i riktlinjerna och bör även garantera sekularisering inom det allmänna utbildningsväsendet. EU:s delegationer bör vidta lämpliga åtgärder om denna princip kränks.

Familje- och socialrätt

| l) | EU bör särskilt uppmärksamma diskriminering på grund av religion eller tro inom ramen för tredjeländers familje- och socialrätt, särskilt, men inte uteslutande, med avseende på rätten att gifta sig och rätten till vårdnad av barn. |
| --- | --- |

l)

EU bör särskilt uppmärksamma diskriminering på grund av religion eller tro inom ramen för tredjeländers familje- och socialrätt, särskilt, men inte uteslutande, med avseende på rätten att gifta sig och rätten till vårdnad av barn.

Rätten till vapenvägran

| m) | Rätten att vägra värnplikt bör inbegripas i riktlinjerna som ett legitimt utövande av rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. EU bör uppmana stater som har ett system med obligatorisk värnplikt att tillåta en alternativ tjänst av icke-militär eller civil karaktär i allmänhetens intresse, samt att avstå från bestraffning, t.ex. i form av fängelsestraff, av vapenvägrare som inte vill genomföra värnplikt. |
| --- | --- |

m)

Rätten att vägra värnplikt bör inbegripas i riktlinjerna som ett legitimt utövande av rätten till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. EU bör uppmana stater som har ett system med obligatorisk värnplikt att tillåta en alternativ tjänst av icke-militär eller civil karaktär i allmänhetens intresse, samt att avstå från bestraffning, t.ex. i form av fängelsestraff, av vapenvägrare som inte vill genomföra värnplikt.

Asyl

| n) | EU bör uppmuntra tredjeländer att ta emot flyktingar som förföljs på grund av sin religion eller tro och att ge dem asyl, särskilt i fall då flyktingar riskerar att dödas eller utsättas för våld. EU-medlemsstaterna bör skärpa sina insatser för att ta emot flyktingar som förföljs på grund av sin religion eller tro. |
| --- | --- |

n)

EU bör uppmuntra tredjeländer att ta emot flyktingar som förföljs på grund av sin religion eller tro och att ge dem asyl, särskilt i fall då flyktingar riskerar att dödas eller utsättas för våld. EU-medlemsstaterna bör skärpa sina insatser för att ta emot flyktingar som förföljs på grund av sin religion eller tro.

Stöd för och samarbete med det civila samhället

| o) | Stöd för och samarbete med många olika organisationer i det civila samhället, bland annat människorättsorganisationer och religiösa och trosbaserade grupper, i samband med utarbetandet och genomförandet av riktlinjerna kommer att ha avgörande betydelse för främjandet och skyddet av religions- och trosfriheten. Därför bör EU:s delegationers fokus när det gäller de mänskliga rättigheterna vara att hålla regelbunden kontakt med dessa organisationer för att så snabbt som möjligt upptäcka problem som uppstår på området religions- och trosfrihet i de berörda länderna. |
| --- | --- |

o)

Stöd för och samarbete med många olika organisationer i det civila samhället, bland annat människorättsorganisationer och religiösa och trosbaserade grupper, i samband med utarbetandet och genomförandet av riktlinjerna kommer att ha avgörande betydelse för främjandet och skyddet av religions- och trosfriheten. Därför bör EU:s delegationers fokus när det gäller de mänskliga rättigheterna vara att hålla regelbunden kontakt med dessa organisationer för att så snabbt som möjligt upptäcka problem som uppstår på området religions- och trosfrihet i de berörda länderna.

Övervakning och bedömning

| p) | En lämplig och fortlöpande övervakning och bedömning av situationen i välden när det gäller religions- och trosfriheten måste säkerställas av Europeiska utrikestjänsten under ledning av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och ett avsnitt med rekommendationer för förbättring bör fortsatt ägnas denna fråga i EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen. Övervakning av situationen när det gäller religions- och trosfriheten bör vid sidan av de övriga mänskliga och grundläggande rättigheterna vara en av de viktigaste frågorna i EU:s förbindelser med tredjeländer, särskilt i samband med den Europeiska grannskapspolitiken. Detta bör återspeglas i alla avtal, översyner och rapporter. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör under sitt ämbete ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör främjande och skydd av religions- och trosfriheten och ha en synlig roll när det gäller att främja denna frihet genom EU:s yttre förbindelser. Han eller hon bör också etablera kontakt med Europaparlamentet och dess berörda utskott om aktuella frågor samt om vilka framsteg som görs. |
| --- | --- |

p)

En lämplig och fortlöpande övervakning och bedömning av situationen i välden när det gäller religions- och trosfriheten måste säkerställas av Europeiska utrikestjänsten under ledning av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och ett avsnitt med rekommendationer för förbättring bör fortsatt ägnas denna fråga i EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen. Övervakning av situationen när det gäller religions- och trosfriheten bör vid sidan av de övriga mänskliga och grundläggande rättigheterna vara en av de viktigaste frågorna i EU:s förbindelser med tredjeländer, särskilt i samband med den Europeiska grannskapspolitiken. Detta bör återspeglas i alla avtal, översyner och rapporter. EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör under sitt ämbete ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rör främjande och skydd av religions- och trosfriheten och ha en synlig roll när det gäller att främja denna frihet genom EU:s yttre förbindelser. Han eller hon bör också etablera kontakt med Europaparlamentet och dess berörda utskott om aktuella frågor samt om vilka framsteg som görs.

| q) | Man bör anta en uppsättning instrument för övervakning, bedömning och stöd av EU:s riktlinjer. Den bör fokusera på operativa verktyg som gör att de prioriterade handlingsområden som anges i riktlinjerna återspeglas på ett bättre sätt och bör bland annat






  — | innehålla en detaljerad checklista för analys av läget för att följa upp och övervaka situationen när det gäller religions- och trosfriheten i de enskilda länderna så att man kan kartlägga framsteg och bakslag, |
| --- | --- | --- |

q)

Man bör anta en uppsättning instrument för övervakning, bedömning och stöd av EU:s riktlinjer. Den bör fokusera på operativa verktyg som gör att de prioriterade handlingsområden som anges i riktlinjerna återspeglas på ett bättre sätt och bör bland annat

—

innehålla en detaljerad checklista för analys av läget för att följa upp och övervaka situationen när det gäller religions- och trosfriheten i de enskilda länderna så att man kan kartlägga framsteg och bakslag,

| — | innehålla krav på att EU:s uppdragschefer utarbetar regelbundna rapporter om religions- och trosfriheten, som innefattar en ingående bedömning av läget och redogör för förekomsten av kränkningar av rätten till religions- och trosfrihet och förtryck av dem som försvarar denna rätt eller av andra individer, och kartlägger särskilda fall av uppenbara kränkningar av rätten till religions- och trosfrihet; dessa rapporter från EU:s uppdragschefer bör vara så standardiserade som möjligt så att de kan jämföras, |
| --- | --- |

—

innehålla krav på att EU:s uppdragschefer utarbetar regelbundna rapporter om religions- och trosfriheten, som innefattar en ingående bedömning av läget och redogör för förekomsten av kränkningar av rätten till religions- och trosfrihet och förtryck av dem som försvarar denna rätt eller av andra individer, och kartlägger särskilda fall av uppenbara kränkningar av rätten till religions- och trosfrihet; dessa rapporter från EU:s uppdragschefer bör vara så standardiserade som möjligt så att de kan jämföras,

| — | understryka konkreta åtgärder i internationella forum eller i utvecklingssamarbetet som har varit avgörande för att skydda och främja rätten till religions- och trosfrihet, bland annat framgångsrik hantering av specifika fall (enskilda individer, grupper, minoriteter, institutioner) av diskriminering eller förföljelse på grund av religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

understryka konkreta åtgärder i internationella forum eller i utvecklingssamarbetet som har varit avgörande för att skydda och främja rätten till religions- och trosfrihet, bland annat framgångsrik hantering av specifika fall (enskilda individer, grupper, minoriteter, institutioner) av diskriminering eller förföljelse på grund av religion eller övertygelse,

| — | påminna om att det stöd som ges till personer som utsatts för diskriminering eller förföljelse på grund av sin religion eller övertygelse kan vara av olika slag; man kan till exempel bjuda in dem till EU:s institutioner för att låta dem berätta om sin situation. |
| --- | --- |

—

påminna om att det stöd som ges till personer som utsatts för diskriminering eller förföljelse på grund av sin religion eller övertygelse kan vara av olika slag; man kan till exempel bjuda in dem till EU:s institutioner för att låta dem berätta om sin situation.

Denna uppsättning instrument bör utarbetas i samråd med berörda parter och vara klar senast i slutet av 2013.

Användning av externa finansieringsinstrument

| r) | EU:s externa finansieringsinstrument bör användas både som incitament och i avskräckande syfte (t.ex. genom frysning av medel) när det gäller religions- och trosfriheten i ett visst land, eftersom denna är nära sammankopplad med bedömningen av den allmänna människorättssituationen i landet. Om människorättssituationen allvarligt försämras, bland annat i fråga om religions- och trosfriheten, bör EU tillämpa de befintliga människorättsklausulerna i EU:s internationella avtal med det aktuella landet. Människorättsklausulerna i EU:s internationella avtal måste vara bindande och systematiskt integreras i alla EU:s avtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

r)

EU:s externa finansieringsinstrument bör användas både som incitament och i avskräckande syfte (t.ex. genom frysning av medel) när det gäller religions- och trosfriheten i ett visst land, eftersom denna är nära sammankopplad med bedömningen av den allmänna människorättssituationen i landet. Om människorättssituationen allvarligt försämras, bland annat i fråga om religions- och trosfriheten, bör EU tillämpa de befintliga människorättsklausulerna i EU:s internationella avtal med det aktuella landet. Människorättsklausulerna i EU:s internationella avtal måste vara bindande och systematiskt integreras i alla EU:s avtal med tredjeländer.

EU:s verksamhet i multilaterala forum

| s) | EU bör fortsätta med sina initiativ i olika multilaterala forum för att främja och skydda religions- och trosfriheten. När så är lämpligt och på begäran bör EU hjälpa tredjeländer att utarbeta lagstiftning som främjar och skyddar religions- och trosfriheten. |
| --- | --- |

s)

EU bör fortsätta med sina initiativ i olika multilaterala forum för att främja och skydda religions- och trosfriheten. När så är lämpligt och på begäran bör EU hjälpa tredjeländer att utarbeta lagstiftning som främjar och skyddar religions- och trosfriheten.

Utvärdering

| t) | I enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen bör Europaparlamentet vara delaktigt i utvärderingen av riktlinjernas genomförande, vilket bör ske senast tre år efter riktlinjernas ikraftträdande. Utvärderingen bör baseras på en analys av EU:s åtgärder i samband med konkreta situationer som rör kränkning av religions- och trosfriheten i tredjeländer. Europaparlamentet bör regelbundet informeras om oroväckande områden eller utveckling som EU:s delegationer rapporterar om. Parlamentets berörda utskott bör ges detaljerad information.<BR>o<BR>o o |
| --- | --- |

t)

I enlighet med artikel 36 i fördraget om Europeiska unionen bör Europaparlamentet vara delaktigt i utvärderingen av riktlinjernas genomförande, vilket bör ske senast tre år efter riktlinjernas ikraftträdande. Utvärderingen bör baseras på en analys av EU:s åtgärder i samband med konkreta situationer som rör kränkning av religions- och trosfriheten i tredjeländer. Europaparlamentet bör regelbundet informeras om oroväckande områden eller utveckling som EU:s delegationer rapporterar om. Parlamentets berörda utskott bör ges detaljerad information.<BR>o<BR>o o

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  Allmän kommentar antagen av FN:s människorättsråd i enlighet med artikel 40.4 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (CCPR/C/21/Rev.1/Add.4) den 27 september 1993.

(2)  Europeiska unionens råd den 24 november 2009 och den 21 februari 2011.

(3)  Europeiska unionens råd 11855/12.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0250.

(5)  EUT L 200, 27.7.2012, s. 21.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0504.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2010)0489, P7_TA(2012)0126, P7_TA(2012)0503.

(8)

FN:s förklaring om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, artikel 1.3, A/RES/36/55.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 11 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/180 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/180

---

P7_TA(2013)0236

Begäran om upphävande av Jacek Olgierd Kurskis immunitet

Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Jacek Olgierd Kurskis immunitet (2013/2019(IMM))

(2016/C 065/26)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Jacek Olgierd Kurskis immunitet som översändes den 16 januari 2013 av Republiken Polens riksåklagare med anledning av en begäran av den 2 januari 2013 från chefen för den polska rikspolisstyrelsens brottsbekämpningskontor på uppdrag av chefpolisinspektören, och som tillkännagavs i kammaren den 4 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Jacek Olgierd Kurskis immunitet som översändes den 16 januari 2013 av Republiken Polens riksåklagare med anledning av en begäran av den 2 januari 2013 från chefen för den polska rikspolisstyrelsens brottsbekämpningskontor på uppdrag av chefpolisinspektören, och som tillkännagavs i kammaren den 4 februari 2013,

| — | efter att ha hört Jacek Olgierd Kurski i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Jacek Olgierd Kurski i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 105 i Republiken Polens konstitution och artiklarna 7, 7b.1 och 7c jämförda med artikel 10b i Polens lag av den 9 maj 1996 om utövandet av mandatet som parlaments- eller senatsledamot, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105 i Republiken Polens konstitution och artiklarna 7, 7b.1 och 7c jämförda med artikel 10b i Polens lag av den 9 maj 1996 om utövandet av mandatet som parlaments- eller senatsledamot,

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0187/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0187/2013), och av följande skäl:

| A. | Republiken Polens riksåklagare har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Jacek Olgierd Kurski, ska upphävas med anledning av eventuella rättsliga åtgärder till följd av en påstådd förseelse. |
| --- | --- |

A.

Republiken Polens riksåklagare har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Jacek Olgierd Kurski, ska upphävas med anledning av eventuella rättsliga åtgärder till följd av en påstådd förseelse.

| B. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas av den statens parlamentsledamöter. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas av den statens parlamentsledamöter.

| C. | Enligt artikel 105.2 i Republiken Polens konstitution får straffansvar inte utkrävas av parlamentsledamöterna under deras mandatperiod, såvida inte detta godkänts av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 105.2 i Republiken Polens konstitution får straffansvar inte utkrävas av parlamentsledamöterna under deras mandatperiod, såvida inte detta godkänts av parlamentet.

| D. | Jacek Olgierd Kurski anklagas för att ha gjort sig skyldig till en trafikförseelse enligt artikel 92.1 i lagen av den 20 maj 1971 om inrättandet av brottsbalken (den polska författningssamlingen 2010 nr 46, post 275 med ändringar). |
| --- | --- |

D.

Jacek Olgierd Kurski anklagas för att ha gjort sig skyldig till en trafikförseelse enligt artikel 92.1 i lagen av den 20 maj 1971 om inrättandet av brottsbalken (den polska författningssamlingen 2010 nr 46, post 275 med ändringar).

| E. | Den påstådda handlingen har inte något direkt och uppenbart samband med Jacek Olgierd Kurskis utövande av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet och utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ämbetet som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

E.

Den påstådda handlingen har inte något direkt och uppenbart samband med Jacek Olgierd Kurskis utövande av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet och utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ämbetet som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| F. | Anklagelsen saknar helt uppenbart samband med det faktum att Jacek Olgierd Kurski är ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

F.

Anklagelsen saknar helt uppenbart samband med det faktum att Jacek Olgierd Kurski är ledamot av Europaparlamentet.

| G. | Det finns ingen anledning att misstänka att det föreligger fumus persecutionis. |
| --- | --- |

G.

Det finns ingen anledning att misstänka att det föreligger fumus persecutionis.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Jacek Olgierd Kurskis immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Jacek Olgierd Kurskis immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Polens riksåklagare och till Jacek Olgierd Kurski. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Polens riksåklagare och till Jacek Olgierd Kurski.

---

(1)  Mål 101/63 av den 12 maj 1964, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 195 (svensk specialutgåva, s. 203); mål 149/85 av den 10 juli 1986, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391 (svensk specialutgåva, s. 703); mål T-345/05 av den 15 oktober 2008 Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849; de förenade målen C-200/07 och C-201/07 av den 21 oktober 2008, Marra mot De Gregorio och Clemente, REG 2008, s. I-7929; mål T-42/06 av den 19 mars 2010, Gollnisch mot parlamentet (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen); mål C-163/10 av den 6 september 2011, Patriciello (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen).

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/181 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/181

---

P7_TA(2013)0237

Upphävande av Małgorzata Handzliks immunitet

Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Małgorzata Handzliks immunitet (2012/2238(IMM))

(2016/C 065/27)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Małgorzata Handzliks immunitet som den 3 juli 2012 översändes från Republiken Polens riksåklagare med anledning av en utredning av distriktsåklagarämbetet i Warszawa med referensnummer VI DS 312/10, och som tillkännagavs i kammaren den 10 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Małgorzata Handzliks immunitet som den 3 juli 2012 översändes från Republiken Polens riksåklagare med anledning av en utredning av distriktsåklagarämbetet i Warszawa med referensnummer VI DS 312/10, och som tillkännagavs i kammaren den 10 september 2012,

| — | efter att ha hört Małgorzata Handzlik, i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Małgorzata Handzlik, i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | efter att ha hört även Giovanni Kessler, generaldirektör för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och Roger Vanhaeren, generaldirektör för Europaparlamentets generaldirektorat för ekonomi, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört även Giovanni Kessler, generaldirektör för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), och Roger Vanhaeren, generaldirektör för Europaparlamentets generaldirektorat för ekonomi,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt den 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt den 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 105 i Republiken Polens författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105 i Republiken Polens författning,

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0195/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0195/2013), och av följande skäl:

| A. | Republiken Polens riksåklagare har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Małgorzata Handzlik, ska upphävas med anledning av en utredning och möjliga rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Republiken Polens riksåklagare har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Małgorzata Handzlik, ska upphävas med anledning av en utredning och möjliga rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott.

| B. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den staten. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den staten.

| C. | Enligt artikel 105.2 i den polska författningen krävs parlamentets samtycke för att ledamöter av parlamentet ska kunna åtalas. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 105.2 i den polska författningen krävs parlamentets samtycke för att ledamöter av parlamentet ska kunna åtalas.

| D. | Begäran från riksåklagaren i Polen rör ett åtal till följd av ett påstått brott enligt den polska strafflagen av den 6 juni 1997. |
| --- | --- |

D.

Begäran från riksåklagaren i Polen rör ett åtal till följd av ett påstått brott enligt den polska strafflagen av den 6 juni 1997.

| E. | Den materiella anklagelsen rör ett försök att bryta mot artiklarna 270.1 och 286.1 i denna lag, vilka handlar om bedrägeri respektive användning av förfalskade handlingar. |
| --- | --- |

E.

Den materiella anklagelsen rör ett försök att bryta mot artiklarna 270.1 och 286.1 i denna lag, vilka handlar om bedrägeri respektive användning av förfalskade handlingar.

| F. | Małgorzata Handzlik anklagas för att ha försökt begå bedrägeri mot unionens finansiella intressen. Detta ska ha skett genom att hon lämnat in förfalskade handlingar i syfte att få ersättning för kostnaderna för en språkkurs som hon i själva verket aldrig gick. |
| --- | --- |

F.

Małgorzata Handzlik anklagas för att ha försökt begå bedrägeri mot unionens finansiella intressen. Detta ska ha skett genom att hon lämnat in förfalskade handlingar i syfte att få ersättning för kostnaderna för en språkkurs som hon i själva verket aldrig gick.

| G. | De påstådda gärningarna utgör inte yttranden eller avlagda röster under ledamotens utövande av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

G.

De påstådda gärningarna utgör inte yttranden eller avlagda röster under ledamotens utövande av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| H. | Det råder allvarliga tvivel i fråga om förfarandet, med tanke på omständigheterna kring de olika berörda myndigheternas behandling av målet mot Małgorzata Handzlik, och med tanke på den lilla summa det rör sig om och bevismaterialets osäkra status och ursprung. |
| --- | --- |

H.

Det råder allvarliga tvivel i fråga om förfarandet, med tanke på omständigheterna kring de olika berörda myndigheternas behandling av målet mot Małgorzata Handzlik, och med tanke på den lilla summa det rör sig om och bevismaterialets osäkra status och ursprung.

| I. | Detta förefaller alltså vara ett fall där det kan misstänkas att fumus persecutionis föreligger. |
| --- | --- |

I.

Detta förefaller alltså vara ett fall där det kan misstänkas att fumus persecutionis föreligger.

| J. | Därför bör Małgorzata Handzliks immunitet inte upphävas. |
| --- | --- |

J.

Därför bör Małgorzata Handzliks immunitet inte upphävas.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inte upphäva Małgorzata Handzliks immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att inte upphäva Małgorzata Handzliks immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Polens riksåklagare och Małgorzata Handzlik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Polens riksåklagare och Małgorzata Handzlik.

---

(1)  Mål 101/63 av den 12 maj 1964, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 195 (svensk specialutgåva, s. 203); mål 149/85 av den 10 juli 1986, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391 (svensk specialutgåva, s. 703); mål T-345/05 av den 15 oktober 2008 Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849; de förenade målen C-200/07 och C-201/07 av den 21 oktober 2008, Marra mot De Gregorio och Clemente, REG 2008, s. I-7929; mål T-42/06 av den 19 mars 2010, Gollnisch mot parlamentet (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen); mål C-163/10 av den 6 september 2011, Patriciello (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen).

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/182

---

P7_TA(2013)0238

Begäran om upphävande av Alexander Alvaros immunitet

Europaparlamentets beslut av den 11 juni 2013 om begäran om upphävande av Alexander Alvaros immunitet (2013/2106(IMM))

(2016/C 065/28)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Alexander Alvaros immunitet som översändes den 8 maj 2013 av det tyska förbundsjustitieministeriet med anledning av det pågående förfarandet vid den allmänna åklagarmyndigheten i Köln (Tyskland), och som tillkännagavs i kammaren den 23 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Alexander Alvaros immunitet som översändes den 8 maj 2013 av det tyska förbundsjustitieministeriet med anledning av det pågående förfarandet vid den allmänna åklagarmyndigheten i Köln (Tyskland), och som tillkännagavs i kammaren den 23 maj 2013,

| — | efter att ha hört Alexander Alvaro i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Alexander Alvaro i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artikel 46 i den tyska grundlagen (Grundgestz), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 46 i den tyska grundlagen (Grundgestz),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0188/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0188/2013).

| A. | Chefsåklagaren i Köln (Tyskland) har begärt att den parlamentariska immuniteten för Alexander Alvaro, ledamot av och vice talman i Europaparlamentet, ska upphävas med anledning av en förundersökning på grund av anklagelser om brott. |
| --- | --- |

A.

Chefsåklagaren i Köln (Tyskland) har begärt att den parlamentariska immuniteten för Alexander Alvaro, ledamot av och vice talman i Europaparlamentet, ska upphävas med anledning av en förundersökning på grund av anklagelser om brott.

| B. | Begäran från chefsåklagaren rör en förundersökning om en allvarlig trafikolycka som Alexander Alvaro varit inblandad i. |
| --- | --- |

B.

Begäran från chefsåklagaren rör en förundersökning om en allvarlig trafikolycka som Alexander Alvaro varit inblandad i.

| C. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat.

| D. | Enligt artikel 46.2 i den tyska grundlagen (Grundgesetz) får en ledamot inte ställas till svars för en straffbar handling utan parlamentets tillstånd, såvida inte ledamoten tas på bar gärning när han eller hon begår ett brott eller under dagen därpå. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 46.2 i den tyska grundlagen (Grundgesetz) får en ledamot inte ställas till svars för en straffbar handling utan parlamentets tillstånd, såvida inte ledamoten tas på bar gärning när han eller hon begår ett brott eller under dagen därpå.

| E. | Följaktligen måste parlamentet upphäva den parlamentariska immuniteten för Alexander Alvaro om förfarandena mot honom ska kunna fortsätta. |
| --- | --- |

E.

Följaktligen måste parlamentet upphäva den parlamentariska immuniteten för Alexander Alvaro om förfarandena mot honom ska kunna fortsätta.

| F. | Artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 46.2 i den tyska grundlagen hindrar inte upphävandet av Alexander Alvaros immunitet. |
| --- | --- |

F.

Artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 46.2 i den tyska grundlagen hindrar inte upphävandet av Alexander Alvaros immunitet.

| G. | Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

G.

Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Alexander Alvaros immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Alexander Alvaros immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland och till Alexander Alvaro. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland och till Alexander Alvaro.

---

Onsdagen den 12 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/184 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/184

---

P7_TA(2013)0250

Antalet ledamöter i de ständiga utskottet

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om antalet ledamöter i de ständiga utskotten (2013/2671(RSO))

(2016/C 065/29)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av sina beslut av den 15 juli 2009 (1), 14 december 2011 (2) och 18 januari 2012 (3) om antalet ledamöter i de ständiga utskotten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina beslut av den 15 juli 2009 (1), 14 december 2011 (2) och 18 januari 2012 (3) om antalet ledamöter i de ständiga utskotten,

| — | med beaktande av artikel 183 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 183 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att ändra antalet ledamöter i de ständiga utskotten enligt följande:






  I. | Utskottet för utrikesfrågor: 79 ledamöter |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att ändra antalet ledamöter i de ständiga utskotten enligt följande:

I.

Utskottet för utrikesfrågor: 79 ledamöter

| II. | Utskottet för utveckling: 30 ledamöter |
| --- | --- |

II.

Utskottet för utveckling: 30 ledamöter

| III. | Utskottet för internationell handel: 31 ledamöter |
| --- | --- |

III.

Utskottet för internationell handel: 31 ledamöter

| IV. | Budgetutskottet: 45 ledamöter |
| --- | --- |

IV.

Budgetutskottet: 45 ledamöter

| V. | Budgetkontrollutskottet: 31 ledamöter |
| --- | --- |

V.

Budgetkontrollutskottet: 31 ledamöter

| VI. | Utskottet för ekonomi och valutafrågor: 50 ledamöter |
| --- | --- |

VI.

Utskottet för ekonomi och valutafrågor: 50 ledamöter

| VII. | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor: 50 ledamöter |
| --- | --- |

VII.

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor: 50 ledamöter

| VIII. | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet: 71 ledamöter |
| --- | --- |

VIII.

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet: 71 ledamöter

| IX. | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi: 61 ledamöter |
| --- | --- |

IX.

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi: 61 ledamöter

| X. | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd: 41 ledamöter |
| --- | --- |

X.

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd: 41 ledamöter

| XI. | Utskottet för transport och turism: 47 ledamöter |
| --- | --- |

XI.

Utskottet för transport och turism: 47 ledamöter

| XII. | Utskottet för regional utveckling: 50 ledamöter |
| --- | --- |

XII.

Utskottet för regional utveckling: 50 ledamöter

| XIII. | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling: 44 ledamöter |
| --- | --- |

XIII.

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling: 44 ledamöter

| XIV. | Fiskeriutskottet: 25 ledamöter |
| --- | --- |

XIV.

Fiskeriutskottet: 25 ledamöter

| XV. | Utskottet för kultur och utbildning: 31 ledamöter |
| --- | --- |

XV.

Utskottet för kultur och utbildning: 31 ledamöter

| XVI. | Utskottet för rättsliga frågor: 25 ledamöter |
| --- | --- |

XVI.

Utskottet för rättsliga frågor: 25 ledamöter

| XVII. | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor: 60 ledamöter |
| --- | --- |

XVII.

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor: 60 ledamöter

| XVIII. | Utskottet för konstitutionella frågor: 26 ledamöter |
| --- | --- |

XVIII.

Utskottet för konstitutionella frågor: 26 ledamöter

| XIX. | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män: 35 ledamöter |
| --- | --- |

XIX.

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män: 35 ledamöter

| XX. | Utskottet för framställningar: 35 ledamöter. |
| --- | --- |

XX.

Utskottet för framställningar: 35 ledamöter.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att detta beslut ska träda i kraft den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att detta beslut ska träda i kraft den 1 juli 2013.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom.

---

(1)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 34.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0570.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0001.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 11 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/185 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/185

---

P7_TA(2013)0235

Långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden – 1***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0021),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0042/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0042/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0141/2013),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0013

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (3) bemyndigas rådet att övervaka och revidera de högsta tillåtna nivåerna

  nivåer
  för fiskedödlighet och
  de
  anknutna nivåer för biomassan
  som fastställs i den förordningen
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (3) bemyndigas rådet att övervaka och revidera de högsta tillåtna nivåerna

  nivåer
  för fiskedödlighet och
  de
  anknutna nivåer för biomassan
  som fastställs i den förordningen
  . [Ändr. 1]

() I enlighet med artikel i fördraget kan kommissionen genom delegerade akter ges befogenhet att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt.

[Ändr. 2]

| (3) | För ändring eller komplettering av icke väsentliga delar av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1342/2008 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller följande:






  — | Ändringar av fastställda värden för den högsta fiskedödligheten och anknutna nivåer för lekbeståndets biomassa, när målet för fiskedödligheten har uppnåtts. |
| --- | --- | --- |

(3)

För ändring eller komplettering av icke väsentliga delar av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1342/2008 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller följande:

—

Ändringar av fastställda värden för den högsta fiskedödligheten och anknutna nivåer för lekbeståndets biomassa, när målet för fiskedödligheten har uppnåtts.

| — | Regler rörande anpassning av fiskeansträngningen när en fartygsgrupp utesluts från eller återupptas i ansträngningsordningen. |
| --- | --- |

—

Regler rörande anpassning av fiskeansträngningen när en fartygsgrupp utesluts från eller återupptas i ansträngningsordningen.

| — | Regler rörande metoden för beräkning av fiskekapaciteten enligt artikel 14.3 och anpassning av den maximala kapaciteten vid permanent upphörande med fiskeverksamhet och kapacitetsöverföringar. |
| --- | --- |

—

Regler rörande metoden för beräkning av fiskekapaciteten enligt artikel 14.3 och anpassning av den maximala kapaciteten vid permanent upphörande med fiskeverksamhet och kapacitetsöverföringar.

| — | Regler för beräkningsmetoden för anpassning av den totala tillåtna fiskeansträngningen i samband med kvotförvaltning. |
| --- | --- |

—

Regler för beräkningsmetoden för anpassning av den totala tillåtna fiskeansträngningen i samband med kvotförvaltning.

| — | Regler för beräkningsmetoden för anpassning av den totala tillåtna fiskeansträngningen till följd av ansträngningsöverföring mellan ansträngningsgrupper. |
| --- | --- |

—

Regler för beräkningsmetoden för anpassning av den totala tillåtna fiskeansträngningen till följd av ansträngningsöverföring mellan ansträngningsgrupper.

| — | Ändringar i de geografiska områdenas och redskapsgruppernas sammansättning enligt bilaga I. |
| --- | --- |

—

Ändringar i de geografiska områdenas och redskapsgruppernas sammansättning enligt bilaga I.

| (4) | Det är särskilt viktigt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, även på expertnivå. Kommissionen bör då den förbereder och utarbetar delegerade akter se till att information och relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på rätt sätt till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(4)

Det är särskilt viktigt att kommissionen under det förberedande arbetet genomför lämpliga samråd, även på expertnivå. Kommissionen bör då den förbereder och utarbetar delegerade akter se till att information och relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på rätt sätt till Europaparlamentet och rådet.

() Om enhetliga villkor för genomförandet av unionens rättsligt bindande akter krävs ska kommissionen, i enlighet med artikel i fördraget, tilldelas genomförandebefogenheter genom genomförandeakter.

[Ändr. 3]

| (6) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 1342/2008 bör genomförandebefogenheter tilldelas kommissionen vad gäller närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring till kommissionen av den information som krävs enligt denna förordning, och om formatet för det särskilda fisketillståndet och för förteckningen över fartyg som innehar ett sådant särskilt tillstånd. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4). |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 1342/2008 bör genomförandebefogenheter tilldelas kommissionen vad gäller närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring till kommissionen av den information som krävs enligt denna förordning, och om formatet för det särskilda fisketillståndet och för förteckningen över fartyg som innehar ett sådant särskilt tillstånd. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4).

() Den beslutsordning som fastställs i artikel bör förtydligas till följd av ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

[Ändr. 4]

| (8) | Förordning (EG) nr 1342/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 1342/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1342/2008 ska ändras på följande sätt:

| (-1) | Artikel 8.6 ska ersättas med följande:




  ”6.
     
  Om det torskbestånd som avses i punkt 1 har utnyttjats vid en fiskedödlighet som ligger nära 0,4 under tre på varandra följande år, ska kommissionen utvärdera tillämpningen av denna artikel. Vid behov ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder, som ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, för att ändra den långsiktiga planen, i syfte att säkerställa utnyttjande vid maximalt hållbart uttag.” [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(-1)

Artikel 8.6 ska ersättas med följande:

”6.
     
  Om det torskbestånd som avses i punkt 1 har utnyttjats vid en fiskedödlighet som ligger nära 0,4 under tre på varandra följande år, ska kommissionen utvärdera tillämpningen av denna artikel. Vid behov ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder, som ska antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, för att ändra den långsiktiga planen, i syfte att säkerställa utnyttjande vid maximalt hållbart uttag.” [Ändr. 5]

| (1) | Artikel 10.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska vara bemyndigad att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte

  , för
  att ändra värdena

  fastställa nya värden
  för de nivåer som fastställs i artiklarna 5.2, 6 och 7.2, när målnivån för fiskedödlighet enligt artikel 5.2 har uppnåtts eller när
  kommissionen, på grundval av utlåtanden från STECF och, när så är lämpligt, andra
  vetenskapliga uppgifter visar

  samt efter omfattande samråd med den berörda regionala rådgivande nämnden, anser
  att detta mål eller de minimi- och försiktighetsnivåer för lekbeståndets biomassa som anges i artikel 6 eller de fiskedödlighetsnivåer som anges i artikel 7.2 inte längre är lämpliga för att upprätthålla en låg risk för beståndsutfiskning och ett maximalt hållbart uttag.”[Ändr. 6] |
| --- | --- |

(1)

Artikel 10.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska vara bemyndigad att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte

  , för
  att ändra värdena

  fastställa nya värden
  för de nivåer som fastställs i artiklarna 5.2, 6 och 7.2, när målnivån för fiskedödlighet enligt artikel 5.2 har uppnåtts eller när
  kommissionen, på grundval av utlåtanden från STECF och, när så är lämpligt, andra
  vetenskapliga uppgifter visar

  samt efter omfattande samråd med den berörda regionala rådgivande nämnden, anser
  att detta mål eller de minimi- och försiktighetsnivåer för lekbeståndets biomassa som anges i artikel 6 eller de fiskedödlighetsnivåer som anges i artikel 7.2 inte längre är lämpliga för att upprätthålla en låg risk för beståndsutfiskning och ett maximalt hållbart uttag.”[Ändr. 6]

| (2) | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska årligen lämna relevant information till kommissionen för fastställande av att ovannämnda villkor är och förblir uppfyllda.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska årligen lämna relevant information till kommissionen för fastställande av att ovannämnda villkor är och förblir uppfyllda.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:
  ”4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 31a för att fastställa regler om anpassningen av fiskeansträngningen när en fartygsgrupp utesluts från eller återupptas i en ansträngningsordning i enlighet med artikel 11.2 och när ett fartyg inte längre uppfyller de krav som anges i beslutet om uteslutning.
  5.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring av den information som avses i punkt 11.3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 31a för att fastställa regler om anpassningen av fiskeansträngningen när en fartygsgrupp utesluts från eller återupptas i en ansträngningsordning i enlighet med artikel 11.2 och när ett fartyg inte längre uppfyller de krav som anges i beslutet om uteslutning.

5.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring av den information som avses i punkt 11.3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.”

| (2a) | Artikel 13.7 ska ersättas med följande:




  ”7.
     
  Kommissionen ska begära att STECF årligen jämför den minskning av torskdödligheten som skulle bli resultatet av tillämpningen av punkt 2 c med den minskning som skulle kunna ha förväntats till följd av den justering av ansträngningen som avses i artikel 12.4. På grundval av detta utlåtande ska kommissionen vid behov lägga fram lämpliga förslag om anpassning av den fiskeansträngning som kan tillämpas för den berörda redskapsgruppen under det följande året.” [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(2a)

Artikel 13.7 ska ersättas med följande:

”7.
     
  Kommissionen ska begära att STECF årligen jämför den minskning av torskdödligheten som skulle bli resultatet av tillämpningen av punkt 2 c med den minskning som skulle kunna ha förväntats till följd av den justering av ansträngningen som avses i artikel 12.4. På grundval av detta utlåtande ska kommissionen vid behov lägga fram lämpliga förslag om anpassning av den fiskeansträngning som kan tillämpas för den berörda redskapsgruppen under det följande året.” [Ändr. 7]

| (3) | I artikel 14 ska följande punkt läggas till:
  ”5.   Medlemsstaterna ska hålla kommissionen underrättad om beräkningsgrunden för den maximala fiskekapacitet som avses i punkt 3 och om all anpassning som sker till följd av permanent upphörande med fiskeverksamheten och överföringar av fiskekapacitet enligt artikel 16.3.” |
| --- | --- |

(3)

I artikel 14 ska följande punkt läggas till:

”5.   Medlemsstaterna ska hålla kommissionen underrättad om beräkningsgrunden för den maximala fiskekapacitet som avses i punkt 3 och om all anpassning som sker till följd av permanent upphörande med fiskeverksamheten och överföringar av fiskekapacitet enligt artikel 16.3.”

| (4) | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 14a
  Kommissionens befogenheter
  1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a för att fastställa regler för metoden för att beräkna fiskekapaciteten enligt artikel 14.3 och för att anpassa de maximala kapacitetsnivåerna till följd av permanent upphörande med fiskeverksamhet och kapacitetsöverföringar enligt artikel 16.3
  2.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om följande:






  a) | Formatet för det särskilda fisketillstånd som avses i artikel 14.2 och de förfaranden genom vilka medlemsstaterna ska tillhandahålla den förteckning över fartyg som har det särskilda fisketillstånd som avses i artikel 14.4. |
| --- | --- | --- |

(4)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 14a

Kommissionens befogenheter

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a för att fastställa regler för metoden för att beräkna fiskekapaciteten enligt artikel 14.3 och för att anpassa de maximala kapacitetsnivåerna till följd av permanent upphörande med fiskeverksamhet och kapacitetsöverföringar enligt artikel 16.3

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om följande:

a)

Formatet för det särskilda fisketillstånd som avses i artikel 14.2 och de förfaranden genom vilka medlemsstaterna ska tillhandahålla den förteckning över fartyg som har det särskilda fisketillstånd som avses i artikel 14.4.

| b) | Förfarandet och formatet för överföring till kommissionen av den information som avses i artikel 14.5. |
| --- | --- |

b)

Förfarandet och formatet för överföring till kommissionen av den information som avses i artikel 14.5.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.”

| (5) | I artikel 16 ska följande punkter läggas till:
  ”4.   Medlemsstaterna ska hålla kommissionen underrättad om alla eventuella anpassningar av ansträngningen i enlighet med denna artikel.
  5.   Kommissionen ska vara bemyndigad att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte att fastställa regler för den beräkningsmetod som medlemsstaterna ska använda för att anpassa den högsta tillåtna fiskeansträngningen i förhållande till kvotförvaltningen.
  6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring av den information som avses i punkt 4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.” |
| --- | --- |

(5)

I artikel 16 ska följande punkter läggas till:

”4.   Medlemsstaterna ska hålla kommissionen underrättad om alla eventuella anpassningar av ansträngningen i enlighet med denna artikel.

5.   Kommissionen ska vara bemyndigad att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte att fastställa regler för den beräkningsmetod som medlemsstaterna ska använda för att anpassa den högsta tillåtna fiskeansträngningen i förhållande till kvotförvaltningen.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring av den information som avses i punkt 4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.”

| (6) | I artikel 17 ska följande punkter läggas till:
  ”6.   Medlemsstaterna ska hålla kommissionen underrättad om alla eventuella anpassningar av ansträngningen i enlighet med denna artikel.
  7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte att fastställa regler för den beräkningsmetod som medlemsstaterna ska använda för att anpassa den högsta tillåtna fiskeansträngningen till följd av överföring av ansträngning mellan ansträngningsgrupper.
  8.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring av den information som avses i punkt 6. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.” |
| --- | --- |

(6)

I artikel 17 ska följande punkter läggas till:

”6.   Medlemsstaterna ska hålla kommissionen underrättad om alla eventuella anpassningar av ansträngningen i enlighet med denna artikel.

7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte att fastställa regler för den beräkningsmetod som medlemsstaterna ska använda för att anpassa den högsta tillåtna fiskeansträngningen till följd av överföring av ansträngning mellan ansträngningsgrupper.

8.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser om förfarandet och formatet för överföring av den information som avses i punkt 6. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.2.”

| (7) | Artikel 30 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 30
  Beslutsordning
  När det i denna förordning föreskrivs att beslut ska fattas av rådet, ska rådet fatta beslut i enlighet med fördraget.” |
| --- | --- |

(7)

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Beslutsordning

När det i denna förordning föreskrivs att beslut ska fattas av rådet, ska rådet fatta beslut i enlighet med fördraget.”

| (8) | I artikel 31 ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte att ändra bilaga I till denna förordning på grundval av följande principer:” |
| --- | --- |

(8)

I artikel 31 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a i syfte att ändra bilaga I till denna förordning på grundval av följande principer:”

| (9) | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 31a
  Utövande av delegeringen
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ska ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den delegering av befogenheter

  befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 10.1, 11.4, a.

  14a.1
  , 16.5, 17.7 och 31 ska gälla på obestämd tid

  ges till kommissionen för en period av tre år från och med den ...

   (*).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år
  .
  Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 8]

  3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 10.1, 11.4, 14a.1, 16.5, 17.7 och 31 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 10.1, 11.4, 14a.1, 16.5, 17.7 eller 31 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

  (*)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.
  " |
| --- | --- |

(9)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31a

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ska ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenheter

  befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 10.1, 11.4, a.

  14a.1
  , 16.5, 17.7 och 31 ska gälla på obestämd tid

  ges till kommissionen för en period av tre år från och med den ...

   (*).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år
  .
  Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 8]

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 10.1, 11.4, 14a.1, 16.5, 17.7 och 31 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 10.1, 11.4, 14a.1, 16.5, 17.7 eller 31 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

(*)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.
  "

| (10) | Artikel 32 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 32
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.” |
| --- | --- |

(10)

Artikel 32 ska ersättas med följande:

”Artikel 32

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.”

| (11) | Artikel 34 ska ersättas med följande:




  ”Artikel 34




  [Review]




  1.
     
  Kommissionen ska, på grundval av utlåtanden från STECF och efter samråd med den berörda regionala rådgivande nämnden, utvärdera förvaltningsåtgärdernas effekt på de berörda torskbestånden och på fisket efter dessa bestånd, senast under denna förordnings tredje tillämpningsår och därefter vart tredje tillämpningsår. Vid behov ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder, att antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, för att ändra den långsiktiga planen.




  2.
     
  Punkt 1 ska inte påverka den delegering av befogenhet som fastställs i denna förordning.” [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(11)

Artikel 34 ska ersättas med följande:

”Artikel 34

[Review]

1.
     
  Kommissionen ska, på grundval av utlåtanden från STECF och efter samråd med den berörda regionala rådgivande nämnden, utvärdera förvaltningsåtgärdernas effekt på de berörda torskbestånden och på fisket efter dessa bestånd, senast under denna förordnings tredje tillämpningsår och därefter vart tredje tillämpningsår. Vid behov ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder, att antas genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, för att ändra den långsiktiga planen.

2.
     
  Punkt 1 ska inte påverka den delegering av befogenhet som fastställs i denna förordning.” [Ändr. 11]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. ”

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 204.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 juni 2013.

2

(3)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20.

3

(4)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/190

---

P7_TA(2013)0241

Tullens kontroll av att immateriella rättigheter efterlevs ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tullens säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter och upphävande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003 (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 065/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06353/1/2013 – C7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06353/1/2013 – C7-0142/2013),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0285),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0185/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0185/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet 3.7.2012, P7_TA(2012)0272.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/191 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/191

---

P7_TA(2013)0242

Livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn och livsmedel för speciella medicinska ändamål ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 065/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05394/1/2013 – C7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05394/1/2013 – C7-0133/2013),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den italienska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den italienska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 oktober 2011 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet enligt artikel 294.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om rådets ståndpunkt vid första behandlingen (COM(2013)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet enligt artikel 294.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om rådets ståndpunkt vid första behandlingen (COM(2013)0241),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0353),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0191/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0191/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 119.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 14 juni 2012, P7_TA(2012)0255.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen om bekämpningsmedel

Vid genomförandet av artikel 11.1 b kommer kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt bekämpningsmedel som innehåller verksamma ämnen, skyddsämnen eller synergister som i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 (1) klassificerats som mutagena ämnen i kategori 1A eller 1B, cancerframkallande ämnen i kategori 1A eller 1B, reproduktionstoxiska ämnen i kategori 1A eller 1B, eller anses ha hormonstörande egenskaper som kan ha skadeverkningar på människor, eller är mycket giftiga, eller har kritiska effekter såsom utvecklingsstörande neurotoxiska eller immunotoxiska effekter, med målsättningen att användningen av dem i slutändan ska upphöra.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006, EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/192 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/192

---

P7_TA(2013)0243

Minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0348), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0348),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0191/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 7 december 2011 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0009/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0009/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0152

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet (20:e särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) och om upphävande av direktiv 2004/40/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/35/EU.)

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/193

---

P7_TA(2013)0244

Långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (2) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0498),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0290/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 december 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0146/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0146/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 125.

---

P7_TC1-COD(2012)0236

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den vetenskapliga utvärdering av resultatet av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (3) som utförts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) har visat på en rad olika problem med förordningens tillämpning. |
| --- | --- |

(1)

Den vetenskapliga utvärdering av resultatet av rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (3) som utförts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) har visat på en rad olika problem med förordningens tillämpning.

| (2) | Medlemsstaterna har använt olika metoder för att beräkna fiskeansträngningarna under referensåren och för att beräkna rapporterat ansträngningsutnyttjande inom ramen för planen. Detta har lett till högre ansträngningsnivåer än vad planen är avsedd att tillåta, vilket därför bör rättas till
  genom en harmonisering av de metoder för beräkning av fiskeansträngningen som de olika medlemsstaterna använder sig av
  . [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har använt olika metoder för att beräkna fiskeansträngningarna under referensåren och för att beräkna rapporterat ansträngningsutnyttjande inom ramen för planen. Detta har lett till högre ansträngningsnivåer än vad planen är avsedd att tillåta, vilket därför bör rättas till
  genom en harmonisering av de metoder för beräkning av fiskeansträngningen som de olika medlemsstaterna använder sig av
  . [Ändr. 1]

| (3) | Bristen på analytiska bedömningar i vissa geografiska områden gör det omöjligt att tillämpa reglerna om fångstkontroll, vilket leder till en årlig automatisk minskning av total tillåten fångstmängd (TAC) och fiskeansträngning med 25 %. Tilldelningarna av fiskeansträngning i de berörda områdena har minskat betydligt sedan planens genomförande. Enligt den vetenskapliga utvärdering som utförts av STECF kan det i vissa fall vara lämpligare att använda andra mätmetoder än fiskedödlighet för att fastställa TAC, snarare än automatiska TAC- och ansträngningsminskningar. |
| --- | --- |

(3)

Bristen på analytiska bedömningar i vissa geografiska områden gör det omöjligt att tillämpa reglerna om fångstkontroll, vilket leder till en årlig automatisk minskning av total tillåten fångstmängd (TAC) och fiskeansträngning med 25 %. Tilldelningarna av fiskeansträngning i de berörda områdena har minskat betydligt sedan planens genomförande. Enligt den vetenskapliga utvärdering som utförts av STECF kan det i vissa fall vara lämpligare att använda andra mätmetoder än fiskedödlighet för att fastställa TAC, snarare än automatiska TAC- och ansträngningsminskningar.

| (3a) | Om fiskeridödligheten hålls på en hållbar nivå, på grundval av vetenskapliga utlåtanden, bör fiskbestånden kunna återhämta sig. Medlemsstaterna bör prioritera utveckling och främjande av åtgärder och incitament för att undvika oönskade fångster. Ekonomiskt stöd bör ges till åtgärder som främjar användandet av selektiva redskap. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(3a)

Om fiskeridödligheten hålls på en hållbar nivå, på grundval av vetenskapliga utlåtanden, bör fiskbestånden kunna återhämta sig. Medlemsstaterna bör prioritera utveckling och främjande av åtgärder och incitament för att undvika oönskade fångster. Ekonomiskt stöd bör ges till åtgärder som främjar användandet av selektiva redskap. [Ändr. 2]

| (4) | Enligt planen ska det finnas utrymme för att undanta fartyg vars aktivitet inte i betydande utsträckning bidrar till torskdödligheten. För att undvika att den ansträngning som är knuten till den typen av aktivitet styrs över till torskfiske måste baslinjen för ansträngningen sänkas. För att undvika den administrativa bördan med ständiga omberäkningar av baslinjen för ansträngningen varje gång man beslutar att undanta viss aktivitet är det önskvärt att fastställa tydliga kriterier för undantag, så att baslinjen för ansträngningen kan fastställas till slutliga nivåer. |
| --- | --- |

(4)

Enligt planen ska det finnas utrymme för att undanta fartyg vars aktivitet inte i betydande utsträckning bidrar till torskdödligheten. För att undvika att den ansträngning som är knuten till den typen av aktivitet styrs över till torskfiske måste baslinjen för ansträngningen sänkas. För att undvika den administrativa bördan med ständiga omberäkningar av baslinjen för ansträngningen varje gång man beslutar att undanta viss aktivitet är det önskvärt att fastställa tydliga kriterier för undantag, så att baslinjen för ansträngningen kan fastställas till slutliga nivåer.

| (5) | För att främja ett mer selektivt fiske inom de fullt dokumenterade fisken där alla fångster räknas av mot en kvot är det lämpligt att undanta de fartyg som deltar i försöksverksamheten från fiskeansträngningssystemet. |
| --- | --- |

(5)

För att främja ett mer selektivt fiske inom de fullt dokumenterade fisken där alla fångster räknas av mot en kvot är det lämpligt att undanta de fartyg som deltar i försöksverksamheten från fiskeansträngningssystemet.

| (6) | Tilldelningarna av högsta tillåtna fiskeansträngning har minskat betydligt för de viktigaste redskapen för torskfiske sedan planen trädde i kraft. Detta kan få stora ekonomiska och sociala effekter på de fartygssegment som använder samma redskap men som huvudsakligen fiskar andra arter än torsk. För att hantera dessa sociala och ekonomiska frågor bör en mekanism för att skjuta upp ytterligare justeringar av fiskeansträngningen införas. |
| --- | --- |

(6)

Tilldelningarna av högsta tillåtna fiskeansträngning har minskat betydligt för de viktigaste redskapen för torskfiske sedan planen trädde i kraft. Detta kan få stora ekonomiska och sociala effekter på de fartygssegment som använder samma redskap men som huvudsakligen fiskar andra arter än torsk. För att hantera dessa sociala och ekonomiska frågor bör en mekanism för att skjuta upp ytterligare justeringar av fiskeansträngningen införas.

| (7) | Eftersom en viss språkversion av artikel 13.2 b har en annan ordalydelse än de andra versionerna måste texten i den bestämmelsen ändras för att garantera att den tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom en viss språkversion av artikel 13.2 b har en annan ordalydelse än de andra versionerna måste texten i den bestämmelsen ändras för att garantera att den tillämpas på ett enhetligt sätt.

| (8) | Med hänsyn till de konstaterat höga nivåer av torsk som kastats överbord under planens genomförandeperiod är det nödvändigt att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för att minimera mängden fisk som kastas överbord
  och, om möjligt, helt sätta stopp för bruket med utkast
  , bland annat genom att fördela fiskemöjligheterna bland fartyg på ett sätt som i så stor utsträckning som möjligt matchar kvoter med förväntade fångster. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till de konstaterat höga nivåer av torsk som kastats överbord under planens genomförandeperiod är det nödvändigt att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för att minimera mängden fisk som kastas överbord
  och, om möjligt, helt sätta stopp för bruket med utkast
  , bland annat genom att fördela fiskemöjligheterna bland fartyg på ett sätt som i så stor utsträckning som möjligt matchar kvoter med förväntade fångster. [Ändr. 3]

| (9) | De undantag från planen som föreskrivs i artiklarna 11 och 13 utgör en risk för att planen blir ett misslyckande om de inte genomförs på rätt sätt. En bedömning av hur undantagen genomförts visar att de krav på övervakning, kontroll och full dokumentation som motiverar dem måste förstärkas. Med hänsyn till att unionens regelverk för fiskekontroll är riskbaserat bör en särskild nivå för ”mycket hög risk” tilldelas aktiviteter som omfattas av undantag. |
| --- | --- |

(9)

De undantag från planen som föreskrivs i artiklarna 11 och 13 utgör en risk för att planen blir ett misslyckande om de inte genomförs på rätt sätt. En bedömning av hur undantagen genomförts visar att de krav på övervakning, kontroll och full dokumentation som motiverar dem måste förstärkas. Med hänsyn till att unionens regelverk för fiskekontroll är riskbaserat bör en särskild nivå för ”mycket hög risk” tilldelas aktiviteter som omfattas av undantag.

| (10) | Genom rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (4) upphävdes flera artiklar i förordning (EG) nr 1342/2008 som avsåg bilagorna II och III. Eftersom det inte finns några andra hänvisningar till bilagorna II och III i förordning (EG) nr 1342/2008 bör de bilagorna utgå. |
| --- | --- |

(10)

Genom rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (4) upphävdes flera artiklar i förordning (EG) nr 1342/2008 som avsåg bilagorna II och III. Eftersom det inte finns några andra hänvisningar till bilagorna II och III i förordning (EG) nr 1342/2008 bör de bilagorna utgå.

| (11) | Förordning (EG) nr 1342/2008 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EG) nr 1342/2008 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1342/2008 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  Beräkning av fiskeansträngningen
  1.   I denna förordning ska den fiskeansträngning som görs av en fartygsgrupp beräknas som summan av produkterna av kapacitetsvärden i kilowatt för varje fartyg och det antal dagar som varje fartyg har vistats i ett område enligt bilaga I. Med dag i ett område avses varje kontinuerlig 24-timmarsperiod eller del därav då ett fartyg
  antingen
  vistas i området och inte befinner sig i hamn
  eller, i vissa fall, har sina fiskeredskap utplacerade i området
  . [Ändr. 4]

  2.   
  Medlemsstaterna ska beräkna dagar
  i ett område
  i enlighet med artikel 26 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs

   (*).

  (*)  

  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.
  ”[Ändr. 5]" |
| --- | --- |

(1)

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Beräkning av fiskeansträngningen

1.   I denna förordning ska den fiskeansträngning som görs av en fartygsgrupp beräknas som summan av produkterna av kapacitetsvärden i kilowatt för varje fartyg och det antal dagar som varje fartyg har vistats i ett område enligt bilaga I. Med dag i ett område avses varje kontinuerlig 24-timmarsperiod eller del därav då ett fartyg
  antingen
  vistas i området och inte befinner sig i hamn
  eller, i vissa fall, har sina fiskeredskap utplacerade i området
  . [Ändr. 4]

2.   
  Medlemsstaterna ska beräkna dagar
  i ett område
  i enlighet med artikel 26 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs

   (*).

(*)  

  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.
  ”[Ändr. 5]"

| (1a) | I artikel 8 ska följande punkt införas:




  ”5a.
     
  Utan hinder av vad som anges i punkterna 2
  –
  5 får rådet besluta om en alternativ TAC-nivå i de fall där vetenskapliga rön visar att den nivån skulle vara lämpligare för att uppfylla målen i planen.” [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(1a)

I artikel 8 ska följande punkt införas:

”5a.
     
  Utan hinder av vad som anges i punkterna 2
  –
  5 får rådet besluta om en alternativ TAC-nivå i de fall där vetenskapliga rön visar att den nivån skulle vara lämpligare för att uppfylla målen i planen.” [Ändr. 6]

| (2) | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9
  Särskilt förfarande för fastställande av TAC
  1.   Om det inte finns tillräcklig information för att fastställa en TAC i enlighet med artikel 7, ska TAC för torskbestånden i Kattegatt, väster om Skottland och Irländska sjön fastställas till den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden. Om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden är mer än 20 % högre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är 20 % högre än det föregående årets TAC, eller om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden är mer än
  20 %
  lägre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är
  20 %
  lägre än det föregående årets TAC.
  2.   
  Trots vad som anges i punkt 1, när vetenskapliga utlåtanden visar att inget riktat fiske bör förekomma och att










  i) | bifångsterna bör minimeras eller minskas till den nivå som rekommenderas av STECF eller Ices, och/eller |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Särskilt förfarande för fastställande av TAC

1.   Om det inte finns tillräcklig information för att fastställa en TAC i enlighet med artikel 7, ska TAC för torskbestånden i Kattegatt, väster om Skottland och Irländska sjön fastställas till den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden. Om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden är mer än 20 % högre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är 20 % högre än det föregående årets TAC, eller om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden är mer än
  20 %
  lägre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är
  20 %
  lägre än det föregående årets TAC.

2.   
  Trots vad som anges i punkt 1, när vetenskapliga utlåtanden visar att inget riktat fiske bör förekomma och att

i)

bifångsterna bör minimeras eller minskas till den nivå som rekommenderas av STECF eller Ices, och/eller

| ii) | torskfångsterna bör minskas till den nivå som rekommenderas av STECF eller Ices, |
| --- | --- |

ii)

torskfångsterna bör minskas till den nivå som rekommenderas av STECF eller Ices,

ska rådet besluta att inte genomföra årliga justeringar av TAC under det följande året, på villkor att den TAC som fastställts endast gäller bifångst. [Ändr. 7]

3.   Om det inte finns tillräcklig information för att fastställa en TAC i enlighet med artikel 8, ska TAC för torskbestånden i Nordsjön, Skagerrak och östra delen av Engelska kanalen fastställas genom tillämpning i tillämpliga delar av punkterna 1 och 2 i denna artikel, såvida inte samråd med Norge leder till överenskommelser om en annan TAC-nivå.”

| (3) | I artikel 11 ska punkterna 2 och 3 utgå. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 11 ska punkterna 2 och 3 utgå.

| (4) | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 11a
  Undantag för fiskeansträngning som görs i vissa områden, djup eller med vissa redskap
  1.   Fiskeansträngningar som görs av fartyg under en fångstresa får undantas av medlemsstaterna
  så länge något av följande villkor är uppfyllda: [Ändr. 9]







  a) | det berörda fartygets hela fiskeaktivitet vid den fångstresan utförs utanför de utbredningsgränser för torsk som förtecknas i enlighet med punkt 2,
  eller |
| --- | --- | --- |

(4)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 11a

Undantag för fiskeansträngning som görs i vissa områden, djup eller med vissa redskap

1.   Fiskeansträngningar som görs av fartyg under en fångstresa får undantas av medlemsstaterna
  så länge något av följande villkor är uppfyllda: [Ändr. 9]

a)

det berörda fartygets hela fiskeaktivitet vid den fångstresan utförs utanför de utbredningsgränser för torsk som förtecknas i enlighet med punkt 2,

eller

| b) | det berörda fartygets hela fiskeaktivitet vid den fångstresan utförs på ett djup av mer än 300 meter,
  eller |
| --- | --- |

b)

det berörda fartygets hela fiskeaktivitet vid den fångstresan utförs på ett djup av mer än 300 meter,

eller

| c) | det berörda fartyget under fångstresan
  använder en typ av
  reglerat redskap ombord och det redskapet är förtecknat i enlighet med punkt 2
  ; om fartyget har andra redskap ombord under fångstresan ska dessa stuvas undan i enlighet med artikel 47 i förordning (EG) nr 1224/2009
  . [Ändr. 10] |
| --- | --- |

c)

det berörda fartyget under fångstresan
  använder en typ av
  reglerat redskap ombord och det redskapet är förtecknat i enlighet med punkt 2
  ; om fartyget har andra redskap ombord under fångstresan ska dessa stuvas undan i enlighet med artikel 47 i förordning (EG) nr 1224/2009
  . [Ändr. 10]

2.   På grundval av de uppgifter som lämnas av medlemsstaterna i enlighet med punkt 3, och i enlighet med vetenskapliga utlåtanden, ska rådet upprätta en förteckning över områden utanför utbredningsgränserna för torsk och en förteckning över redskap vars tekniska egenskaper ger torskfångster motsvarande mindre än 1,5 % av den sammanlagda fångsten mätt i vikt.
  Så snart en medlemsstats ansökan om att få använda ett visst redskap eller område har godkänts ska även andra medlemsstater kunna använda redskapet eller området. [Ändr. 11]

3.   Medlemsstaterna ska lämna de uppgifter som behövs för att kommissionen ska kunna bedöma om ett område eller ett redskap ska tas upp i den förteckning över områden och den förteckning över redskap som avses i punkt 2.

4.   Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare bestämmelser om formatet och förfarandet för inlämning till kommissionen av de uppgifter som avses i punkt 3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.

Artikel 11b

Justering av baslinjen för beräkning av högsta tillåtna fiskeansträngning

1.   Den fiskeansträngning som avses i artikel 11a.1 och som bidrog till fastställandet av den baslinje som avses i artikel 12.2 a ska dras av från baslinjen i enlighet med denna artikel.

2.   Begäran om den justering av baslinjen som avses i punkt 1 ska lämnas in av medlemsstaterna till kommissionen senast
  den 31 december varje år
  . [Ändr. 12]

3.   Den justerade baslinjen ska användas för att på nytt beräkna nivån på den högsta tillåtna fiskeansträngningen för den berörda ansträngningsgruppen genom tillämpning av de årliga procentuella justeringar som tillämpats sedan planens ikraftträdande.

4.   Det undantag för fiskeansträngning som avses i artikel 11a får inte tillämpas på den relevanta ansträngningsgruppen förrän efter det att den högsta tillåtna fiskeansträngningen har beräknats på nytt i enlighet med denna artikel.

5.   Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare bestämmelser om formatet och förfarandet för inlämning till kommissionen av den begäran som avses i punkt 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.

Artikel 11c

Undantag för fartyg som deltar i försöksverksamhet inom ett fullt dokumenterat fiske

1.   Fiskeansträngningar som görs av fartyg som deltar i försöksverksamhet inom ett fullt dokumenterat fiske där alla torskfångster, inklusive fisk som kastas överbord, räknas av mot kvoten får av medlemsstaterna undantas från fiskeansträngningssystemet.

2.   När punkt 1 tillämpas ska medlemsstaterna justera den högsta tillåtna fiskeansträngning som fastställts enligt artikel 12.1 för den berörda ansträngningsgruppen.
  Kommissionen ska anta genomförandeakter med närmare bestämmelser om den justering av högsta tillåtna fiskeansträngning som avses i första meningen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32. [Ändr. 13]

3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla alla justeringar av den högsta tillåtna fiskeansträngningen som görs enligt punkt 2. Anmälan ska innehålla närmare uppgifter om de undantagna fartygen och om storleken på den fiskeansträngning som undantas på aggregerad nivå och på fartygsnivå.

[Ändr. 14]

5.   Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare bestämmelser om formatet och förfarandet för den anmälan som avses i punkt 3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 32.

Artikel 11d

Åtgärder
  om undantag
  som tidigare har erhållits [Ändr. 15]

Undantag från fiskeansträngningssystemet som redan gällde före den ... (**) ska fortsätta att gälla så länge som de villkor enligt vilka undantagen beviljas förblir uppfyllda. Medlemsstaterna ska varje år lämna relevant information till kommissionen så att den kan fastställa att de villkoren förblir uppfyllda.”[Ändr. 16]

(**)  
  Datumet för denna förordnings ikraftträdande.
  "

| (5) | Artikel 12 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande punkt:
  ”4.   För aggregerade ansträngningsgrupper där den procentuella kumulativa fångsten som beräknas i enlighet med punkt 3 d är lika med eller överstiger 20 % ska årliga justeringar göras. Den högsta tillåtna fiskeansträngningen för de berörda grupperna ska beräknas enligt följande:






  a) | Vid tillämpning av artikel 7 eller 8, genom att för baslinjen tillämpa samma procentuella justering som anges för fiskedödlighet i de artiklarna. |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande punkt:

”4.   För aggregerade ansträngningsgrupper där den procentuella kumulativa fångsten som beräknas i enlighet med punkt 3 d är lika med eller överstiger 20 % ska årliga justeringar göras. Den högsta tillåtna fiskeansträngningen för de berörda grupperna ska beräknas enligt följande:

a)

Vid tillämpning av artikel 7 eller 8, genom att för baslinjen tillämpa samma procentuella justering som anges för fiskedödlighet i de artiklarna.

| b) | Vid tillämpning av
  artikel 9
  , genom att tillämpa samma procentuella justering för fiskeansträngningen som för minskningen av TAC jämfört med det föregående året.” |
| --- | --- |

b)

Vid tillämpning av
  artikel 9
  , genom att tillämpa samma procentuella justering för fiskeansträngningen som för minskningen av TAC jämfört med det föregående året.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”6.   Genom undantag från punkt 4 får rådet, när den hösta tillåtna fiskeansträngningen har minskats fyra år i rad, besluta att inte tillämpa en årlig justering av den högsta tillåtna fiskeansträngningen under det följande året eller de följande åren.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”6.   Genom undantag från punkt 4 får rådet, när den hösta tillåtna fiskeansträngningen har minskats fyra år i rad, besluta att inte tillämpa en årlig justering av den högsta tillåtna fiskeansträngningen under det följande året eller de följande åren.”

| (5a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 12a




  För att hålla fiskeridödligheten på en hållbar nivå, på grundval av vetenskapliga utlåtanden, ska bruket att kasta fångst överbord gradvis fasas ut. Selektiva redskap och andra åtgärder med samma syfte ska införas av medlemsstaterna med ekonomiskt stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden. Medlemsstaterna ska rådfråga relevant rådgivande nämnd samt Ices och/eller STECF och relevanta aktörer om de åtgärder som ska vidtas.” [Ändr. 8 och 18] |
| --- | --- |

(5a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12a

För att hålla fiskeridödligheten på en hållbar nivå, på grundval av vetenskapliga utlåtanden, ska bruket att kasta fångst överbord gradvis fasas ut. Selektiva redskap och andra åtgärder med samma syfte ska införas av medlemsstaterna med ekonomiskt stöd från Europeiska havs- och fiskerifonden. Medlemsstaterna ska rådfråga relevant rådgivande nämnd samt Ices och/eller STECF och relevanta aktörer om de åtgärder som ska vidtas.” [Ändr. 8 och 18]

| (6) | I artikel 13.2 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | leder till en fångstsammansättning som, inklusive mängden fisk som kastas överbord, innehåller mindre än 5 % torsk under förvaltningsperioden,”. |
| --- | --- | --- |

(6)

I artikel 13.2 ska led b ersättas med följande:

”b)

leder till en fångstsammansättning som, inklusive mängden fisk som kastas överbord, innehåller mindre än 5 % torsk under förvaltningsperioden,”.

| (7) | I artikel 14 ska följande punkter läggas till:
  ”5.   När det finns vetenskapliga uppgifter som visar att
  det vid fiske med ett särskilt redskap
  kastas
  betydande mängder torsk
  överbord
  under hela förvaltningsperioden
  , ska den berörda medlemsstaten vidta omedelbara åtgärder för att minimera mängden torsk som kastas överbord. [Ändr. 19]

  6.   Medlemsstaterna ska inom ramen för sina nationella kontrollprogram enligt artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009, inrätta system för att säkerställa överensstämmelse med de villkor som avses i artiklarna 11a, 11b, 11c och 13. Medlemsstaterna ska tilldela fartyg som är verksamma enligt dessa artiklar en nivå för ’mycket hög risk’ inom ramen för den riskhantering som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1224/2009.” |
| --- | --- |

(7)

I artikel 14 ska följande punkter läggas till:

”5.   När det finns vetenskapliga uppgifter som visar att
  det vid fiske med ett särskilt redskap
  kastas
  betydande mängder torsk
  överbord
  under hela förvaltningsperioden
  , ska den berörda medlemsstaten vidta omedelbara åtgärder för att minimera mängden torsk som kastas överbord. [Ändr. 19]

6.   Medlemsstaterna ska inom ramen för sina nationella kontrollprogram enligt artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009, inrätta system för att säkerställa överensstämmelse med de villkor som avses i artiklarna 11a, 11b, 11c och 13. Medlemsstaterna ska tilldela fartyg som är verksamma enligt dessa artiklar en nivå för ’mycket hög risk’ inom ramen för den riskhantering som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1224/2009.”

| (7a) | I artikel 16.3 ska orden ”under 2009” strykas. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(7a)

I artikel 16.3 ska orden ”under 2009” strykas. [Ändr. 20]

| (7b) | Artikel 17.4 ska ersättas med följande:




  ”4.
     
  När den givande redskapsgruppens CPUE är lägre än den mottagande redskapsgruppens CPUE, ska medlemsstaten tillämpa en korrigeringsfaktor på den mottagande redskapsgruppens fiskeansträngning så att man kompenserar för den senare gruppens högre CPUE. Medlemsstaterna ska inte göra denna justering när de kan visa att överföringen genomförs i syfte att undvika torskfångster eller som en åtgärd för att begränsa den fångstandel som kastas överbord i enlighet med unionslagstiftningen om användningen av fiskeredskap.” [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(7b)

Artikel 17.4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  När den givande redskapsgruppens CPUE är lägre än den mottagande redskapsgruppens CPUE, ska medlemsstaten tillämpa en korrigeringsfaktor på den mottagande redskapsgruppens fiskeansträngning så att man kompenserar för den senare gruppens högre CPUE. Medlemsstaterna ska inte göra denna justering när de kan visa att överföringen genomförs i syfte att undvika torskfångster eller som en åtgärd för att begränsa den fångstandel som kastas överbord i enlighet med unionslagstiftningen om användningen av fiskeredskap.” [Ändr. 21]

| (8) | Artikel 32 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 32
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (***).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

  (***)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”" |
| --- | --- |

(8)

Artikel 32 ska ersättas med följande:

”Artikel 32

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (***).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

(***)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”"

| (9) | Bilagorna II och III ska utgå. |
| --- | --- |

(9)

Bilagorna II och III ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 44, 15.2.2013, s. 125.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 juni 2013.

2

(3)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20.

3

(4)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

4

---

Onsdagen den 12 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/199

---

P7_TA(2013)0249

Utnämning av en ledamot till Europeiska kommissionen

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om godkännande av utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen (2013/0806(NLE))

(2016/C 065/35)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av anslutningsakten för Kroatien, särskilt artikel 21.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av anslutningsakten för Kroatien, särskilt artikel 21.1,

| — | med beaktande av det förslag som lades fram av Kroatiens regering den 25 april 2013, i syfte att nominera Neven Mimica till ledamot av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag som lades fram av Kroatiens regering den 25 april 2013, i syfte att nominera Neven Mimica till ledamot av kommissionen,

| — | med beaktande av rådets skrivelse av den 2 maj 2013, varigenom rådet hörde parlamentet om ett beslut, som ska fattas i samförstånd med kommissionens ordförande, om utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets skrivelse av den 2 maj 2013, varigenom rådet hörde parlamentet om ett beslut, som ska fattas i samförstånd med kommissionens ordförande, om utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen,

| — | med beaktande av utfrågningen av Neven Mimica den 4 juni 2013, under ledning av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd i samarbete med utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och till den bedömning som upprättades efter den utfrågningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av Neven Mimica den 4 juni 2013, under ledning av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd i samarbete med utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och till den bedömning som upprättades efter den utfrågningen,

| — | med beaktande av artikel 106 i arbetsordningen och bilaga XVII till densamma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106 i arbetsordningen och bilaga XVII till densamma,

| 1. | Europaparlamentet godkänner utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2014. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utnämningen av Neven Mimica till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2014.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/199

---

P7_TA(2013)0251

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om nomineringen av Neven Mates till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

(Samråd)

(2016/C 065/36)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0106/2013),

| — | med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0182/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0182/2013), och av följande skäl:

| A. | Parlamentets budgetkontrollutskott har granskat kandidatens referenser, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Parlamentets budgetkontrollutskott har granskat kandidatens referenser, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 27 maj 2013 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med den kandidat som rådet föreslagit som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 27 maj 2013 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med den kandidat som rådet föreslagit som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet avstyrker rådets förslag till utnämning av Neven Mates till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet avstyrker rådets förslag till utnämning av Neven Mates till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/200

---

P7_TA(2013)0252

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten

Europaparlamentets beslut av den 12 juni 2013 om nomineringen av George Pufan till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

(Samråd)

(2016/C 065/37)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0115/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0115/2013),

| — | med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0181/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A7-0181/2013), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 27 maj 2013 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med den kandidat som rådet föreslagit som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 27 maj 2013 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med den kandidat som rådet föreslagit som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av George Pufan till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av George Pufan till ledamot av revisionsrätten.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/200

---

P7_TA(2013)0253

Olagligt, orapporterat och oreglerat fiske ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0332), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0332),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0158/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0144/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0144/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 90.

---

P7_TC1-COD(2012)0162

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2012 (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (3) ges kommissionen befogenheter så att den kan genomföra vissa av bestämmelserna i den förordningen och samtidigt reserveras vissa genomförandebefogenheter för rådet. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (3) ges kommissionen befogenheter så att den kan genomföra vissa av bestämmelserna i den förordningen och samtidigt reserveras vissa genomförandebefogenheter för rådet.

| (2) | Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft behöver vissa befogenheter som tilldelats genom förordning (EG) nr 1005/2008 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft behöver vissa befogenheter som tilldelats genom förordning (EG) nr 1005/2008 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (3) | För att kunna tillämpa vissa av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1005/2008 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller följande:






  — | Undantag från vissa informationskrav för fiskefartyg eller inrättandet av olika anmälningsfrister för vissa kategorier fiskefartyg. |
| --- | --- | --- |

(3)

För att kunna tillämpa vissa av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1005/2008 bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller följande:

—

Undantag från vissa informationskrav för fiskefartyg eller inrättandet av olika anmälningsfrister för vissa kategorier fiskefartyg.

| — | Fastställande av riktmärken för kontroller av landningar och omlastningar utförda av tredjelands fiskefartyg. |
| --- | --- |

—

Fastställande av riktmärken för kontroller av landningar och omlastningar utförda av tredjelands fiskefartyg.

| — | Fastställande av förteckningen över produkter som inte omfattas av fångstintyget. |
| --- | --- |

—

Fastställande av förteckningen över produkter som inte omfattas av fångstintyget.

| — | Anpassning av fångstcertifieringssystem för vissa fiskeriprodukter som fångas av små fiskefartyg, inklusive möjligheten att använda förenklade fångstintyg. |
| --- | --- |

—

Anpassning av fångstcertifieringssystem för vissa fiskeriprodukter som fångas av små fiskefartyg, inklusive möjligheten att använda förenklade fångstintyg.

| — | Anpassning av tidsfristen för inlämning av fångstintyget till typ av fiskeriprodukt, avståndet till införselplatsen i unionen eller det transportmedel som används. |
| --- | --- |

—

Anpassning av tidsfristen för inlämning av fångstintyget till typ av fiskeriprodukt, avståndet till införselplatsen i unionen eller det transportmedel som används.

| — | Fastställande av regler för beviljande, ändring eller återkallelse av intygen för godkända ekonomiska operatörer eller för upphävande eller återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör och om villkoren för giltigheten hos intygen för godkända ekonomiska operatörer. |
| --- | --- |

—

Fastställande av regler för beviljande, ändring eller återkallelse av intygen för godkända ekonomiska operatörer eller för upphävande eller återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör och om villkoren för giltigheten hos intygen för godkända ekonomiska operatörer.

| — | Fastställande av unionskriterier för kontroller inom ramen för riskhantering. |
| --- | --- |

—

Fastställande av unionskriterier för kontroller inom ramen för riskhantering.

| (4) | Det är synnerligen viktigt att kommissionen genomför relevanta samråd under sitt förberedande arbetet inför antagandet av delegerade akter, även på expertnivå,
  så att den har tillgång till objektiv, korrekt, fullständig och aktuell information
  . Kommissionen bör, när den utarbetar och upprättar delegerade akter, se till att relevanta dokument rätt tid och på lämpligt sätt översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(4)

Det är synnerligen viktigt att kommissionen genomför relevanta samråd under sitt förberedande arbetet inför antagandet av delegerade akter, även på expertnivå,
  så att den har tillgång till objektiv, korrekt, fullständig och aktuell information
  . Kommissionen bör, när den utarbetar och upprättar delegerade akter, se till att relevanta dokument rätt tid och på lämpligt sätt översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet. [Ändr. 1]

| (5) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 1005/2008 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter i enlighet med artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller följande:






  — | Fastställande av formulär för förhandsanmälan. |
| --- | --- | --- |

(5)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av förordning (EG) nr 1005/2008 bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter i enlighet med artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt när det gäller följande:

—

Fastställande av formulär för förhandsanmälan.

| — | Fastställande av förfaranden och formulär för landnings- och omlastningsdeklarationer. |
| --- | --- |

—

Fastställande av förfaranden och formulär för landnings- och omlastningsdeklarationer.

| — | Antagande, i samförstånd med flaggstaterna, av fångstintyg som upprättats, godkänts eller skickats in på elektronisk väg eller baseras på elektroniska spårbarhetssystem som säkerställer samma nivå på myndigheternas kontroll. |
| --- | --- |

—

Antagande, i samförstånd med flaggstaterna, av fångstintyg som upprättats, godkänts eller skickats in på elektronisk väg eller baseras på elektroniska spårbarhetssystem som säkerställer samma nivå på myndigheternas kontroll.

| — | Fastställande eller ändring av förteckningen över fångscertifieringssystem som antagits av regionala fiskeriorganisationer och som uppfyller kraven i EU:s IUU-förordning. |
| --- | --- |

—

Fastställande eller ändring av förteckningen över fångscertifieringssystem som antagits av regionala fiskeriorganisationer och som uppfyller kraven i EU:s IUU-förordning.

| — | Fastställande av gemensamma villkor i samtliga medlemsstater för förfaranden och formulär i fråga om tillämpningen för och utfärdandet av intygen för godkända ekonomiska operatörer, av regler om hur kontroller av godkända ekonomiska operatörer ska ske och av regler för informationsutbyte mellan den godkända ekonomiska operatören och myndigheterna i medlemsstaterna, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

—

Fastställande av gemensamma villkor i samtliga medlemsstater för förfaranden och formulär i fråga om tillämpningen för och utfärdandet av intygen för godkända ekonomiska operatörer, av regler om hur kontroller av godkända ekonomiska operatörer ska ske och av regler för informationsutbyte mellan den godkända ekonomiska operatören och myndigheterna i medlemsstaterna, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen.

| — | Upprättande av unionens förteckning över IUU-fartyg. |
| --- | --- |

—

Upprättande av unionens förteckning över IUU-fartyg.

| — | Avförande av fiskefartyg från unionens förteckning över IUU-fartyg. |
| --- | --- |

—

Avförande av fiskefartyg från unionens förteckning över IUU-fartyg.

| — | Införande av den förteckning över IUU-fartyg som antagits av regionala fiskeriorganisationer i unionens förteckning över IUU-fartyg. |
| --- | --- |

—

Införande av den förteckning över IUU-fartyg som antagits av regionala fiskeriorganisationer i unionens förteckning över IUU-fartyg.

| — | Identifiering av icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Identifiering av icke-samarbetande tredjeländer.

| — | Införande av identifierade tredjeländer i en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Införande av identifierade tredjeländer i en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer.

| — | Avförande av tredjeländer från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Avförande av tredjeländer från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer.

| — | Antagande av nödåtgärder gentemot tredjeländer under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

—

Antagande av nödåtgärder gentemot tredjeländer under vissa omständigheter.

| — | Fastställande av formatet för inlämnande av information om iakttagna fiskefartyg. |
| --- | --- |

—

Fastställande av formatet för inlämnande av information om iakttagna fiskefartyg.

| — | Fastställande av regler för ömsesidigt bistånd. |
| --- | --- |

—

Fastställande av regler för ömsesidigt bistånd.

Om kontroll av medlemsstaterna är nödvändig, bör de befogenheterna utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4).

| (6) | Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft, måste artikel 52 utgå. Den artikeln användes redan för fastställande av den rättsliga ramen för det förenklade fångstintyget och för fastställande av administrativa arrangemang med tredjeländer enligt artiklarna 12.4 och 20.4. Artikeln behövs fortfarande för att tilldela kommissionen nödvändiga befogenheter att anta delegerade akter för att anpassa fångstcertifieringssystem för vissa fiskeriprodukter som fångas av små fiskefartyg, inklusive möjligheten att använda förenklade fångstintyg, och genomförandebefogenheter för kommissionen att, i samförstånd med flaggstaterna, anta fångstintyg som upprättats, godkänts eller skickats in på elektronisk väg eller baseras på elektroniska spårbarhetssystem som säkerställer samma nivå på myndigheternas kontroll. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft, måste artikel 52 utgå. Den artikeln användes redan för fastställande av den rättsliga ramen för det förenklade fångstintyget och för fastställande av administrativa arrangemang med tredjeländer enligt artiklarna 12.4 och 20.4. Artikeln behövs fortfarande för att tilldela kommissionen nödvändiga befogenheter att anta delegerade akter för att anpassa fångstcertifieringssystem för vissa fiskeriprodukter som fångas av små fiskefartyg, inklusive möjligheten att använda förenklade fångstintyg, och genomförandebefogenheter för kommissionen att, i samförstånd med flaggstaterna, anta fångstintyg som upprättats, godkänts eller skickats in på elektronisk väg eller baseras på elektroniska spårbarhetssystem som säkerställer samma nivå på myndigheternas kontroll.

| (7) | Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft, måste man anpassa bestämmelsen om tillfälliga åtgärder som innebär att vissa kommissionsåtgärder måste hänskjutas till rådet under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

(7)

Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft, måste man anpassa bestämmelsen om tillfälliga åtgärder som innebär att vissa kommissionsåtgärder måste hänskjutas till rådet under vissa omständigheter.

| (8) | Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1005/2008 om fastställande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer och avförande av tredjeländer från den förteckningen tilldelar rådet beslutsrätt. Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft måste de bestämmelserna anpassas till de nya förfarandena för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(8)

Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1005/2008 om fastställande av en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer och avförande av tredjeländer från den förteckningen tilldelar rådet beslutsrätt. Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft måste de bestämmelserna anpassas till de nya förfarandena för den gemensamma fiskeripolitiken.

| (9) | Förordning (EG) nr 1005/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 1005/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1005/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska läggas till:
  ”1a)   Kommissionen får fastställa formen för det förhandsmeddelande som avses i punkt 1 ovan genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska läggas till:

”1a)   Kommissionen får fastställa formen för det förhandsmeddelande som avses i punkt 1 ovan genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska, i enlighet med artikel 54a, ha befogenheter att anta delegerade akter som, under en begränsad tid som kan förlängas, undantar vissa kategorier av fiskefartyg från tredjeland från skyldigheten enligt punkt 1 eller fastställa en annan anmälningsfrist som tar hänsyn till bland annat fiskeriprodukternas art, avstånden mellan fiskeområdena, landningsplatserna och hamnarna i vilka fartygen i fråga är registrerade eller hemmahörande.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska, i enlighet med artikel 54a, ha befogenheter att anta delegerade akter som, under en begränsad tid som kan förlängas, undantar vissa kategorier av fiskefartyg från tredjeland från skyldigheten enligt punkt 1 eller fastställa en annan anmälningsfrist som tar hänsyn till bland annat fiskeriprodukternas art, avstånden mellan fiskeområdena, landningsplatserna och hamnarna i vilka fartygen i fråga är registrerade eller hemmahörande.”

| 2. | Artikel 8.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Förfaranden och formulär för landnings- och omlastningsdeklarationen ska fastställas genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 8.3 ska ersättas med följande:

”3.   Förfaranden och formulär för landnings- och omlastningsdeklarationen ska fastställas genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 3. | Artikel 9.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska inspektera minst 5 % av alla landningar och omlastningar som utförs i deras utsedda hamnar av tredjelands fiskefartyg varje år, i enlighet med de mål som fastställs på grundval av riskhantering utan att det påverkar de högre trösklar som antagits av regionala fiskeriorganisationer. Kommissionen ska ha befogenhet att, i enlighet med artikel 54a, anta delegerade akter för att fastställa dessa mål.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 9.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska inspektera minst 5 % av alla landningar och omlastningar som utförs i deras utsedda hamnar av tredjelands fiskefartyg varje år, i enlighet med de mål som fastställs på grundval av riskhantering utan att det påverkar de högre trösklar som antagits av regionala fiskeriorganisationer. Kommissionen ska ha befogenhet att, i enlighet med artikel 54a, anta delegerade akter för att fastställa dessa mål.”

| 4. | Artikel 12 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska läggas till:
  ”4a.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta de fångstintyg som fastställts inom det samarbete som anges i artikel 20.4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska läggas till:

”4a.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta de fångstintyg som fastställts inom det samarbete som anges i artikel 20.4. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Förteckningen i bilaga I över produkter som inte omfattas av fångstintyget kan gås igenom varje år. Kommissionen ska ha befogenhet att, i enlighet med artikel 54a, anta delegerade akter som ändrar förteckningen på grundval av följande:






  a) | Inspektioner i medlemsstaternas hamn av tredjelands fiskefartyg. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Förteckningen i bilaga I över produkter som inte omfattas av fångstintyget kan gås igenom varje år. Kommissionen ska ha befogenhet att, i enlighet med artikel 54a, anta delegerade akter som ändrar förteckningen på grundval av följande:

a)

Inspektioner i medlemsstaternas hamn av tredjelands fiskefartyg.

| b) | Användning av fångstcertifieringssystem för import och export av fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

b)

Användning av fångstcertifieringssystem för import och export av fiskeriprodukter.

| c) | Tillämpning av unionens varningssystem. |
| --- | --- |

c)

Tillämpning av unionens varningssystem.

| d) | Identifiering av fiskefartyg som bedrivit IUU-fiske. |
| --- | --- |

d)

Identifiering av fiskefartyg som bedrivit IUU-fiske.

| e) | Identifiering av medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske. |
| --- | --- |

e)

Identifiering av medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske.

| f) | Genomförande av föreskrifter som har antagits inom vissa regionala fiskeriorganisationer avseende iakttagelser av fiskefartyg. |
| --- | --- |

f)

Genomförande av föreskrifter som har antagits inom vissa regionala fiskeriorganisationer avseende iakttagelser av fiskefartyg.

| g) | Rapporter från medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

g)

Rapporter från medlemsstaterna.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:
  ”6.   Kommissionen ska, i enlighet med artikel 54a, ha befogenheter att anta delegerade akter som anpassar fångstcertifieringssystemet till fiskeriprodukter som fångas av små fiskefartyg, inklusive, om det är nödvändigt, att fastställa ett förenklat fångstintyg.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”6.   Kommissionen ska, i enlighet med artikel 54a, ha befogenheter att anta delegerade akter som anpassar fångstcertifieringssystemet till fiskeriprodukter som fångas av små fiskefartyg, inklusive, om det är nödvändigt, att fastställa ett förenklat fångstintyg.”

| 5. | Artikel 13.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Fångstdokument och eventuella tillhörande dokument, som har godkänts enligt bestämmelser antagna av en regional fiskeriorganisation och som har erkänts som förenliga med kraven i denna förordning, ska godtas som fångstintyg för fiskeriprodukter från arter för vilka sådana bestämmelser om fångstdokumentation gäller och omfattas av kontrollkrav för medlemsstaterna vid import i enlighet med artiklarna 16 och 17 och bestämmelserna om vägrad import i artikel 18. Förteckningen över sådan fångstdokumentation ska fastställas genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 13.1 ska ersättas med följande:

”1.   Fångstdokument och eventuella tillhörande dokument, som har godkänts enligt bestämmelser antagna av en regional fiskeriorganisation och som har erkänts som förenliga med kraven i denna förordning, ska godtas som fångstintyg för fiskeriprodukter från arter för vilka sådana bestämmelser om fångstdokumentation gäller och omfattas av kontrollkrav för medlemsstaterna vid import i enlighet med artiklarna 16 och 17 och bestämmelserna om vägrad import i artikel 18. Förteckningen över sådan fångstdokumentation ska fastställas genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 6. | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Importören ska skicka det godkända fångstintyget till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat dit produkten är avsedd att importeras inom senast en tidsfrist på tre arbetsdagar före den tidpunkt då produkten beräknas anlända till införselplatsen i unionen. Tidsfristen på tre arbetsdagar får anpassas, genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 54a, med hänsyn till fiskeriproduktens art, avståndet till införselplatsen i unionen eller det transportmedel som används. Dessa behöriga myndigheter ska på grundval av riskhantering granska fångstintyget mot bakgrund av informationen i det meddelande som erhållits från flaggstaten i enlighet med artiklarna 20 och 22.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Importören ska skicka det godkända fångstintyget till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat dit produkten är avsedd att importeras inom senast en tidsfrist på tre arbetsdagar före den tidpunkt då produkten beräknas anlända till införselplatsen i unionen. Tidsfristen på tre arbetsdagar får anpassas, genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 54a, med hänsyn till fiskeriproduktens art, avståndet till införselplatsen i unionen eller det transportmedel som används. Dessa behöriga myndigheter ska på grundval av riskhantering granska fångstintyget mot bakgrund av informationen i det meddelande som erhållits från flaggstaten i enlighet med artiklarna 20 och 22.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kriterierna för att de behöriga myndigheterna i en medlemsstat ska bevilja en importör status som ’godkänd ekonomisk aktör’ ska inbegripa följande:






  a) | Att importören är etablerad på den medlemsstatens territorium. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Kriterierna för att de behöriga myndigheterna i en medlemsstat ska bevilja en importör status som ’godkänd ekonomisk aktör’ ska inbegripa följande:

a)

Att importören är etablerad på den medlemsstatens territorium.

| (b) | Ett tillräckligt antal importtransaktioner och tillräcklig volym för att motivera tillämpning av förfarandet i punkt 2. |
| --- | --- |

(b)

Ett tillräckligt antal importtransaktioner och tillräcklig volym för att motivera tillämpning av förfarandet i punkt 2.

| c) | Styrkta uppgifter om tidigare efterlevnad av bevarande- och förvaltningsåtgärderna. |
| --- | --- |

c)

Styrkta uppgifter om tidigare efterlevnad av bevarande- och förvaltningsåtgärderna.

| d) | Ett tillfredsställande system för affärsbokföring och, vid behov, bokföring av transporter och beredningar som möjliggör lämpliga granskningar och kontroller enligt denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Ett tillfredsställande system för affärsbokföring och, vid behov, bokföring av transporter och beredningar som möjliggör lämpliga granskningar och kontroller enligt denna förordning.

| e) | System för att underlätta genomförandet av dessa granskningar och kontroller. |
| --- | --- |

e)

System för att underlätta genomförandet av dessa granskningar och kontroller.

| f) | I tillämpliga fall, praktiska normer i fråga om kunskaper eller yrkeskvalifikationer som direkt avser den verksamhet som utförs. |
| --- | --- |

f)

I tillämpliga fall, praktiska normer i fråga om kunskaper eller yrkeskvalifikationer som direkt avser den verksamhet som utförs.

| g) | Vid behov, erkänd ekonomisk solvens. |
| --- | --- |

g)

Vid behov, erkänd ekonomisk solvens.

Medlemsstaterna ska meddela kommissionen de ’godkända ekonomiska aktörernas’ namn och adress så snart som möjligt efter det att de har beviljat denna status. Kommissionen ska göra denna information tillgänglig för medlemsstaterna i elektronisk form.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:
  ”4.   Med kriterierna i punkt 3 som underlag ska kommissionen ges befogenheter att, i enlighet med artikel 54a, anta delegerade akter som fastställer följande:






  a) | Bestämmelser om upphävande eller återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”4.   Med kriterierna i punkt 3 som underlag ska kommissionen ges befogenheter att, i enlighet med artikel 54a, anta delegerade akter som fastställer följande:

a)

Bestämmelser om upphävande eller återkallelse av status som godkänd ekonomisk aktör.

| b) | Regler för villkoren för giltigheten hos intygen för godkända ekonomiska operatörer. |
| --- | --- |

b)

Regler för villkoren för giltigheten hos intygen för godkända ekonomiska operatörer.

| c) | Regler för beviljande, ändring eller återkallelse av intygen för godkända ekonomiska operatörer. |
| --- | --- |

c)

Regler för beviljande, ändring eller återkallelse av intygen för godkända ekonomiska operatörer.

5.   Kommissionen ska anta genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2 när det gäller följande:

| a) | Förfaranden och formulär i fråga om tillämpningen för och utfärdandet av intygen för godkända ekonomiska operatörer. |
| --- | --- |

a)

Förfaranden och formulär i fråga om tillämpningen för och utfärdandet av intygen för godkända ekonomiska operatörer.

| b) | Regler om hur kontroller av godkända ekonomiska operatörer ska ske. |
| --- | --- |

b)

Regler om hur kontroller av godkända ekonomiska operatörer ska ske.

| c) | Regler för informationsutbyte mellan den godkända ekonomiska operatören och myndigheterna i medlemsstaterna, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen.” |
| --- | --- |

c)

Regler för informationsutbyte mellan den godkända ekonomiska operatören och myndigheterna i medlemsstaterna, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen.”

| 7. | Artikel 17.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kontrollerna ska inriktas på risker som identifierats inom ramen för riskhanteringen på grundval av kriterier som utarbetats på nationell nivå och unionsnivå. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen sina nationella kriterier inom 30 arbetsdagar efter den 29 oktober 2008 och uppdatera informationen. Kommissionen ska, i enlighet med 54a, ha befogenheter att anta delegerade akter som fastställer de unionskriterier som möjliggör riskanalyser och övergripande bedömningar av relevant kontrollinformation i god tid.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 17.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kontrollerna ska inriktas på risker som identifierats inom ramen för riskhanteringen på grundval av kriterier som utarbetats på nationell nivå och unionsnivå. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen sina nationella kriterier inom 30 arbetsdagar efter den 29 oktober 2008 och uppdatera informationen. Kommissionen ska, i enlighet med 54a, ha befogenheter att anta delegerade akter som fastställer de unionskriterier som möjliggör riskanalyser och övergripande bedömningar av relevant kontrollinformation i god tid.”

| 8. | Artikel 27.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska fastställa en EU-förteckning över IUU-fartyg genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2. Ett fiskefartyg ska föras upp i förteckningen om det, efter det att åtgärder har vidtagits i enlighet med artiklarna 25 och 26 och med kriterierna i de bestämmelserna som underlag, fortfarande finns uppgifter som har samlats in enligt den här förordningen som visar att fartyget har bedrivit IUU-fiske i enlighet med artikel 3 utan att dess flaggstat har hörsammat den officiella begäran om motåtgärder som avses i artikel 26.2 b och c och 26.3 b och c.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 27.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska fastställa en EU-förteckning över IUU-fartyg genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2. Ett fiskefartyg ska föras upp i förteckningen om det, efter det att åtgärder har vidtagits i enlighet med artiklarna 25 och 26 och med kriterierna i de bestämmelserna som underlag, fortfarande finns uppgifter som har samlats in enligt den här förordningen som visar att fartyget har bedrivit IUU-fiske i enlighet med artikel 3 utan att dess flaggstat har hörsammat den officiella begäran om motåtgärder som avses i artikel 26.2 b och c och 26.3 b och c.”

| 9. | Artikel 28.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska avföra ett fiskefartyg från EU-förteckningen över IUU-fartyg genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2, om fiskefartygets flaggstat visar att






  a) | fartyget inte har bedrivit det IUU-fiske som var skälet till att det fördes upp på förteckningen, eller |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 28.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska avföra ett fiskefartyg från EU-förteckningen över IUU-fartyg genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2, om fiskefartygets flaggstat visar att

a)

fartyget inte har bedrivit det IUU-fiske som var skälet till att det fördes upp på förteckningen, eller

| b) | proportionella, avskräckande och effektiva sanktioner har tillämpats mot IUU-fisket i fråga, särskilt när det gäller fiskefartyg som för en medlemsstats flagg i enlighet med förordning (EG) nr 1224/2009.” |
| --- | --- |

b)

proportionella, avskräckande och effektiva sanktioner har tillämpats mot IUU-fisket i fråga, särskilt när det gäller fiskefartyg som för en medlemsstats flagg i enlighet med förordning (EG) nr 1224/2009.”

| 10. | Artikel 30.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Utöver de fiskefartyg som avses i artikel 27 ska även de fiskefartyg som har förts upp på förteckningar över IUU-fartyg vilka antagits av regionala fiskeriorganisationer föras upp på EU-förteckningen över IUU-fartyg genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2. Sådana fartyg ska avföras från EU-förteckningen över IUU-fartyg efter beslut av den berörda regionala fiskeriorganisationen.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 30.1 ska ersättas med följande:

”1.   Utöver de fiskefartyg som avses i artikel 27 ska även de fiskefartyg som har förts upp på förteckningar över IUU-fartyg vilka antagits av regionala fiskeriorganisationer föras upp på EU-förteckningen över IUU-fartyg genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2. Sådana fartyg ska avföras från EU-förteckningen över IUU-fartyg efter beslut av den berörda regionala fiskeriorganisationen.”

| 11. | Artikel 31.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, identifiera de tredjeländer som den med kriterierna i denna artikel som underlag anser vara icke-samarbetande i fråga om att bekämpa IUU-fiske. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 31.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, identifiera de tredjeländer som den med kriterierna i denna artikel som underlag anser vara icke-samarbetande i fråga om att bekämpa IUU-fiske. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 12. | Artikel 33.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, föra upp de tredjeländer som identifierats i enlighet med artikel 31.1 på en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- |

12.

Artikel 33.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, föra upp de tredjeländer som identifierats i enlighet med artikel 31.1 på en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 13. | Artikel 34.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, avföra ett tredjeland från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer om landet visar att den situation som motiverade införandet i förteckningen har rättats till. I samband med ett beslut om avförande ska hänsyn också tas till om tredjelandet i fråga har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 34.1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska, genom genomförandeakter, avföra ett tredjeland från förteckningen över icke-samarbetande tredjeländer om landet visar att den situation som motiverade införandet i förteckningen har rättats till. I samband med ett beslut om avförande ska hänsyn också tas till om tredjelandet i fråga har vidtagit konkreta åtgärder som kan leda till en bestående förbättring av situationen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 14. | Artikel 36 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 36
  Tillfälliga åtgärder
  1.   Om det kan bevisas att ett tredjelands åtgärder underminerar de bevarande- och förvaltningsåtgärder som en regional fiskeriorganisation har antagit, får kommissionen, genom genomförandeakter och i enlighet med sina internationella förpliktelser, anta tillfälliga åtgärder, som får gälla i högst sex månader, för att lindra effekterna av de åtgärder som tredjelandet vidtagit. Kommissionen får fatta ett nytt beslut om att förlänga dessa tillfälliga åtgärder i högst sex månader.
  2.   De tillfälliga åtgärder som avses i punkt 1 får innebära följande:






  a) | Att fiskefartyg som har rätt att fiska och som för det berörda tredjelandets flagg inte får beviljas tillträde till medlemsstaternas hamnar, utom för att vid force majeure eller i en nödsituation i enlighet med artikel 4.2 få tillgång till de tjänster som är strikt nödvändiga för att komma tillrätta med dessa situationer. |
| --- | --- | --- |

14.

Artikel 36 ska ersättas med följande:

”Artikel 36

Tillfälliga åtgärder

1.   Om det kan bevisas att ett tredjelands åtgärder underminerar de bevarande- och förvaltningsåtgärder som en regional fiskeriorganisation har antagit, får kommissionen, genom genomförandeakter och i enlighet med sina internationella förpliktelser, anta tillfälliga åtgärder, som får gälla i högst sex månader, för att lindra effekterna av de åtgärder som tredjelandet vidtagit. Kommissionen får fatta ett nytt beslut om att förlänga dessa tillfälliga åtgärder i högst sex månader.

2.   De tillfälliga åtgärder som avses i punkt 1 får innebära följande:

a)

Att fiskefartyg som har rätt att fiska och som för det berörda tredjelandets flagg inte får beviljas tillträde till medlemsstaternas hamnar, utom för att vid force majeure eller i en nödsituation i enlighet med artikel 4.2 få tillgång till de tjänster som är strikt nödvändiga för att komma tillrätta med dessa situationer.

| b) | Att fiskefartyg som för en medlemsstats flagg inte får bedriva gemensamt fiske med fartyg som för det berörda tredjelandets flagg. |
| --- | --- |

b)

Att fiskefartyg som för en medlemsstats flagg inte får bedriva gemensamt fiske med fartyg som för det berörda tredjelandets flagg.

| c) | Att fiskefartyg som för en medlemsstats flagg inte får fiska i marina vatten under det berörda tredjelandets jurisdiktion, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaterala fiskeavtal. |
| --- | --- |

c)

Att fiskefartyg som för en medlemsstats flagg inte får fiska i marina vatten under det berörda tredjelandets jurisdiktion, utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaterala fiskeavtal.

| d) | Att levande fisk inte får levereras till fiskodlingar i marina vatten under det berörda tredjelandets jurisdiktion. |
| --- | --- |

d)

Att levande fisk inte får levereras till fiskodlingar i marina vatten under det berörda tredjelandets jurisdiktion.

| e) | Att levande fisk fångad av fiskefartyg som för det berörda tredjelandets flagg inte får användas för fiskodling i marina vatten under en medlemsstats jurisdiktion. |
| --- | --- |

e)

Att levande fisk fångad av fiskefartyg som för det berörda tredjelandets flagg inte får användas för fiskodling i marina vatten under en medlemsstats jurisdiktion.

3.   De tillfälliga åtgärderna ska börja tillämpas omedelbart. De ska meddelas medlemsstaterna och det berörda tredjelandet samt offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.”

| 15. | Artikel 49.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstater som får information om iakttagna fiskefartyg som är dokumenterad på lämpligt sätt ska utan dröjsmål sända denna information till kommissionen eller till det utsedda organet i det format som fastställts genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.” |
| --- | --- |

15.

Artikel 49.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstater som får information om iakttagna fiskefartyg som är dokumenterad på lämpligt sätt ska utan dröjsmål sända denna information till kommissionen eller till det utsedda organet i det format som fastställts genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 16. | Artikel 51.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att genom genomförandakter anta regler om ömsesidigt bistånd som rör följande:






  a) | Administrativt samarbete mellan medlemsstater, tredjeländer, kommissionen och det organ kommissionen utsett, inklusive skydd av personuppgifter, användning av information och skydd av yrkeshemligheter och affärshemligheter. |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 51.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att genom genomförandakter anta regler om ömsesidigt bistånd som rör följande:

a)

Administrativt samarbete mellan medlemsstater, tredjeländer, kommissionen och det organ kommissionen utsett, inklusive skydd av personuppgifter, användning av information och skydd av yrkeshemligheter och affärshemligheter.

| b) | Kostnaderna för begäran om hjälp. |
| --- | --- |

b)

Kostnaderna för begäran om hjälp.

| c) | Utnämnande av enda myndighet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Utnämnande av enda myndighet i medlemsstaterna.

| d) | Meddelande om nationella myndigheters uppföljningsåtgärder förutom informationsutbyte. |
| --- | --- |

d)

Meddelande om nationella myndigheters uppföljningsåtgärder förutom informationsutbyte.

| e) | Begäran om hjälp, inklusive begäran om information, begäran om åtgärder och begäran om administrativa meddelanden och fastställande av tidsfrister för svar. |
| --- | --- |

e)

Begäran om hjälp, inklusive begäran om information, begäran om åtgärder och begäran om administrativa meddelanden och fastställande av tidsfrister för svar.

| f) | Information utan föregående begäran. |
| --- | --- |

f)

Information utan föregående begäran.

| g) | Medlemsstaternas relationer med kommissionen och med tredjeländer. |
| --- | --- |

g)

Medlemsstaternas relationer med kommissionen och med tredjeländer.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det undersökningsförfarande som avses i artikel 54.2.”

| 17. | Artikel 52 ska utgå. |
| --- | --- |

17.

Artikel 52 ska utgå.

| 18. | Artikel 54 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 54
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.” |
| --- | --- |

18.

Artikel 54 ska ersättas med följande:

”Artikel 54

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.”

| 19. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 54a
  Utövande av delegeringen
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den
  befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 6.3, 9.1, 12.5, 12.6, 16.1, 16.4 och 17.3, ska
  ges till kommissionen för en period av tre år från och med den ...

   (5)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 2]


  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.3, 9.1, 12.5, 12.6, 16.1, 16.4 och 17.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6.3, 9.1, 12.5, 12.6, 16.1, 16.4 och 17.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

  (5)  
  OJ: Datumet för denna förordnings ikraftträdande.
  " |
| --- | --- |

19.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 54a

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den
  befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artiklarna 6.3, 9.1, 12.5, 12.6, 16.1, 16.4 och 17.3, ska
  ges till kommissionen för en period av tre år från och med den ...

   (5)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 2]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6.3, 9.1, 12.5, 12.6, 16.1, 16.4 och 17.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6.3, 9.1, 12.5, 12.6, 16.1, 16.4 och 17.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

(5)  
  OJ: Datumet för denna förordnings ikraftträdande.
  "

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 90.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 juni 2013.

2

(3)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

4

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/208

---

P7_TA(2013)0254

Normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 065/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (14654/2/2012 – C7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (14654/2/2012 – C7-0165/2013),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 juli 2009 (1) och den 26 oktober 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 juli 2009 (1) och den 26 oktober 2011 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (4), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2008)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (4), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2008)0815),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2011)0320), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2011)0320),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0214/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0214/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 317, 23.12.2009, s. 110.

(2)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 80.

(3)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 58.

(4)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 348.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/209 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/209

---

P7_TA(2013)0255

Ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i en medlemsstat (omarbetning) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (omarbetning) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 065/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (15605/3/2012 – C7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (15605/3/2012 – C7-0164/2013),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 juli 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 juli 2009 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2008)0820),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0216/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0216/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, tillsammans med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, tillsammans med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 317, 23.12.2009, s. 115.

(2)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 58.

(3)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 370.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från rådet, Europaparlamentet och kommissionen

Rådet och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, utan att det påverkar dess initiativrätt, överväga att revidera artikel 8.4 i den omarbetade Dublinförordningen när domstolen har avgjort mål C-648/11, MA m.fl. mot Secretary of State for the Home Department, dock senast inom de tidsfrister som anges i artikel 46 i Dublinförordningen. Därefter kommer Europaparlamentet och rådet att utöva sin lagstiftningsbehörighet med beaktande av barnets bästa.

I god kompromissanda och för att säkra att förslaget antas direkt hörsammar kommissionen denna uppmaning, men utgår ifrån att den endast gäller dessa särskilda omständigheter och inte kommer att skapa ett prejudikat.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/210 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/210

---

P7_TA(2013)0256

Beviljande eller återkallande av internationellt skydd (omarbetning) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (omarbetning) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 065/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (08260/2/2013 – C7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (08260/2/2013 – C7-0163/2013),

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 april 2010 (1) och den 26 oktober 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 april 2010 (1) och den 26 oktober 2011 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2009)0554), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2009)0554),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2011)0319), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2011)0319),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0217/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0217/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 18, 19.1.2011, s. 80.

(2)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 79.

(3)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 184.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/212

---

P7_TA(2013)0257

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 juni 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/42)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I linje med Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 där unionens strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla antogs har unionen och medlemsstaterna fastställt att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska var minst 20 miljoner lägre senast år 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I linje med Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 där unionens strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla antogs har unionen och medlemsstaterna fastställt att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska var minst 20 miljoner lägre senast år 2020.

| (1) | I linje med Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 där unionens strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla
  (Europa 2020-strategin)
  antogs har unionen och medlemsstaterna fastställt att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska var minst 20 miljoner lägre senast år 2020.
  År 2010 riskerade emellertid nästan en fjärdedel av alla européer (119,6  miljoner) fattigdom eller social utestängning, vilket är omkring 4 miljoner fler än året före. Fattigdomen och den sociala utestängningen ser emellertid inte likadan ut över hela EU, och nivån varierar mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

I linje med Europeiska rådets slutsatser av den 17 juni 2010 där unionens strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla
  (Europa 2020-strategin)
  antogs har unionen och medlemsstaterna fastställt att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska var minst 20 miljoner lägre senast år 2020.
  År 2010 riskerade emellertid nästan en fjärdedel av alla européer (119,6  miljoner) fattigdom eller social utestängning, vilket är omkring 4 miljoner fler än året före. Fattigdomen och den sociala utestängningen ser emellertid inte likadan ut över hela EU, och nivån varierar mellan medlemsstaterna.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Antalet personer i unionen som lider av materiell fattigdom, även grav sådan, ökar och dessa personer har ofta inte heller möjlighet att dra fördel av aktiveringsåtgärderna enligt förordning (EU) nr [...grundförordningen], och särskilt förordning (EU) nr [...ESF]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Antalet personer i unionen som lider av materiell fattigdom, även grav sådan, ökar och dessa personer har ofta inte heller möjlighet att dra fördel av aktiveringsåtgärderna enligt förordning (EU) nr [...grundförordningen], och särskilt förordning (EU) nr [...ESF].

| (2) | Antalet personer i unionen som lider av materiell fattigdom, även grav sådan, ökar, och
  2012 levde nästan 8 procent av EU:s invånare under ytterst knappa materiella förhållanden.
  Dessa personer har
  dessutom
  ofta inte heller möjlighet att dra fördel av aktiveringsåtgärderna enligt förordning (EU) nr [...grundförordningen], och särskilt förordning (EU) nr [...ESF]. |
| --- | --- |

(2)

Antalet personer i unionen som lider av materiell fattigdom, även grav sådan, ökar, och
  2012 levde nästan 8 procent av EU:s invånare under ytterst knappa materiella förhållanden.
  Dessa personer har
  dessutom
  ofta inte heller möjlighet att dra fördel av aktiveringsåtgärderna enligt förordning (EU) nr [...grundförordningen], och särskilt förordning (EU) nr [...ESF].

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Kvinnor och barn är överrepresenterade bland de människor som lider materiella brister och som risker fattigdom och social utestängning, samtidigt som det ofta är kvinnorna som bär ansvaret för familjens livsmedelsförsörjning och uppehälle. Medlemsstaterna och kommissionen bör vidta lämpliga åtgärder för att förhindra all slags diskriminering och bör garantera jämställdhet och en enhetlig jämställdhetsintegrering i alla skeden av utformningen, planeringen, förvaltningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av fonden liksom i informations- och upplysningskampanjer och i utbytet av bästa praxis. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Kvinnor och barn är överrepresenterade bland de människor som lider materiella brister och som risker fattigdom och social utestängning, samtidigt som det ofta är kvinnorna som bär ansvaret för familjens livsmedelsförsörjning och uppehälle. Medlemsstaterna och kommissionen bör vidta lämpliga åtgärder för att förhindra all slags diskriminering och bör garantera jämställdhet och en enhetlig jämställdhetsintegrering i alla skeden av utformningen, planeringen, förvaltningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av fonden liksom i informations- och upplysningskampanjer och i utbytet av bästa praxis.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen fastslås det att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter”. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen fastslås det att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter”.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2c) | I artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen understryks det att unionen erkänner de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2c)

I artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen understryks det att unionen erkänner de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 2d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2d) | För att förebygga sårbara gruppers och låginkomsttagares marginalisering och undvika att risken att drabbas av fattigdom och social utestängning ökar är det nödvändigt att tillämpa strategier för aktiv inkludering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2d)

För att förebygga sårbara gruppers och låginkomsttagares marginalisering och undvika att risken att drabbas av fattigdom och social utestängning ökar är det nödvändigt att tillämpa strategier för aktiv inkludering.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) bör stärka den sociala sammanhållningen och bidra till att minska fattigdomen i unionen genom att stödja nationella system som tillhandahåller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt för att åtgärda livsmedelbrist
  , hemlöshet
  och
  barns
  materiella brister. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) bör stärka den sociala sammanhållningen och bidra till att minska fattigdomen i unionen genom att stödja nationella system som tillhandahåller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt för att åtgärda livsmedelbrist
  , hemlöshet
  och
  barns
  materiella brister.

| (4) | Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) bör stärka den sociala sammanhållningen och bidra till att minska fattigdomen i unionen genom att stödja nationella system som tillhandahåller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt för att åtgärda livsmedelbrist och
  grava
  materiella brister. |
| --- | --- |

(4)

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) bör stärka den sociala sammanhållningen och bidra till att minska fattigdomen i unionen genom att stödja nationella system som tillhandahåller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt för att åtgärda livsmedelbrist och
  grava
  materiella brister.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Ethos-definitionen (europeisk typologi för hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden) är en möjlig utgångspunkt för att fördela medlen ur fonden till olika kategorier av personer med grava materiella brister. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Ethos-definitionen (europeisk typologi för hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden) är en möjlig utgångspunkt för att fördela medlen ur fonden till olika kategorier av personer med grava materiella brister.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Fonden bör inte ersätta sådan offentlig politik som medlemsstaternas regeringar bedriver för att begränsa behovet av akut livsmedelsbistånd och för att utveckla hållbara mål och strategier för utrotning av svält, fattigdom och social utestängning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Fonden bör inte ersätta sådan offentlig politik som medlemsstaternas regeringar bedriver för att begränsa behovet av akut livsmedelsbistånd och för att utveckla hållbara mål och strategier för utrotning av svält, fattigdom och social utestängning.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | Eftersom alltfler löper risk att drabbas av fattigdom och social utestängning, en trend som förväntas hålla i sig de närmaste åren, är det nödvändigt att höja de medel i den fleråriga budgetramen som är avsedda att finansiera fonden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4c)

Eftersom alltfler löper risk att drabbas av fattigdom och social utestängning, en trend som förväntas hålla i sig de närmaste åren, är det nödvändigt att höja de medel i den fleråriga budgetramen som är avsedda att finansiera fonden.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 4d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4d) | Fonden bör även stödja medlemsstaternas strävan att få ett slut på de hemlösas akuta materiella brister. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4d)

Fonden bör även stödja medlemsstaternas strävan att få ett slut på de hemlösas akuta materiella brister.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Bestämmelserna säkerställer också att de insatser som får stöd överensstämmer med tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning, särskilt vad gäller
  säkerheten hos de varor som delas ut
  till de personer som har det sämst ställt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Bestämmelserna säkerställer också att de insatser som får stöd överensstämmer med tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning, särskilt vad gäller
  säkerheten hos de varor som delas ut
  till de personer som har det sämst ställt.

| (6) | Bestämmelserna säkerställer också att de insatser som får stöd överensstämmer med tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning, särskilt vad gäller
  hur säkert det livsmedelsbistånd och det grundläggande materiella bistånd som ges
  till de personer som har det sämst ställt
  är
  . |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelserna säkerställer också att de insatser som får stöd överensstämmer med tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning, särskilt vad gäller
  hur säkert det livsmedelsbistånd och det grundläggande materiella bistånd som ges
  till de personer som har det sämst ställt
  är
  .

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Varje medlemsstat bör i sitt operativa program fastställa och motivera de former av materiell fattigdom som ska åtgärdas och beskriva målen för och kännetecknen för det bistånd till de personer som har det sämst ställt vilket kommer att tillhandahållas via stödet till befintliga nationella system. Programmet bör också inkludera inslag som är nödvändiga för att genomförandet av
  det
  operativa
  programmet
  ska bli slagkraftigt och resurseffektivt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Varje medlemsstat bör i sitt operativa program fastställa och motivera de former av materiell fattigdom som ska åtgärdas och beskriva målen för och kännetecknen för det bistånd till de personer som har det sämst ställt vilket kommer att tillhandahållas via stödet till befintliga nationella system. Programmet bör också inkludera inslag som är nödvändiga för att genomförandet av
  det
  operativa
  programmet
  ska bli slagkraftigt och resurseffektivt.

| (8) | Varje medlemsstat bör i sitt operativa program fastställa och motivera de former av livsmedelsbrist och materiell fattigdom som ska åtgärdas och beskriva målen för och kännetecknen för det bistånd till de personer som har det sämst ställt vilket kommer att tillhandahållas via stödet till befintliga nationella system. Programmet bör också inkludera inslag som är nödvändiga för att genomförandet av
  de
  operativa
  programmen
  ska bli slagkraftigt och resurseffektivt. |
| --- | --- |

(8)

Varje medlemsstat bör i sitt operativa program fastställa och motivera de former av livsmedelsbrist och materiell fattigdom som ska åtgärdas och beskriva målen för och kännetecknen för det bistånd till de personer som har det sämst ställt vilket kommer att tillhandahållas via stödet till befintliga nationella system. Programmet bör också inkludera inslag som är nödvändiga för att genomförandet av
  de
  operativa
  programmen
  ska bli slagkraftigt och resurseffektivt.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Grav livsmedelsbrist i EU sammanfaller med omfattande livsmedelsslöseri. Varje medlemsstat bör i sitt operativa program ange hur den kommer att gå tillväga för att på ett samordnat sätt utnyttja synergier mellan strategier för att minska livsmedelsslöseriet och strategier för att bekämpa livsmedelsbrist. Varje medlemsstat bör i sitt operativa program även ange hur den kommer att gå tillväga för att hantera eventuella administrativa hinder för kommersiella och icke-kommersiella organisationer som önskar donera livsmedel till frivilligorganisationer som arbetar med att bekämpa livsmedelsbrist. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Grav livsmedelsbrist i EU sammanfaller med omfattande livsmedelsslöseri. Varje medlemsstat bör i sitt operativa program ange hur den kommer att gå tillväga för att på ett samordnat sätt utnyttja synergier mellan strategier för att minska livsmedelsslöseriet och strategier för att bekämpa livsmedelsbrist. Varje medlemsstat bör i sitt operativa program även ange hur den kommer att gå tillväga för att hantera eventuella administrativa hinder för kommersiella och icke-kommersiella organisationer som önskar donera livsmedel till frivilligorganisationer som arbetar med att bekämpa livsmedelsbrist.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | För att de åtgärder som finansieras via fonden ska kunna genomföras kraftfullt och resurseffektivt bör man främja samarbete mellan de regionala och lokala myndigheterna och de organ som företräder det civila samhället. Därför bör medlemsstaterna uppmuntra alla parter som är involverade i utarbetandet och genomförandet av de åtgärder som finansieras via fonden att delta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

För att de åtgärder som finansieras via fonden ska kunna genomföras kraftfullt och resurseffektivt bör man främja samarbete mellan de regionala och lokala myndigheterna och de organ som företräder det civila samhället. Därför bör medlemsstaterna uppmuntra alla parter som är involverade i utarbetandet och genomförandet av de åtgärder som finansieras via fonden att delta.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att fonden ska vara få så stort genomslag som möjligt, särskilt med hänsyn till nationella omständigheter, är det lämpligt att upprätta ett förfarande för eventuella ändringar i det operativa programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att fonden ska vara få så stort genomslag som möjligt, särskilt med hänsyn till nationella omständigheter, är det lämpligt att upprätta ett förfarande för eventuella ändringar i det operativa programmet.

| (9) | För att fonden ska få så stort genomslag som möjligt
  och för att säkerställa största möjliga synergieffekter med ESF-åtgärder
  , särskilt med hänsyn till
  eventuella förändringar av
  nationella omständigheter, är det lämpligt att upprätta ett förfarande för eventuella ändringar i det operativa programmet. |
| --- | --- |

(9)

För att fonden ska få så stort genomslag som möjligt
  och för att säkerställa största möjliga synergieffekter med ESF-åtgärder
  , särskilt med hänsyn till
  eventuella förändringar av
  nationella omständigheter, är det lämpligt att upprätta ett förfarande för eventuella ändringar i det operativa programmet.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Partnerskapsprincipen bör tillämpas på fondens alla nivåer för att de olika behoven ska kunna tillgodoses så effektivt och heltäckande som möjligt och för att man bättre ska kunna nå ut till dem som har det sämst ställt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Partnerskapsprincipen bör tillämpas på fondens alla nivåer för att de olika behoven ska kunna tillgodoses så effektivt och heltäckande som möjligt och för att man bättre ska kunna nå ut till dem som har det sämst ställt.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Utbyten av erfarenheter och bästa lösningar har ett betydande mervärde, och kommissionen bör underlätta sådan spridning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Utbyten av erfarenheter och bästa lösningar har ett betydande mervärde, och kommissionen bör underlätta sådan spridning.

| (10) | Utbyten av erfarenheter och bästa lösningar har ett betydande mervärde
  eftersom de underlättar ömsesidigt lärande
  , och kommissionen bör underlätta
  och främja
  sådan spridning
  och samtidigt eftersträva synergier med utbytet av bästa praxis i samband med andra relevanta fonder, särskilt ESF
  . |
| --- | --- |

(10)

Utbyten av erfarenheter och bästa lösningar har ett betydande mervärde
  eftersom de underlättar ömsesidigt lärande
  , och kommissionen bör underlätta
  och främja
  sådan spridning
  och samtidigt eftersträva synergier med utbytet av bästa praxis i samband med andra relevanta fonder, särskilt ESF
  .

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För att övervaka framstegen i genomförandet av operativa program bör medlemsstaterna utarbeta och tillhandahålla till kommissionen årliga och slutliga genomföranderapporter och på så sätt säkerställa att det finns väsentlig och aktuell information. I samma syfte bör kommissionen och varje medlemsstat hålla ett årligt möte för en bilateral genomgång, om de inte enas om annat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För att övervaka framstegen i genomförandet av operativa program bör medlemsstaterna utarbeta och tillhandahålla till kommissionen årliga och slutliga genomföranderapporter och på så sätt säkerställa att det finns väsentlig och aktuell information. I samma syfte bör kommissionen och varje medlemsstat hålla ett årligt möte för en bilateral genomgång, om de inte enas om annat.

| (11) | För att övervaka framstegen i genomförandet av operativa program bör medlemsstaterna
  , i samarbete med berörda icke-statliga organisationer,
  utarbeta och tillhandahålla till kommissionen årliga och slutliga genomföranderapporter och på så sätt säkerställa att det finns väsentlig och aktuell information. I samma syfte bör kommissionen och varje medlemsstat hålla ett årligt möte för en bilateral genomgång, om de inte enas om annat. |
| --- | --- |

(11)

För att övervaka framstegen i genomförandet av operativa program bör medlemsstaterna
  , i samarbete med berörda icke-statliga organisationer,
  utarbeta och tillhandahålla till kommissionen årliga och slutliga genomföranderapporter och på så sätt säkerställa att det finns väsentlig och aktuell information. I samma syfte bör kommissionen och varje medlemsstat hålla ett årligt möte för en bilateral genomgång, om de inte enas om annat.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För att förbättra kvaliteten och utformningen av varje operativt program och utvärdera fondens genomslag och resurseffektivitet bör utvärderingar i förhand och i efterhand genomföras. Utvärderingarna bör kompletteras med undersökningar av de personer som har det sämst ställt och som har dragit fördel av programmet, och om nödvändigt med hjälp av undersökningar under programperioden. Medlemsstaternas och kommissionens respektive ansvar i detta avseende bör anges närmare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För att förbättra kvaliteten och utformningen av varje operativt program och utvärdera fondens genomslag och resurseffektivitet bör utvärderingar i förhand och i efterhand genomföras. Utvärderingarna bör kompletteras med undersökningar av de personer som har det sämst ställt och som har dragit fördel av programmet, och om nödvändigt med hjälp av undersökningar under programperioden. Medlemsstaternas och kommissionens respektive ansvar i detta avseende bör anges närmare.

| (12) | För att förbättra kvaliteten och utformningen av varje operativt program och utvärdera fondens genomslag och resurseffektivitet bör utvärderingar i förhand och i efterhand genomföras. Utvärderingarna bör kompletteras med undersökningar av de personer som har det sämst ställt och som har dragit fördel av programmet, och om nödvändigt med hjälp av undersökningar under programperioden.
  Dessa utvärderingar bör även respektera slutmottagarnas personliga integritet och genomföras på ett sätt som undviker att stigmatisera de personer som har det sämst ställt.
  Medlemsstaternas och kommissionens respektive ansvar i detta avseende bör anges närmare. |
| --- | --- |

(12)

För att förbättra kvaliteten och utformningen av varje operativt program och utvärdera fondens genomslag och resurseffektivitet bör utvärderingar i förhand och i efterhand genomföras. Utvärderingarna bör kompletteras med undersökningar av de personer som har det sämst ställt och som har dragit fördel av programmet, och om nödvändigt med hjälp av undersökningar under programperioden.
  Dessa utvärderingar bör även respektera slutmottagarnas personliga integritet och genomföras på ett sätt som undviker att stigmatisera de personer som har det sämst ställt.
  Medlemsstaternas och kommissionens respektive ansvar i detta avseende bör anges närmare.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Såsom betonas i Eurostats undersökning ”Measuring material deprivation in the EU – Indicators for the whole population and child-specific indicators” har det forskats mycket i materiell fattigdom, vilket inom den närmaste framtiden kommer att möjliggöra en exaktare uppgiftsinsamling om hushåll, vuxna och barn som lider materiella brister. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Såsom betonas i Eurostats undersökning ”Measuring material deprivation in the EU – Indicators for the whole population and child-specific indicators” har det forskats mycket i materiell fattigdom, vilket inom den närmaste framtiden kommer att möjliggöra en exaktare uppgiftsinsamling om hushåll, vuxna och barn som lider materiella brister.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | Vid framläggande av dessa utvärderingar, som ska kompletteras med undersökningar om de personer som har det sämst ställt, bör man uppmärksamma att brist är ett komplicerat begrepp som det är svårt att få en uppfattning om när man använder ett litet antal indikatorer, eftersom de kan vara vilseledande och därmed leda till en verkningslös politik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

Vid framläggande av dessa utvärderingar, som ska kompletteras med undersökningar om de personer som har det sämst ställt, bör man uppmärksamma att brist är ett komplicerat begrepp som det är svårt att få en uppfattning om när man använder ett litet antal indikatorer, eftersom de kan vara vilseledande och därmed leda till en verkningslös politik.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | Det har betonats i Eurofound (2012) – tredje europeiska undersökningen om livskvalitet, att bedömningen av materiell brist i EU bör mätas utifrån huruvida människor har råd att köpa saker som betraktas som nödvändiga, oavsett vad de äger och hur mycket de tjänar. För utvecklingen av ett bristindex som möjliggör en mer förfinad bedömning av materiell brist bör man därför ta hänsyn till hushållsindikatorer som t.ex. inkomstnivå, lika inkomster, möjligheten att klara sig på sina inkomster, överskuldsättning och tillfredsställelse med den egna levnadsstandarden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

Det har betonats i Eurofound (2012) – tredje europeiska undersökningen om livskvalitet, att bedömningen av materiell brist i EU bör mätas utifrån huruvida människor har råd att köpa saker som betraktas som nödvändiga, oavsett vad de äger och hur mycket de tjänar. För utvecklingen av ett bristindex som möjliggör en mer förfinad bedömning av materiell brist bör man därför ta hänsyn till hushållsindikatorer som t.ex. inkomstnivå, lika inkomster, möjligheten att klara sig på sina inkomster, överskuldsättning och tillfredsställelse med den egna levnadsstandarden.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Medborgarna har rätt att veta hur unionens medel investeras och vilka effekter detta får. För att se till att information om fondens resultat får en bred spridning och för att säkerställa att möjligheter till finansiering är tillgängliga och tydliga bör utförliga regler upprättas om information och kommunikation, särskilt vad gäller medlemsstaternas och mottagarnas ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Medborgarna har rätt att veta hur unionens medel investeras och vilka effekter detta får. För att se till att information om fondens resultat får en bred spridning och för att säkerställa att möjligheter till finansiering är tillgängliga och tydliga bör utförliga regler upprättas om information och kommunikation, särskilt vad gäller medlemsstaternas och mottagarnas ansvar.

| (13) | Medborgarna har rätt att veta hur unionens medel investeras och vilka effekter detta får. För att se till att information om fondens resultat får en bred spridning och för att säkerställa att möjligheter till finansiering är tillgängliga och tydliga bör utförliga regler upprättas om information och kommunikation, särskilt vad gäller medlemsstaternas
  lokala
  och
  regionala myndigheters liksom
  mottagarnas ansvar. |
| --- | --- |

(13)

Medborgarna har rätt att veta hur unionens medel investeras och vilka effekter detta får. För att se till att information om fondens resultat får en bred spridning och för att säkerställa att möjligheter till finansiering är tillgängliga och tydliga bör utförliga regler upprättas om information och kommunikation, särskilt vad gäller medlemsstaternas
  lokala
  och
  regionala myndigheters liksom
  mottagarnas ansvar.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För att unionens resurser ska få en multiplikatoreffekt är det nödvändigt att fastställa en högsta medfinansieringsandel från fonden till de operativa programmen
  och samtidigt beakta
  situationen hos de medlemsstater som har tillfälliga budgetproblem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För att unionens resurser ska få en multiplikatoreffekt är det nödvändigt att fastställa en högsta medfinansieringsandel från fonden till de operativa programmen
  och samtidigt beakta
  situationen hos de medlemsstater som har tillfälliga budgetproblem.

| (15) | För att unionens resurser ska få en multiplikatoreffekt är det nödvändigt att fastställa en högsta medfinansieringsandel från fonden till de operativa programmen. Situationen hos de medlemsstater som har tillfälliga budgetproblem
  bör också beaktas
  . |
| --- | --- |

(15)

För att unionens resurser ska få en multiplikatoreffekt är det nödvändigt att fastställa en högsta medfinansieringsandel från fonden till de operativa programmen. Situationen hos de medlemsstater som har tillfälliga budgetproblem
  bör också beaktas
  .

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Enhetliga och skäliga regler för fonden beträffande stödperioden, insatser och utgifter bör tillämpas i hela unionen. Villkoren för berättigande bör återspegla den speciella karaktären i fondens mål och målgrupper, särskilt via lämpliga villkor för insatsernas stödberättigande samt stödformer och regler och villkor för återbetalning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Enhetliga och skäliga regler för fonden beträffande stödperioden, insatser och utgifter bör tillämpas i hela unionen. Villkoren för berättigande bör återspegla den speciella karaktären i fondens mål och målgrupper, särskilt via lämpliga villkor för insatsernas stödberättigande samt stödformer och regler och villkor för återbetalning.

| (16) | Enhetliga
  , enkla
  och skäliga och för fonden beträffande stödperioden, insatser och utgifter bör tillämpas i hela unionen. Villkoren för berättigande bör återspegla den speciella karaktären i fondens mål och målgrupper, särskilt via lämpliga
  och förenklade
  villkor för insatsernas stödberättigande samt stödformer och regler och villkor för återbetalning. |
| --- | --- |

(16)

Enhetliga
  , enkla
  och skäliga och för fonden beträffande stödperioden, insatser och utgifter bör tillämpas i hela unionen. Villkoren för berättigande bör återspegla den speciella karaktären i fondens mål och målgrupper, särskilt via lämpliga
  och förenklade
  villkor för insatsernas stödberättigande samt stödformer och regler och villkor för återbetalning.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Enligt [förslaget till] Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaderna för jordbruksprodukter [CMO-förordningen] kan produkter som köps in genom offentliga interventioner förbrukas genom att de görs tillgängliga för ordningen för livsmedelsdistribution till de sämst ställda i EU om den ordningen medger det. Beroende på omständigheterna kan livsmedel från användning, beredning eller försäljning av sådana lager vara det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet, varför detta bör möjliggöras i den här förordningen. De belopp som betalas vid transaktioner som rör sådana lager bör användas till förmån för dem som har det sämst ställt och bör inte tillämpas så att medlemsstaternas skyldighet att medfinansiera programmet minskar. För effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastning på dem bör kommissionen i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [CMO-förordningen] anta genomförandeakter om fastställande av förfaranden för hur produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas till förmån för programmet för dem som har det sämst ställt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Enligt [förslaget till] Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaderna för jordbruksprodukter [CMO-förordningen] kan produkter som köps in genom offentliga interventioner förbrukas genom att de görs tillgängliga för ordningen för livsmedelsdistribution till de sämst ställda i EU om den ordningen medger det. Beroende på omständigheterna kan livsmedel från användning, beredning eller försäljning av sådana lager vara det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet, varför detta bör möjliggöras i den här förordningen. De belopp som betalas vid transaktioner som rör sådana lager bör användas till förmån för dem som har det sämst ställt och bör inte tillämpas så att medlemsstaternas skyldighet att medfinansiera programmet minskar. För effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastning på dem bör kommissionen i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [CMO-förordningen] anta genomförandeakter om fastställande av förfaranden för hur produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas till förmån för programmet för dem som har det sämst ställt.

| (17) | Enligt [förslaget till] Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter [förordningen om en samlad marknadsordning] kan produkter som köps in genom offentliga interventioner förbrukas genom att de görs tillgängliga för ordningen för livsmedelsdistribution till de sämst ställda i EU om den ordningen medger det. Beroende på omständigheterna kan livsmedel från användning, beredning eller försäljning av sådana lager vara det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet, varför detta bör möjliggöras i den här förordningen. De belopp som betalas vid transaktioner som rör sådana lager bör användas till förmån för dem som har det sämst ställt och bör inte tillämpas så att medlemsstaternas skyldighet att medfinansiera programmet minskar. För effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastning på dem bör kommissionen i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [förordningen om en samlad marknadsordning] anta genomförandeakter om fastställande av förfaranden för hur produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas till förmån för programmet för dem som har det sämst ställt.
  Partnerorganisationerna bör kunna dela ut ytterligare livsmedel från andra källor, bl.a. från interventionslager som görs tillgängliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr ... [förordningen om en samlad marknadsordning]. |
| --- | --- |

(17)

Enligt [förslaget till] Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter [förordningen om en samlad marknadsordning] kan produkter som köps in genom offentliga interventioner förbrukas genom att de görs tillgängliga för ordningen för livsmedelsdistribution till de sämst ställda i EU om den ordningen medger det. Beroende på omständigheterna kan livsmedel från användning, beredning eller försäljning av sådana lager vara det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet, varför detta bör möjliggöras i den här förordningen. De belopp som betalas vid transaktioner som rör sådana lager bör användas till förmån för dem som har det sämst ställt och bör inte tillämpas så att medlemsstaternas skyldighet att medfinansiera programmet minskar. För effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastning på dem bör kommissionen i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [förordningen om en samlad marknadsordning] anta genomförandeakter om fastställande av förfaranden för hur produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas till förmån för programmet för dem som har det sämst ställt.
  Partnerorganisationerna bör kunna dela ut ytterligare livsmedel från andra källor, bl.a. från interventionslager som görs tillgängliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr ... [förordningen om en samlad marknadsordning].

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Det är nödvändigt att ange de typer av insatser som får vidtas på kommissionens och medlemsstaternas initiativ, som tekniskt bistånd med stöd ur fonden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Det är nödvändigt att ange de typer av insatser som får vidtas på kommissionens och medlemsstaternas initiativ, som tekniskt bistånd med stöd ur fonden.

| (18) | Det är nödvändigt att ange de typer av insatser som får vidtas på kommissionens och medlemsstaternas initiativ, som tekniskt bistånd med stöd ur fonden.
  Beslut om vilka typer av insatser som ska anges bör fattas i nära samarbete med förvaltningsmyndigheter och partnerorganisationer. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att ange de typer av insatser som får vidtas på kommissionens och medlemsstaternas initiativ, som tekniskt bistånd med stöd ur fonden.
  Beslut om vilka typer av insatser som ska anges bör fattas i nära samarbete med förvaltningsmyndigheter och partnerorganisationer.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Unionens budgetåtaganden bör verkställas årligen. För att programförvaltningen ska fungera effektivt bör gemensamma regler fastställas för utbetalning av mellanliggande betalningsansökningar, av det årliga saldot och av slutsaldot. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Unionens budgetåtaganden bör verkställas årligen. För att programförvaltningen ska fungera effektivt bör gemensamma regler fastställas för utbetalning av mellanliggande betalningsansökningar, av det årliga saldot och av slutsaldot.

| (27) | Unionens budgetåtaganden bör verkställas årligen. För att programförvaltningen ska fungera effektivt bör gemensamma
  enkla
  regler fastställas för utbetalning av mellanliggande betalningsansökningar, av det årliga saldot och av slutsaldot. |
| --- | --- |

(27)

Unionens budgetåtaganden bör verkställas årligen. För att programförvaltningen ska fungera effektivt bör gemensamma
  enkla
  regler fastställas för utbetalning av mellanliggande betalningsansökningar, av det årliga saldot och av slutsaldot.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | För att skydda unionens ekonomiska intressen bör det finnas tidsbegränsade åtgärder som gör det möjligt för den delegerade utanordnaren att avbryta utbetalningar när det finns tecken som tyder på allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet, bevis på allvarliga oriktigheter i samband med en ansökan om utbetalning eller underlåtenhet att lämna in handlingar för granskning och godkännande av räkenskaperna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

För att skydda unionens ekonomiska intressen bör det finnas tidsbegränsade åtgärder som gör det möjligt för den delegerade utanordnaren att avbryta utbetalningar när det finns tecken som tyder på allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet, bevis på allvarliga oriktigheter i samband med en ansökan om utbetalning eller underlåtenhet att lämna in handlingar för granskning och godkännande av räkenskaperna.

| (30) | För att skydda unionens ekonomiska intressen bör det finnas tidsbegränsade åtgärder som gör det möjligt för den delegerade utanordnaren att avbryta utbetalningar när det finns tecken som tyder på allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet, bevis på allvarliga oriktigheter i samband med en ansökan om utbetalning, underlåtenhet att lämna in handlingar för granskning och godkännande av räkenskaperna
  eller betydande förseningar i projektgenomförandet, och när det på goda grunder kan styrkas att projektmålen inte uppfylls
  . |
| --- | --- |

(30)

För att skydda unionens ekonomiska intressen bör det finnas tidsbegränsade åtgärder som gör det möjligt för den delegerade utanordnaren att avbryta utbetalningar när det finns tecken som tyder på allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemet, bevis på allvarliga oriktigheter i samband med en ansökan om utbetalning, underlåtenhet att lämna in handlingar för granskning och godkännande av räkenskaperna
  eller betydande förseningar i projektgenomförandet, och när det på goda grunder kan styrkas att projektmålen inte uppfylls
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | En lämplig ram bör skapas för den årliga granskningen och godkännandet av räkenskaperna för att säkerställa att de utgifter som samfinansieras ur unionens budget under varje budgetår används enligt tillämpliga regler. Inom denna ram bör de utsedda organen beträffande det operativa programmet lämna en förvaltningsförklaring till kommissionen, åtföljd av en attesterad årsredovisning, en årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och av kontroller och ett oberoende revisionsuttalande med kontrollrapport. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

En lämplig ram bör skapas för den årliga granskningen och godkännandet av räkenskaperna för att säkerställa att de utgifter som samfinansieras ur unionens budget under varje budgetår används enligt tillämpliga regler. Inom denna ram bör de utsedda organen beträffande det operativa programmet lämna en förvaltningsförklaring till kommissionen, åtföljd av en attesterad årsredovisning, en årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och av kontroller och ett oberoende revisionsuttalande med kontrollrapport.

| (32) | En lämplig ram bör skapas för den årliga granskningen och godkännandet av räkenskaperna för att säkerställa att de utgifter som samfinansieras ur unionens budget under varje budgetår används enligt tillämpliga
  och enkla
  regler. Inom denna ram bör de utsedda organen beträffande det operativa programmet lämna en förvaltningsförklaring till kommissionen, åtföljd av en attesterad årsredovisning, en årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och av kontroller och ett oberoende revisionsuttalande med kontrollrapport. |
| --- | --- |

(32)

En lämplig ram bör skapas för den årliga granskningen och godkännandet av räkenskaperna för att säkerställa att de utgifter som samfinansieras ur unionens budget under varje budgetår används enligt tillämpliga
  och enkla
  regler. Inom denna ram bör de utsedda organen beträffande det operativa programmet lämna en förvaltningsförklaring till kommissionen, åtföljd av en attesterad årsredovisning, en årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och av kontroller och ett oberoende revisionsuttalande med kontrollrapport.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | Intervallen mellan revisionerna av insatser bör stå i proportion till omfattningen av unionens stöd ur fonden. Framför allt bör antalet revisioner minskas när de stödberättigade utgifterna för en insats inte överstiger 100 000  euro. Det bör dock vara möjligt att utföra revisioner närhelst det finns tecken på oriktigheter eller bedrägerier eller som en del i ett granskningsurval. För att omfattningen av kommissionens revision ska stå i proportion till risken bör kommissionen kunna minska sitt revisionsarbete rörande de operativa programmen, om det inte finns några större brister eller om revisionsmyndigheten är tillförlitlig. Dessutom bör man i revisionens omfattning ta full hänsyn till fondens mål och målgruppens natur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Intervallen mellan revisionerna av insatser bör stå i proportion till omfattningen av unionens stöd ur fonden. Framför allt bör antalet revisioner minskas när de stödberättigade utgifterna för en insats inte överstiger 100 000  euro. Det bör dock vara möjligt att utföra revisioner närhelst det finns tecken på oriktigheter eller bedrägerier eller som en del i ett granskningsurval. För att omfattningen av kommissionens revision ska stå i proportion till risken bör kommissionen kunna minska sitt revisionsarbete rörande de operativa programmen, om det inte finns några större brister eller om revisionsmyndigheten är tillförlitlig. Dessutom bör man i revisionens omfattning ta full hänsyn till fondens mål och målgruppens natur.

| (35) | Intervallen mellan revisionerna av insatser bör stå i proportion till omfattningen av unionens stöd ur fonden. Framför allt bör antalet revisioner minskas när de stödberättigade utgifterna för en insats inte överstiger 100 000  euro. Det bör dock vara möjligt att utföra revisioner närhelst det finns tecken på oriktigheter eller bedrägerier eller som en del i ett granskningsurval. För att omfattningen av kommissionens revision ska stå i proportion till risken bör kommissionen kunna minska sitt revisionsarbete rörande de operativa programmen, om det inte finns några större brister eller om revisionsmyndigheten är tillförlitlig. Dessutom bör man i revisionens omfattning ta full hänsyn till fondens mål och målgruppens natur
  samt till att fondens stödmottagare är välgörenhetsorganisationer
  . |
| --- | --- |

(35)

Intervallen mellan revisionerna av insatser bör stå i proportion till omfattningen av unionens stöd ur fonden. Framför allt bör antalet revisioner minskas när de stödberättigade utgifterna för en insats inte överstiger 100 000  euro. Det bör dock vara möjligt att utföra revisioner närhelst det finns tecken på oriktigheter eller bedrägerier eller som en del i ett granskningsurval. För att omfattningen av kommissionens revision ska stå i proportion till risken bör kommissionen kunna minska sitt revisionsarbete rörande de operativa programmen, om det inte finns några större brister eller om revisionsmyndigheten är tillförlitlig. Dessutom bör man i revisionens omfattning ta full hänsyn till fondens mål och målgruppens natur
  samt till att fondens stödmottagare är välgörenhetsorganisationer
  .

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive respekt för människors värdighet och för privat- och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, barns rättigheter, äldre personers rättigheter, jämställdhet och förbudet mot diskriminering. Denna förordning måste tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive respekt för människors värdighet och för privat- och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, barns rättigheter, äldre personers rättigheter, jämställdhet och förbudet mot diskriminering. Denna förordning måste tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer.

| (41) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive respekt för människors värdighet och för privat- och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, barns rättigheter,
  rätten till socialt stöd och till boende,
  äldre personers rättigheter, jämställdhet och förbudet mot diskriminering. Denna förordning måste tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer. |
| --- | --- |

(41)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som i synnerhet erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive respekt för människors värdighet och för privat- och familjelivet, rätten till skydd av personuppgifter, barns rättigheter,
  rätten till socialt stöd och till boende,
  äldre personers rättigheter, jämställdhet och förbudet mot diskriminering. Denna förordning måste tillämpas i enlighet med dessa rättigheter och principer.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 42a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (42a) | Med hänsyn taget till det datum då anbudsförfrågningarna senast ska sändas ut, till tidsfristerna för genomförandet av denna förordning och till den tid som behövs för utarbetandet av de operativa programmen bör det införas regler som medger en smidig övergång under 2014 så att det inte sker något avbrott i livsmedelsförsörjningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42a)

Med hänsyn taget till det datum då anbudsförfrågningarna senast ska sändas ut, till tidsfristerna för genomförandet av denna förordning och till den tid som behövs för utarbetandet av de operativa programmen bör det införas regler som medger en smidig övergång under 2014 så att det inte sker något avbrott i livsmedelsförsörjningen.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 42b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (42b) | Man bör se till att fonden kompletterar program och åtgärder som finansieras enligt ESF och att den samordnas så nära som möjligt med ESF. Man bör undvika att inrätta parallella strukturer för att bekämpa fattigdom som ökar den administrativa bördan och försvårar samordningen och synergieffekterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42b)

Man bör se till att fonden kompletterar program och åtgärder som finansieras enligt ESF och att den samordnas så nära som möjligt med ESF. Man bör undvika att inrätta parallella strukturer för att bekämpa fattigdom som ökar den administrativa bördan och försvårar samordningen och synergieffekterna.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom denna förordning inrättas fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) för tiden 1 januari 2014—31 december 2020, och fondens mål, stödets omfattning, tillgängliga finansiella resurser och kriterierna för tilldelning av dem samt regler för säkerställande av fondens genomslagskraft fastställs. | 1.   Genom denna förordning inrättas fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) för tiden 1 januari 2014—31 december 2020, och fondens mål, stödets omfattning, tillgängliga finansiella resurser och kriterierna för tilldelning av dem samt regler för säkerställande av fondens genomslagskraft
  och resurseffektivitet
  fastställs. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Genom denna förordning inrättas fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) för tiden 1 januari 2014—31 december 2020, och fondens mål, stödets omfattning, tillgängliga finansiella resurser och kriterierna för tilldelning av dem samt regler för säkerställande av fondens genomslagskraft fastställs.

1.   Genom denna förordning inrättas fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (nedan kallad fonden) för tiden 1 januari 2014—31 december 2020, och fondens mål, stödets omfattning, tillgängliga finansiella resurser och kriterierna för tilldelning av dem samt regler för säkerställande av fondens genomslagskraft
  och resurseffektivitet
  fastställs.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I denna förordning avses med | I denna förordning gäller följande definitioner: |
| (1) | de som har det sämst ställt: fysiska personer, antingen enskilda, familjer, hushåll eller grupper bestående av sådana personer, vars behov av bistånd har fastställts på grundval av objektiva kriterier som
  antagits
  av behöriga nationella myndigheter, eller definierats av partnerorganisationer och som godkänts av dessa behöriga myndigheter, |

Kommissionens förslag

Ändring

I denna förordning avses med

I denna förordning gäller följande definitioner:

(1)

de som har det sämst ställt: fysiska personer, antingen enskilda, familjer, hushåll eller grupper bestående av sådana personer, vars behov av bistånd har fastställts på grundval av objektiva kriterier som
  antagits
  av behöriga nationella myndigheter, eller definierats av partnerorganisationer och som godkänts av dessa behöriga myndigheter,

| (1) | de som har det sämst ställt: fysiska personer, antingen enskilda, familjer, hushåll eller grupper bestående av sådana personer, vars behov av bistånd har fastställts på grundval av objektiva kriterier som
  fastställts
  av behöriga nationella myndigheter
  i samarbete med relevanta berörda parter
  , eller
  som
  definierats av partnerorganisationer och som godkänts av dessa
  nationella
  behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

(1)

de som har det sämst ställt: fysiska personer, antingen enskilda, familjer, hushåll eller grupper bestående av sådana personer, vars behov av bistånd har fastställts på grundval av objektiva kriterier som
  fastställts
  av behöriga nationella myndigheter
  i samarbete med relevanta berörda parter
  , eller
  som
  definierats av partnerorganisationer och som godkänts av dessa
  nationella
  behöriga myndigheter,

| (2) | partnerorganisationer: de offentliga organ eller ideella organisationer som direkt eller via andra partnerorganisationer tillhandahåller livsmedel eller
  varor
  till de personer som har det sämst ställt, och vars insatser har valts ut av förvaltningsmyndigheten enligt artikel 29.3 b, |
| --- | --- |

(2)

partnerorganisationer: de offentliga organ eller ideella organisationer som direkt eller via andra partnerorganisationer tillhandahåller livsmedel eller
  varor
  till de personer som har det sämst ställt, och vars insatser har valts ut av förvaltningsmyndigheten enligt artikel 29.3 b,

| (2) | partnerorganisationer: de offentliga organ eller ideella organisationer som direkt eller via andra partnerorganisationer tillhandahåller livsmedel eller/
  och grundläggande materiellt bistånd – i enlighet med stödkriterierna i artikel 24 –
  till de personer som har det sämst ställt, och vars insatser har valts ut av förvaltningsmyndigheten enligt artikel 29.3 b, |
| --- | --- |

(2)

partnerorganisationer: de offentliga organ eller ideella organisationer som direkt eller via andra partnerorganisationer tillhandahåller livsmedel eller/
  och grundläggande materiellt bistånd – i enlighet med stödkriterierna i artikel 24 –
  till de personer som har det sämst ställt, och vars insatser har valts ut av förvaltningsmyndigheten enligt artikel 29.3 b,

| (3) | nationella system: alla system som åtminstone delvis har samma syfte som fonden och som genomförs på nationell, regional eller lokal nivå, antingen av offentliga organ eller av ideella organisationer, |
| --- | --- |

(3)

nationella system: alla system som åtminstone delvis har samma syfte som fonden och som genomförs på nationell, regional eller lokal nivå, antingen av offentliga organ eller av ideella organisationer,

| (3) | nationella system: alla system som åtminstone delvis har samma syfte som fonden och som genomförs på nationell, regional eller lokal nivå, antingen av offentliga organ eller av ideella organisationer, |
| --- | --- |

(3)

nationella system: alla system som åtminstone delvis har samma syfte som fonden och som genomförs på nationell, regional eller lokal nivå, antingen av offentliga organ eller av ideella organisationer,

| (4) | insats: ett projekt, ett avtal, eller en åtgärd som valts ut av förvaltningsmyndigheten för det operativa programmet i fråga eller på myndighetens ansvar, och som bidrar till målen för det operativa programmet som den är kopplad till, |
| --- | --- |

(4)

insats: ett projekt, ett avtal, eller en åtgärd som valts ut av förvaltningsmyndigheten för det operativa programmet i fråga eller på myndighetens ansvar, och som bidrar till målen för det operativa programmet som den är kopplad till,

| (4) | insats: ett projekt, ett avtal, eller en åtgärd som valts ut av förvaltningsmyndigheten för det operativa programmet i fråga eller på myndighetens ansvar, och som bidrar till målen för det operativa programmet som den är kopplad till, |
| --- | --- |

(4)

insats: ett projekt, ett avtal, eller en åtgärd som valts ut av förvaltningsmyndigheten för det operativa programmet i fråga eller på myndighetens ansvar, och som bidrar till målen för det operativa programmet som den är kopplad till,

| (5) | genomförd insats: en insats som konkret har fullbordats eller genomförts fullt ut, och för vilken stödmottagarna genomfört alla utbetalningar och mottagit motsvarande bidrag ur det operativa programmet, |
| --- | --- |

(5)

genomförd insats: en insats som konkret har fullbordats eller genomförts fullt ut, och för vilken stödmottagarna genomfört alla utbetalningar och mottagit motsvarande bidrag ur det operativa programmet,

| (5) | genomförd insats: en insats som konkret har fullbordats eller genomförts fullt ut, och för vilken stödmottagarna genomfört alla utbetalningar och mottagit motsvarande bidrag ur det operativa programmet, |
| --- | --- |

(5)

genomförd insats: en insats som konkret har fullbordats eller genomförts fullt ut, och för vilken stödmottagarna genomfört alla utbetalningar och mottagit motsvarande bidrag ur det operativa programmet,

| (6) | stödmottagare: ett offentligt eller privat organ, med ansvar för att inleda eller för att inleda och genomföra insatser, |
| --- | --- |

(6)

stödmottagare: ett offentligt eller privat organ, med ansvar för att inleda eller för att inleda och genomföra insatser,

| (6) | stödmottagare: ett offentligt eller privat organ, med ansvar för att inleda eller för att inleda och genomföra insatser, |
| --- | --- |

(6)

stödmottagare: ett offentligt eller privat organ, med ansvar för att inleda eller för att inleda och genomföra insatser,

| (7) | slutmottagare: de personer som
  har det sämst ställt
  som får
  livsmedel eller varor eller
  omfattas av de kompletterande åtgärderna, |
| --- | --- |

(7)

slutmottagare: de personer som
  har det sämst ställt
  som får
  livsmedel eller varor eller
  omfattas av de kompletterande åtgärderna,

| (7) | slutmottagare: de personer som
  lider livsmedelsbrist och/eller materiell brist och
  som får
  icke-finansiellt bistånd och/eller som
  omfattas av de kompletterande åtgärderna
  inom ramen för denna fond
  , |
| --- | --- |

(7)

slutmottagare: de personer som
  lider livsmedelsbrist och/eller materiell brist och
  som får
  icke-finansiellt bistånd och/eller som
  omfattas av de kompletterande åtgärderna
  inom ramen för denna fond
  ,

| (7a) | kompletterande åtgärder: åtgärder utöver utdelning av livsmedel och grundläggande materiellt bistånd som vidtas för att få slut på den sociala utestängningen och för att hantera sociala krislägen på ett mer självständigt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

(7a)

kompletterande åtgärder: åtgärder utöver utdelning av livsmedel och grundläggande materiellt bistånd som vidtas för att få slut på den sociala utestängningen och för att hantera sociala krislägen på ett mer självständigt och hållbart sätt.

| (8) | offentligt stöd: ekonomiskt stöd som ges för att finansiera en insats som har sitt ursprung i nationella, regionala eller lokala myndigheters budget, från unionens budget för fonden, från offentligrättsliga organs budget eller från budgeten för en sammanslutning av myndigheter eller offentligrättsliga organ enligt artikel 1.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG, |
| --- | --- |

(8)

offentligt stöd: ekonomiskt stöd som ges för att finansiera en insats som har sitt ursprung i nationella, regionala eller lokala myndigheters budget, från unionens budget för fonden, från offentligrättsliga organs budget eller från budgeten för en sammanslutning av myndigheter eller offentligrättsliga organ enligt artikel 1.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG,

| (8) | offentligt stöd: ekonomiskt stöd som ges för att finansiera en insats som har sitt ursprung i nationella, regionala eller lokala myndigheters budget, från unionens budget för fonden, från offentligrättsliga organs budget eller från budgeten för en sammanslutning av myndigheter eller offentligrättsliga organ enligt artikel 1.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG, |
| --- | --- |

(8)

offentligt stöd: ekonomiskt stöd som ges för att finansiera en insats som har sitt ursprung i nationella, regionala eller lokala myndigheters budget, från unionens budget för fonden, från offentligrättsliga organs budget eller från budgeten för en sammanslutning av myndigheter eller offentligrättsliga organ enligt artikel 1.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG,

| (9) | förmedlande organ: ett offentligt eller privat organ som en förvaltningsmyndighet eller en attesterande myndighet ansvarar för eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning beträffande insatser som genomförs av bidragsmottagare, |
| --- | --- |

(9)

förmedlande organ: ett offentligt eller privat organ som en förvaltningsmyndighet eller en attesterande myndighet ansvarar för eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning beträffande insatser som genomförs av bidragsmottagare,

| (9) | förmedlande organ: ett offentligt eller privat organ som en förvaltningsmyndighet eller en attesterande myndighet ansvarar för eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning beträffande insatser som genomförs av bidragsmottagare, |
| --- | --- |

(9)

förmedlande organ: ett offentligt eller privat organ som en förvaltningsmyndighet eller en attesterande myndighet ansvarar för eller som utför uppgifter för en sådan myndighets räkning beträffande insatser som genomförs av bidragsmottagare,

| (10) | räkenskapsår: tiden 1 juli–30 juni, utom för det första räkenskapsåret, som omfattar perioden från den första dagen då utgifterna är stödberättigande till den 30 juni 2015, och det sista räkenskapsåret är tiden mellan den 1 juli 2022 och den 30 juni 2023 . |
| --- | --- |

(10)

räkenskapsår: tiden 1 juli–30 juni, utom för det första räkenskapsåret, som omfattar perioden från den första dagen då utgifterna är stödberättigande till den 30 juni 2015, och det sista räkenskapsåret är tiden mellan den 1 juli 2022 och den 30 juni 2023 .

| (10) | räkenskapsår: tiden 1 juli–30 juni, utom för det första räkenskapsåret, som omfattar perioden från den första dagen då utgifterna är stödberättigande till den 30 juni 2015, och det sista räkenskapsåret är tiden mellan den 1 juli 2022 och den 30 juni 2023 . |
| --- | --- |

(10)

räkenskapsår: tiden 1 juli–30 juni, utom för det första räkenskapsåret, som omfattar perioden från den första dagen då utgifterna är stödberättigande till den 30 juni 2015, och det sista räkenskapsåret är tiden mellan den 1 juli 2022 och den 30 juni 2023 .

| (11) | budgetår: tiden från och med den 1 januari till och med den 31 december. |
| --- | --- |

(11)

budgetår: tiden från och med den 1 januari till och med den 31 december.

| (11) | budgetår: tiden från och med den 1 januari till och med den 31 december. |
| --- | --- |

(11)

budgetår: tiden från och med den 1 januari till och med den 31 december.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a |
| | Alla medlemsstater ska ha rätt att använda fonden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2a

Alla medlemsstater ska ha rätt att använda fonden.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Fonden ska främja den sociala sammanhållningen i unionen genom att bidra till att uppnå målet enligt Europa 2020-strategin att minska fattigdomen med minst 20 miljoner personer som riskerar fattigdom och social utestängning. Förutom detta allmänna mål ska fonden bidra till att uppnå det specifika målen som
  är
  att åtgärda de värsta formerna av fattigdom i unionen genom att tillhandahålla icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt. Detta mål ska
  mätas med antalet personer som får bistånd ur fonden
  . | 1.   Fonden ska främja den sociala sammanhållningen
  , stärka den sociala integrationen och bekämpa fattigdomen
  i unionen genom att bidra till att uppnå målet enligt Europa 2020-strategin att minska fattigdomen med minst 20 miljoner personer som riskerar fattigdom och social utestängning. Förutom detta allmänna mål ska fonden bidra till att uppnå det specifika mål som
  går ut på
  att åtgärda
  och utrota
  de värsta formerna av fattigdom
  , särskilt livsmedelsfattigdom,
  i unionen genom att tillhandahålla icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt. |
| | 2.
     
  Fonden ska bidra till att livsmedelsfattigdomen varaktigt utrotas och den ska ge de personer som har det sämst ställt utsikter till ett anständigt liv.
  Detta mål
  och fondens strukturella påverkan
  ska
  bedömas kvalitativt och kvantitativt
  . |
| | 3.
     
  Fonden ska användas för att komplettera, inte för att ersätta eller minska nationella program för hållbar fattigdomsutrotning och social integration, vilket fortfarande är medlemsstaternas ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

Fonden ska främja den sociala sammanhållningen i unionen genom att bidra till att uppnå målet enligt Europa 2020-strategin att minska fattigdomen med minst 20 miljoner personer som riskerar fattigdom och social utestängning. Förutom detta allmänna mål ska fonden bidra till att uppnå det specifika målen som
  är
  att åtgärda de värsta formerna av fattigdom i unionen genom att tillhandahålla icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt. Detta mål ska
  mätas med antalet personer som får bistånd ur fonden
  .

1.   Fonden ska främja den sociala sammanhållningen
  , stärka den sociala integrationen och bekämpa fattigdomen
  i unionen genom att bidra till att uppnå målet enligt Europa 2020-strategin att minska fattigdomen med minst 20 miljoner personer som riskerar fattigdom och social utestängning. Förutom detta allmänna mål ska fonden bidra till att uppnå det specifika mål som
  går ut på
  att åtgärda
  och utrota
  de värsta formerna av fattigdom
  , särskilt livsmedelsfattigdom,
  i unionen genom att tillhandahålla icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt.

2.
     
  Fonden ska bidra till att livsmedelsfattigdomen varaktigt utrotas och den ska ge de personer som har det sämst ställt utsikter till ett anständigt liv.
  Detta mål
  och fondens strukturella påverkan
  ska
  bedömas kvalitativt och kvantitativt
  .

3.
     
  Fonden ska användas för att komplettera, inte för att ersätta eller minska nationella program för hållbar fattigdomsutrotning och social integration, vilket fortfarande är medlemsstaternas ansvar.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Fonden ska stödja nationella system där livsmedelsprodukter och
  baskonsumentvaror
  för personligt bruk för
  hemlösa eller barn
  delas ut till de personer som har det sämst ställt via partnerorganisationer som väljs ut av medlemsstaterna. | 1.   Fonden ska stödja nationella system där livsmedelsprodukter och
  /eller grundläggande materiellt bistånd, inklusive startpaket,
  för personligt bruk för
  slutmottagarna
  delas ut till de personer som har det sämst ställt via partnerorganisationer som väljs ut av medlemsstaterna. |
| 2.   Fonden får stödja åtgärder som kompletterar tillhandahållandet av livsmedel och
  varor
  , och som bidrar till social inkludering
  av
  de personer som har det sämst ställt. | 2.
     Fonden får stödja åtgärder som kompletterar tillhandahållandet av livsmedel och
  grundläggande materiellt bistånd
  , och som bidrar till social inkludering
  och sunda kostvanor och som leder till att
  de personer som har det sämst ställt
  blir mindre beroende
  .
  Sådana åtgärder bör vara nära kopplade till Europeiska socialfondens verksamhet på lokalplanet och till den verksamhet som bedrivs av organisationer som arbetar med att utrota fattigdomen. |
| | 2a.
     
  Fonden får hjälpa stödmottagarna att effektivare utnyttja lokala distributionskedjor, för att därmed öka och diversifiera tillgången på livsmedel för dem som har det sämst ställt samt minska och förebygga livsmedelsslöseri. |
| 3.   Fonden ska stödja lärande av varandra, nätverksarbete och spridning av bra rutiner när det gäller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt. | 3.
     Fonden ska
  på europeisk nivå
  stödja lärande av varandra, nätverksarbete och spridning av bra rutiner när det gäller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt.
  Relevanta organisationer och projekt som inte utnyttjar fonden får också inkluderas. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Fonden ska stödja nationella system där livsmedelsprodukter och
  baskonsumentvaror
  för personligt bruk för
  hemlösa eller barn
  delas ut till de personer som har det sämst ställt via partnerorganisationer som väljs ut av medlemsstaterna.

1.   Fonden ska stödja nationella system där livsmedelsprodukter och
  /eller grundläggande materiellt bistånd, inklusive startpaket,
  för personligt bruk för
  slutmottagarna
  delas ut till de personer som har det sämst ställt via partnerorganisationer som väljs ut av medlemsstaterna.

2.   Fonden får stödja åtgärder som kompletterar tillhandahållandet av livsmedel och
  varor
  , och som bidrar till social inkludering
  av
  de personer som har det sämst ställt.

2.
     Fonden får stödja åtgärder som kompletterar tillhandahållandet av livsmedel och
  grundläggande materiellt bistånd
  , och som bidrar till social inkludering
  och sunda kostvanor och som leder till att
  de personer som har det sämst ställt
  blir mindre beroende
  .
  Sådana åtgärder bör vara nära kopplade till Europeiska socialfondens verksamhet på lokalplanet och till den verksamhet som bedrivs av organisationer som arbetar med att utrota fattigdomen.

2a.
     
  Fonden får hjälpa stödmottagarna att effektivare utnyttja lokala distributionskedjor, för att därmed öka och diversifiera tillgången på livsmedel för dem som har det sämst ställt samt minska och förebygga livsmedelsslöseri.

3.   Fonden ska stödja lärande av varandra, nätverksarbete och spridning av bra rutiner när det gäller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt.

3.
     Fonden ska
  på europeisk nivå
  stödja lärande av varandra, nätverksarbete och spridning av bra rutiner när det gäller icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt.
  Relevanta organisationer och projekt som inte utnyttjar fonden får också inkluderas.

Ändring 40 och 76

Förslag till förordning

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den del av unionens budget som anslås till fonden ska genomföras inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaterna och kommissionen i enlighet med artikel 55.1 b i budgetförordningen, med undantag av tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning enligt artikel 55.1 a i budgetförordningen. | 1.   Den del av unionens budget som anslås till fonden ska genomföras inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaterna och kommissionen i enlighet med artikel 55.1 b i budgetförordningen, med undantag av tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning enligt artikel 55.1 a i budgetförordningen. |
| 2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stödet från fonden är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga instrument. | 2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stödet från fonden är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga instrument. |
| 3.   Stödet från fonden ska
  genomföras
  i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. | 3.   Stödet från fonden ska
  tillhandahållas
  i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna
  liksom med behöriga regionala och lokala myndigheter samt med deltagande partnerorganisationer
  . |
| 4.   Medlemsstaterna och de myndigheter som medlemsstaterna utsett i detta syfte ska ansvara för genomförandet av operativa program och genomföra sina uppgifter enligt denna förordning i överensstämmelse med medlemsstaternas institutionella, rättsliga och finansiella ram samt i enlighet med denna förordning. | 4.   Medlemsstaterna och de myndigheter som medlemsstaterna utsett i detta syfte
  , eller i förekommande fall de behöriga regionala myndigheterna,
  ska ansvara för genomförandet av operativa program och genomföra sina uppgifter enligt denna förordning i överensstämmelse med medlemsstaternas institutionella, rättsliga och finansiella ram samt i enlighet med denna förordning. |
| 5.   Bestämmelserna för genomförandet och användningen av fonden, särskilt de ekonomiska och administrativa medel som krävs för rapportering, utvärdering, förvaltning och kontroll, ska
  stå i proportion
  till det
  stöd som anslagits
  . | 5.   Bestämmelserna för genomförandet och användningen av fonden, särskilt de ekonomiska och administrativa medel som krävs för rapportering, utvärdering, förvaltning och kontroll, ska
  beakta den begränsade administrativa kapaciteten hos organisationer som i första hand är beroende av frivilliga för sin verksamhet och garantera att de inte leder
  till
  större administrativa bördor för dessa organisationer än
  det
  föregående programmet gjorde
  . |
| 6.   I enlighet med sina respektive ansvarsområden ska kommissionen och medlemsstaterna se till att insatserna samordnas med Europeiska socialfonden och unionens övriga politik och instrument. | 6.   I enlighet med sina respektive ansvarsområden ska kommissionen och medlemsstaterna
  , i syfte att undvika dubbelfinansiering,
  se till att insatserna samordnas med Europeiska socialfonden och unionens övriga politik och instrument
  , särskilt unionens åtgärder på hälsoområdet
  . |
| 7.   Kommissionen, medlemsstaterna och stödmottagarna ska tillämpa principen om sund ekonomisk förvaltning i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen. | 7.   Kommissionen, medlemsstaterna och stödmottagarna ska tillämpa principen om sund ekonomisk förvaltning i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen. |
| 8.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att fonden fungerar effektivt, framför allt genom övervakning, rapportering och utvärdering. | 8.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att fonden fungerar effektivt, framför allt genom övervakning, rapportering och utvärdering
  och genom nära och regelbundna samråd med lokala och regionala myndigheter och partnerorganisationer som genomför fondens åtgärder i konsekvensbedömningarna
  . |
| 9.   Kommissionen och medlemsstaterna ska utföra sina respektive uppgifter som rör fonden på ett sådant sätt att den administrativa bördan för stödmottagarna minskas. | 9.   Kommissionen och medlemsstaterna
  ska se till att fonden är ändamålsenlig och
  ska utföra sina respektive uppgifter som rör fonden på ett sådant sätt att den administrativa bördan för stödmottagarna minskas. |
| 10.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att jämställdhet och integrering av jämställdhetsprincipen
  främjas
  i alla led av genomförandet av fonden. Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning i samband med tillgången till fonden. | 10.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att
  hänsyn tas till
  jämställdhet och integrering av jämställdhetsprincipen i alla led av
  utformningen, planeringen, förvaltningen,
  genomförandet
  , övervakningen och utvärderingen av fonden liksom i informations- och upplysningskampanjer och i utbytet av bästa praxis, samtidigt som könsuppdelade uppgifter används när sådana är tillgängliga
  . Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning i samband med tillgången till fonden
  samt tillhörande program och verksamheter
  . |
| 11.   Insatser som finansieras ur fonden ska vara förenliga med tillämplig unionslagstiftning och med nationell lagstiftning. I synnerhet får fonden endast användas för att stödja utdelning av livsmedel eller
  varor
  som överensstämmer med unionens lagstiftning om konsumentprodukters säkerhet. | 11.   Insatser som finansieras ur fonden ska vara förenliga med tillämplig unionslagstiftning och med nationell lagstiftning. I synnerhet får fonden endast användas för att stödja utdelning av livsmedel eller
  grundläggande materiellt bistånd
  som överensstämmer med unionens lagstiftning om konsumentprodukters säkerhet. |
| | 11a.
     
  Där så är lämpligt ska valet av livsmedelsprodukter grundas på principerna om ett balanserat näringsintag och kvalitetslivsmedel, inklusive färska produkter, och bidra till goda kostvanor hos slutmottagarna. |
| 12.   Medlemsstaterna och stödmottagarna ska välja ut livsmedelsprodukterna och
  varorna
  med ledning av objektiva kriterier.
  I urvalskriterierna för livsmedelsprodukter och i förekommande fall varor ska hänsyn också tas till klimat- och miljöaspekter, i synnerhet för att minska slöseri med livsmedel. | 12.   Medlemsstaterna och stödmottagarna ska välja ut livsmedelsprodukterna och
  det grundläggande materiella biståndet
  med ledning av objektiva kriterier
  som har anknytning till behoven hos de personer som har det sämst ställt
  . |
| | 12a.
     
  Där så är lämpligt ska lokalt och regionalt tillverkade produkter prioriteras, med beaktande av klimat- och miljömässiga hänsyn, i synnerhet för att minska livsmedelsslöseriet i distributionskedjans samtliga led. Detta kan omfatta partnerskap med företag i hela distributionskedjan i en anda präglad av företagens sociala ansvarstagande. |
| | 12b.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stöd som beviljas inom ramen för denna fond respekterar värdigheten hos de personer som har det sämst ställt. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Den del av unionens budget som anslås till fonden ska genomföras inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaterna och kommissionen i enlighet med artikel 55.1 b i budgetförordningen, med undantag av tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning enligt artikel 55.1 a i budgetförordningen.

1.   Den del av unionens budget som anslås till fonden ska genomföras inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaterna och kommissionen i enlighet med artikel 55.1 b i budgetförordningen, med undantag av tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning enligt artikel 55.1 a i budgetförordningen.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stödet från fonden är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga instrument.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stödet från fonden är förenligt med unionens politik och prioriteringar och att det kompletterar unionens övriga instrument.

3.   Stödet från fonden ska
  genomföras
  i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna.

3.   Stödet från fonden ska
  tillhandahållas
  i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna
  liksom med behöriga regionala och lokala myndigheter samt med deltagande partnerorganisationer
  .

4.   Medlemsstaterna och de myndigheter som medlemsstaterna utsett i detta syfte ska ansvara för genomförandet av operativa program och genomföra sina uppgifter enligt denna förordning i överensstämmelse med medlemsstaternas institutionella, rättsliga och finansiella ram samt i enlighet med denna förordning.

4.   Medlemsstaterna och de myndigheter som medlemsstaterna utsett i detta syfte
  , eller i förekommande fall de behöriga regionala myndigheterna,
  ska ansvara för genomförandet av operativa program och genomföra sina uppgifter enligt denna förordning i överensstämmelse med medlemsstaternas institutionella, rättsliga och finansiella ram samt i enlighet med denna förordning.

5.   Bestämmelserna för genomförandet och användningen av fonden, särskilt de ekonomiska och administrativa medel som krävs för rapportering, utvärdering, förvaltning och kontroll, ska
  stå i proportion
  till det
  stöd som anslagits
  .

5.   Bestämmelserna för genomförandet och användningen av fonden, särskilt de ekonomiska och administrativa medel som krävs för rapportering, utvärdering, förvaltning och kontroll, ska
  beakta den begränsade administrativa kapaciteten hos organisationer som i första hand är beroende av frivilliga för sin verksamhet och garantera att de inte leder
  till
  större administrativa bördor för dessa organisationer än
  det
  föregående programmet gjorde
  .

6.   I enlighet med sina respektive ansvarsområden ska kommissionen och medlemsstaterna se till att insatserna samordnas med Europeiska socialfonden och unionens övriga politik och instrument.

6.   I enlighet med sina respektive ansvarsområden ska kommissionen och medlemsstaterna
  , i syfte att undvika dubbelfinansiering,
  se till att insatserna samordnas med Europeiska socialfonden och unionens övriga politik och instrument
  , särskilt unionens åtgärder på hälsoområdet
  .

7.   Kommissionen, medlemsstaterna och stödmottagarna ska tillämpa principen om sund ekonomisk förvaltning i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen.

7.   Kommissionen, medlemsstaterna och stödmottagarna ska tillämpa principen om sund ekonomisk förvaltning i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen.

8.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att fonden fungerar effektivt, framför allt genom övervakning, rapportering och utvärdering.

8.   Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att fonden fungerar effektivt, framför allt genom övervakning, rapportering och utvärdering
  och genom nära och regelbundna samråd med lokala och regionala myndigheter och partnerorganisationer som genomför fondens åtgärder i konsekvensbedömningarna
  .

9.   Kommissionen och medlemsstaterna ska utföra sina respektive uppgifter som rör fonden på ett sådant sätt att den administrativa bördan för stödmottagarna minskas.

9.   Kommissionen och medlemsstaterna
  ska se till att fonden är ändamålsenlig och
  ska utföra sina respektive uppgifter som rör fonden på ett sådant sätt att den administrativa bördan för stödmottagarna minskas.

10.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att jämställdhet och integrering av jämställdhetsprincipen
  främjas
  i alla led av genomförandet av fonden. Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning i samband med tillgången till fonden.

10.   Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att
  hänsyn tas till
  jämställdhet och integrering av jämställdhetsprincipen i alla led av
  utformningen, planeringen, förvaltningen,
  genomförandet
  , övervakningen och utvärderingen av fonden liksom i informations- och upplysningskampanjer och i utbytet av bästa praxis, samtidigt som könsuppdelade uppgifter används när sådana är tillgängliga
  . Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning i samband med tillgången till fonden
  samt tillhörande program och verksamheter
  .

11.   Insatser som finansieras ur fonden ska vara förenliga med tillämplig unionslagstiftning och med nationell lagstiftning. I synnerhet får fonden endast användas för att stödja utdelning av livsmedel eller
  varor
  som överensstämmer med unionens lagstiftning om konsumentprodukters säkerhet.

11.   Insatser som finansieras ur fonden ska vara förenliga med tillämplig unionslagstiftning och med nationell lagstiftning. I synnerhet får fonden endast användas för att stödja utdelning av livsmedel eller
  grundläggande materiellt bistånd
  som överensstämmer med unionens lagstiftning om konsumentprodukters säkerhet.

11a.
     
  Där så är lämpligt ska valet av livsmedelsprodukter grundas på principerna om ett balanserat näringsintag och kvalitetslivsmedel, inklusive färska produkter, och bidra till goda kostvanor hos slutmottagarna.

12.   Medlemsstaterna och stödmottagarna ska välja ut livsmedelsprodukterna och
  varorna
  med ledning av objektiva kriterier.
  I urvalskriterierna för livsmedelsprodukter och i förekommande fall varor ska hänsyn också tas till klimat- och miljöaspekter, i synnerhet för att minska slöseri med livsmedel.

12.   Medlemsstaterna och stödmottagarna ska välja ut livsmedelsprodukterna och
  det grundläggande materiella biståndet
  med ledning av objektiva kriterier
  som har anknytning till behoven hos de personer som har det sämst ställt
  .

12a.
     
  Där så är lämpligt ska lokalt och regionalt tillverkade produkter prioriteras, med beaktande av klimat- och miljömässiga hänsyn, i synnerhet för att minska livsmedelsslöseriet i distributionskedjans samtliga led. Detta kan omfatta partnerskap med företag i hela distributionskedjan i en anda präglad av företagens sociala ansvarstagande.

12b.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska se till att stöd som beviljas inom ramen för denna fond respekterar värdigheten hos de personer som har det sämst ställt.

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De samlade medel som ska vara tillgängliga för budgetåtaganden från fonden under åren 2014–2020
  ska uppgå till 2 500 000 000  euro
  i 2011 års priser
  , i enlighet med den uppdelning per år som fastställs i bilaga II
  . | 1.   De samlade medel som ska vara tillgängliga för budgetåtaganden från fonden under åren 2014–2020 (i 2011 års priser
  ) ska i reella termer inte vara lägre än sju gånger det budgetbelopp som i 2011 års budget antogs för det europeiska programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   De samlade medel som ska vara tillgängliga för budgetåtaganden från fonden under åren 2014–2020
  ska uppgå till 2 500 000 000  euro
  i 2011 års priser
  , i enlighet med den uppdelning per år som fastställs i bilaga II
  .

1.   De samlade medel som ska vara tillgängliga för budgetåtaganden från fonden under åren 2014–2020 (i 2011 års priser
  ) ska i reella termer inte vara lägre än sju gånger det budgetbelopp som i 2011 års budget antogs för det europeiska programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda
  .

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska i enlighet med artikel 84.5 i förordning (EU) nr .... (grundförordningen) genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen, utan att det påverkar punkt 4 i den här artikeln, med
  beaktande av följande
  indikatorer
  sammanställda
  av Eurostat: | 3.   Kommissionen ska i enlighet med artikel 84.5 i förordning (EU) nr .... (grundförordningen) genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen, utan att det påverkar punkt 4 i den här artikeln, med
  utgångspunkt i de senaste
  indikatorer
  som sammanställts
  av Eurostat
  rörande följande
  : |
| a) | Den befolkning som lever i grav materiell fattigdom. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen ska i enlighet med artikel 84.5 i förordning (EU) nr .... (grundförordningen) genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen, utan att det påverkar punkt 4 i den här artikeln, med
  beaktande av följande
  indikatorer
  sammanställda
  av Eurostat:

3.   Kommissionen ska i enlighet med artikel 84.5 i förordning (EU) nr .... (grundförordningen) genom genomförandeakter anta ett beslut om årlig fördelning per medlemsstat av de samlade medlen, utan att det påverkar punkt 4 i den här artikeln, med
  utgångspunkt i de senaste
  indikatorer
  som sammanställts
  av Eurostat
  rörande följande
  :

a)

Den befolkning som lever i grav materiell fattigdom.

| a) | Den befolkning som lever i grav materiell fattigdom
  , som en procentandel av den totala befolkningen
  . |
| --- | --- |

a)

Den befolkning som lever i grav materiell fattigdom
  , som en procentandel av den totala befolkningen
  .

| b) | Den
  befolkning
  som lever i hushåll med mycket låg arbetsintensitet. |
| --- | --- |

b)

Den
  befolkning
  som lever i hushåll med mycket låg arbetsintensitet.

| b) | Förändringar i
  den
  befolkningsgrupp
  som lever i hushåll med mycket låg arbetsintensitet. |
| --- | --- |

b)

Förändringar i
  den
  befolkningsgrupp
  som lever i hushåll med mycket låg arbetsintensitet.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska inom tre månader efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen lämna in ett operativ program som omfattar tiden 1 januari 2014—31 december 2020 och som innehåller följande: | 1.   Varje medlemsstat ska inom tre månader efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen lämna in ett operativt program som omfattar tiden 1 januari 2014—31 december 2020 och som innehåller följande: |
| | -a) | Ett angivande av hur stor del av det avsatta beloppet som ska användas. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Varje medlemsstat ska inom tre månader efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen lämna in ett operativ program som omfattar tiden 1 januari 2014—31 december 2020 och som innehåller följande:

1.   Varje medlemsstat ska inom tre månader efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen lämna in ett operativt program som omfattar tiden 1 januari 2014—31 december 2020 och som innehåller följande:

-a)

Ett angivande av hur stor del av det avsatta beloppet som ska användas.

| a) | En
  kartläggning och en
  motivering av valet av den materiella brist eller de materiella brister som ska
  ingå i det operativa programmet
  och en beskrivning av
  varje typ av materiell brist som ska åtgärdas, av huvuddragen i och målen för livsmedels- och varuutdelningen och de kompletterande åtgärderna som kan tillhandahållas
  med beaktande av resultaten av den förhandsutvärdering som utförts i enlighet med artikel 14. |
| --- | --- |

a)

En
  kartläggning och en
  motivering av valet av den materiella brist eller de materiella brister som ska
  ingå i det operativa programmet
  och en beskrivning av
  varje typ av materiell brist som ska åtgärdas, av huvuddragen i och målen för livsmedels- och varuutdelningen och de kompletterande åtgärderna som kan tillhandahållas
  med beaktande av resultaten av den förhandsutvärdering som utförts i enlighet med artikel 14.

| a) | En motivering av valet av den materiella brist eller de materiella brister som ska
  åtgärdas
  och en beskrivning av
  det operativa programmets huvuddrag,
  med beaktande av resultaten av den förhandsutvärdering som utförts i enlighet med artikel 14. |
| --- | --- |

a)

En motivering av valet av den materiella brist eller de materiella brister som ska
  åtgärdas
  och en beskrivning av
  det operativa programmets huvuddrag,
  med beaktande av resultaten av den förhandsutvärdering som utförts i enlighet med artikel 14.

| b) | En beskrivning av motsvarande nationella system för varje typ av materiell brist som åtgärdas. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av motsvarande nationella system för varje typ av materiell brist som åtgärdas.

| b) | En beskrivning av motsvarande nationella system för varje typ av materiell brist som åtgärdas. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av motsvarande nationella system för varje typ av materiell brist som åtgärdas.

| c) | En beskrivning av mekanismen som fastställer urvalskriterierna för de personer som har det sämst ställt, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av mekanismen som fastställer urvalskriterierna för de personer som har det sämst ställt, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist.

| c) | En beskrivning av mekanismen som fastställer urvalskriterierna för de personer som har det sämst ställt, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av mekanismen som fastställer urvalskriterierna för de personer som har det sämst ställt, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist.

| d) | Kriterier för urval av insatser och en beskrivning av urvalsmekanismen, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist. |
| --- | --- |

d)

Kriterier för urval av insatser och en beskrivning av urvalsmekanismen, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist.

| d) | Kriterier för urval av insatser och en beskrivning av urvalsmekanismen, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist. |
| --- | --- |

d)

Kriterier för urval av insatser och en beskrivning av urvalsmekanismen, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist.

| e) | Kriterier för urval av partnerorganisationer, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist. |
| --- | --- |

e)

Kriterier för urval av partnerorganisationer, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist.

| e) | Kriterier för urval av partnerorganisationer, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist. |
| --- | --- |

e)

Kriterier för urval av partnerorganisationer, vid behov med uppdelning på respektive typ av materiell brist.

| f) | En beskrivning av den mekanism som används för att säkerställa komplementariteten med Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av den mekanism som används för att säkerställa komplementariteten med Europeiska socialfonden.

| f) | En beskrivning av den mekanism som används för att säkerställa komplementariteten med Europeiska socialfonden
  med en tydlig skiljelinje mellan de olika verksamheter som täcks av respektive fond
  . |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av den mekanism som används för att säkerställa komplementariteten med Europeiska socialfonden
  med en tydlig skiljelinje mellan de olika verksamheter som täcks av respektive fond
  .

| fa) | En beskrivning av de konkreta åtgärder som planerats och de medel som avsatts för att tillämpa de principer som fastställs i artikel 5. |
| --- | --- |

fa)

En beskrivning av de konkreta åtgärder som planerats och de medel som avsatts för att tillämpa de principer som fastställs i artikel 5.

| g) | En beskrivning av genomförandebestämmelserna för det operativa programmet med uppgifter om förvaltningsmyndighet, eventuell attesteringsmyndighet och revisionsmyndighet och det organ som kommissionen ska göra utbetalningarna till, samt en beskrivning av övervakningsförfarandet. |
| --- | --- |

g)

En beskrivning av genomförandebestämmelserna för det operativa programmet med uppgifter om förvaltningsmyndighet, eventuell attesteringsmyndighet och revisionsmyndighet och det organ som kommissionen ska göra utbetalningarna till, samt en beskrivning av övervakningsförfarandet.

| g) | En beskrivning av genomförandebestämmelserna för det operativa programmet med uppgifter om förvaltningsmyndighet, eventuell attesteringsmyndighet och revisionsmyndighet och det organ som kommissionen ska göra utbetalningarna till, samt en beskrivning av övervakningsförfarandet. |
| --- | --- |

g)

En beskrivning av genomförandebestämmelserna för det operativa programmet med uppgifter om förvaltningsmyndighet, eventuell attesteringsmyndighet och revisionsmyndighet och det organ som kommissionen ska göra utbetalningarna till, samt en beskrivning av övervakningsförfarandet.

| h) | En beskrivning av de åtgärder som vidtas för att i utarbetandet av det operativa programmet engagera behöriga regionala, lokala och andra myndigheter samt organ som företräder det civila samhället och organ som främjar jämlikhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av de åtgärder som vidtas för att i utarbetandet av det operativa programmet engagera behöriga regionala, lokala och andra myndigheter samt organ som företräder det civila samhället och organ som främjar jämlikhet och icke-diskriminering.

| h) | En beskrivning av de åtgärder som vidtas för att i utarbetandet av det operativa programmet engagera behöriga regionala, lokala och andra myndigheter samt organ som företräder det civila samhället och organ som främjar jämlikhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av de åtgärder som vidtas för att i utarbetandet av det operativa programmet engagera behöriga regionala, lokala och andra myndigheter samt organ som företräder det civila samhället och organ som främjar jämlikhet och icke-diskriminering.

| i) | En beskrivning av den planerade användningen av tekniskt bistånd i enlighet med artikel 25.2, däribland åtgärder för att förstärka stödmottagarnas administrativa kapacitet förhållande till genomförandet av det operativa programmet. |
| --- | --- |

i)

En beskrivning av den planerade användningen av tekniskt bistånd i enlighet med artikel 25.2, däribland åtgärder för att förstärka stödmottagarnas administrativa kapacitet förhållande till genomförandet av det operativa programmet.

| i) | En beskrivning av den planerade användningen av tekniskt bistånd i enlighet med artikel 25.2, däribland åtgärder för att förstärka stödmottagarnas administrativa kapacitet förhållande till genomförandet av det operativa programmet. |
| --- | --- |

i)

En beskrivning av den planerade användningen av tekniskt bistånd i enlighet med artikel 25.2, däribland åtgärder för att förstärka stödmottagarnas administrativa kapacitet förhållande till genomförandet av det operativa programmet.

| j) | En finansieringsplan med följande tabeller: |
| --- | --- |

j)

En finansieringsplan med följande tabeller:

| j) | En finansieringsplan med följande tabeller: |
| --- | --- |

j)

En finansieringsplan med följande tabeller:

| | i) | En tabell där det för varje år i enlighet med artikel 18 anges vilka anslag som man planerar för stöd från fonden och samfinansieringen i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- | --- |

i)

En tabell där det för varje år i enlighet med artikel 18 anges vilka anslag som man planerar för stöd från fonden och samfinansieringen i enlighet med artikel 18.

| | i) | En tabell där det för varje år i enlighet med artikel 18 anges vilka anslag som man planerar för stöd från fonden och samfinansieringen i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- | --- |

i)

En tabell där det för varje år i enlighet med artikel 18 anges vilka anslag som man planerar för stöd från fonden och samfinansieringen i enlighet med artikel 18.

| | ii) | En tabell där det för hela programperioden anges hela anslaget för stöd ur det operativa programmet för varje typ av materiell brist samt motsvarande kompletterande åtgärder. |
| --- | --- | --- |

ii)

En tabell där det för hela programperioden anges hela anslaget för stöd ur det operativa programmet för varje typ av materiell brist samt motsvarande kompletterande åtgärder.

| | ii) | En tabell där det för hela programperioden anges hela anslaget för stöd ur det operativa programmet för varje typ av materiell brist samt motsvarande kompletterande åtgärder. |
| --- | --- | --- |

ii)

En tabell där det för hela programperioden anges hela anslaget för stöd ur det operativa programmet för varje typ av materiell brist samt motsvarande kompletterande åtgärder.

De partnerorganisationer som avses i led e som direkt tillhandahåller livsmedlen eller
  varorna
  ska själva företa insatser som kompletterar det materiella biståndet och som är avsedda för återintegration i samhället av de personer som har det sämst ställt, oavsett om dessa insatser stöds ur fonden eller inte.

De partnerorganisationer som avses i led e som direkt tillhandahåller livsmedlen
  och
  /
  eller det grundläggande materiella biståndet
  ska själva
  eller i samarbete med andra organisationer
  företa insatser som kompletterar det materiella biståndet och som är avsedda för återintegration i samhället av de personer som har det sämst ställt, oavsett om dessa insatser stöds ur fonden eller inte.

2.   De operativa programmen ska upprättas av medlemsstaterna eller en myndighet som de utser i samarbete med behöriga regionala, lokala och andra myndigheter samt
  organ som företräder det civila samhället och organ som främjar jämlikhet och icke-diskriminering
  .

2.   De operativa programmen ska upprättas av medlemsstaterna eller en myndighet som dessa utser i samarbete med behöriga regionala, lokala och andra myndigheter samt
  alla relevanta berörda parter
  .
  Medlemsstaterna ska se till att de operativa programmen är nära kopplade till den nationella politiken för social integration.

3.   Medlemsstaterna ska utarbeta sina operativa program enligt den mall som anges i bilaga I.

3.   Medlemsstaterna ska utarbeta sina operativa program enligt den mall som anges i bilaga I.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaten
  får lämna in begäran om ändring i det operativa programmet. Den ska åtföljas av det reviderade operativa programmet och motiveringen av ändringen. | 1.   
  En medlemsstat
  får lämna in begäran om ändring i det operativa programmet. Den ska åtföljas av det reviderade operativa programmet och motiveringen av ändringen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  Medlemsstaten
  får lämna in begäran om ändring i det operativa programmet. Den ska åtföljas av det reviderade operativa programmet och motiveringen av ändringen.

1.   
  En medlemsstat
  får lämna in begäran om ändring i det operativa programmet. Den ska åtföljas av det reviderade operativa programmet och motiveringen av ändringen.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Plattform | Utbyte av god praxis |
| Kommissionen ska
  inrätta en plattform på unionsnivå för att
  underlätta erfarenhetsutbyte, kapacitetsuppbyggnad
  och
  nätverksarbete
  samt spridning av relevanta resultat inom icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt
  . | Kommissionen ska underlätta erfarenhetsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, nätverksarbete
  och social innovation på unionsnivå och därmed knyta samman partnerorganisationer och andra relevanta berörda parter från samtliga medlemsstater
  . |
| Dessutom ska kommissionen minst en gång om året rådgöra med organisationer som företräder partnerorganisationerna på unionsnivå beträffade genomförandet av stödet ur fonden. | Dessutom ska kommissionen minst en gång om året rådgöra med organisationer som företräder partnerorganisationerna på unionsnivå beträffande genomförandet av stödet ur fonden
  , och ska därefter i god tid rapportera till Europaparlamentet och rådet
  . |
| | Kommissionen ska också underlätta spridningen online av relevanta resultat, rapporter och information som rör fonden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Plattform

Utbyte av god praxis

Kommissionen ska
  inrätta en plattform på unionsnivå för att
  underlätta erfarenhetsutbyte, kapacitetsuppbyggnad
  och
  nätverksarbete
  samt spridning av relevanta resultat inom icke-finansiellt bistånd till dem som har det sämst ställt
  .

Kommissionen ska underlätta erfarenhetsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, nätverksarbete
  och social innovation på unionsnivå och därmed knyta samman partnerorganisationer och andra relevanta berörda parter från samtliga medlemsstater
  .

Dessutom ska kommissionen minst en gång om året rådgöra med organisationer som företräder partnerorganisationerna på unionsnivå beträffade genomförandet av stödet ur fonden.

Dessutom ska kommissionen minst en gång om året rådgöra med organisationer som företräder partnerorganisationerna på unionsnivå beträffande genomförandet av stödet ur fonden
  , och ska därefter i god tid rapportera till Europaparlamentet och rådet
  .

Kommissionen ska också underlätta spridningen online av relevanta resultat, rapporter och information som rör fonden.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Från och med 2015 och till och med 2022 ska medlemsstaterna till kommissionen senast den 30 juni varje år lämna in en årlig rapport om genomförandet av det operativa programmet under föregående budgetår. | 1.   Från och med 2015 och till och med 2022 ska medlemsstaterna till kommissionen senast den 30 juni varje år lämna in en årlig rapport om genomförandet av det operativa programmet under föregående budgetår. |
| 2.   Medlemsstaterna ska utarbeta den årliga genomföranderapporten enligt den mall som antagits av kommissionen, inbegripet förteckningen över gemensamma insats- och resultatindikatorer. | 2.   Medlemsstaterna ska utarbeta den årliga genomföranderapporten enligt den mall som antagits av kommissionen, inbegripet förteckningen över gemensamma insats- och resultatindikatorer. |
| | Indikatorerna ska omfatta följande: |
| | a) | Aktuella förändringar i de socialpolitiska utgifterna för grav materiell fattigdom, i absoluta termer, i förhållande till både BNP och de totala offentliga utgifterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Från och med 2015 och till och med 2022 ska medlemsstaterna till kommissionen senast den 30 juni varje år lämna in en årlig rapport om genomförandet av det operativa programmet under föregående budgetår.

1.   Från och med 2015 och till och med 2022 ska medlemsstaterna till kommissionen senast den 30 juni varje år lämna in en årlig rapport om genomförandet av det operativa programmet under föregående budgetår.

2.   Medlemsstaterna ska utarbeta den årliga genomföranderapporten enligt den mall som antagits av kommissionen, inbegripet förteckningen över gemensamma insats- och resultatindikatorer.

2.   Medlemsstaterna ska utarbeta den årliga genomföranderapporten enligt den mall som antagits av kommissionen, inbegripet förteckningen över gemensamma insats- och resultatindikatorer.

Indikatorerna ska omfatta följande:

a)

Aktuella förändringar i de socialpolitiska utgifterna för grav materiell fattigdom, i absoluta termer, i förhållande till både BNP och de totala offentliga utgifterna.

| b) | Aktuella förändringar i den socialpolitiska lagstiftningen om tillgång till bistånd för stödmottagare och andra organisationer som arbetar för att motverka grav materiell fattigdom. |
| --- | --- |

b)

Aktuella förändringar i den socialpolitiska lagstiftningen om tillgång till bistånd för stödmottagare och andra organisationer som arbetar för att motverka grav materiell fattigdom.

3.   De årliga genomföranderapporterna ska anses godtagbara om de innehåller alla uppgifter som krävs i den mall som avses i punkt 2, inbegripet de gemensamma indikatorerna. Kommissionen ska inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av den årliga genomföranderapporten informera medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar. Om kommissionen inte skickar den informationen inom tidsfristen ska rapporten anses vara godtagbar.

3.   De årliga genomföranderapporterna ska anses godtagbara om de innehåller alla uppgifter som krävs i den mall som avses i punkt 2, inbegripet de gemensamma indikatorerna. Kommissionen ska inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av den årliga genomföranderapporten informera medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar. Om kommissionen inte skickar den informationen inom tidsfristen ska rapporten anses vara godtagbar.

4.   Kommissionen ska granska den årliga genomföranderapporten och lämna sina synpunkter till medlemsstaten inom två månader efter mottagandet av den årliga genomföranderapporten.

4.   Kommissionen ska granska den årliga genomföranderapporten och lämna sina synpunkter till medlemsstaten inom två månader efter mottagandet av den årliga genomföranderapporten.

Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända.

Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända.

5.   Medlemsstaten ska lämna in en slutlig rapport om genomförandet av det operativa programmet senast den 30 september 2023.

5.   Medlemsstaten ska lämna in en slutlig rapport om genomförandet av det operativa programmet senast den 30 september 2023.

Medlemsstaterna ska utarbeta den slutliga genomföranderapporten enligt den mall som antagits av kommissionen

Medlemsstaterna ska utarbeta den slutliga genomföranderapporten enligt den mall som antagits av kommissionen

Kommissionen ska granska den slutliga genomföranderapporten och lämna sina synpunkter till medlemsstaten inom fem månader efter mottagandet av den slutliga genomföranderapporten.

Kommissionen ska granska den slutliga genomföranderapporten och lämna sina synpunkter till medlemsstaten inom fem månader efter mottagandet av den slutliga genomföranderapporten.

Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända.

Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända.

6.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta mallen för den årliga genomföranderapporten, inbegripet förteckningen över gemensamma insats- och resultatindikatorer, och mallen för den slutliga genomföranderapporten. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 60.2.

6.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta mallen för den årliga genomföranderapporten, inbegripet förteckningen över gemensamma insats- och resultatindikatorer, och mallen för den slutliga genomföranderapporten. Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 60.2.

7.   Kommissionen får lämna kommentarer till en medlemsstat angående genomförandet av det operativa programmet. Förvaltningsmyndigheten ska inom tre månader informera kommissionen om de korrigerande åtgärder som har vidtagits.

7.   Kommissionen får lämna kommentarer till en medlemsstat angående genomförandet av det operativa programmet. Förvaltningsmyndigheten ska inom tre månader informera kommissionen om de korrigerande åtgärder som har vidtagits.

8.   Förvaltningsmyndigheten ska offentliggöra en sammanfattning för allmänheten av innehållet i de årliga och slutliga genomföranderapporterna.

8.   Förvaltningsmyndigheten ska offentliggöra en sammanfattning för allmänheten av innehållet i de årliga och slutliga genomföranderapporterna.

8a.
     
  Kommissionen ska i god tid lägga fram en sammanfattning av de årliga genomföranderapporterna och de slutliga genomföranderapporterna för Europaparlamentet och rådet.

8b.
     
  Det förfarande som tillämpas för genomföranderapporter ska inte vara alltför betungande i förhållande till de anslagna medlen och typen av stöd, och ska inte medföra onödiga administrativa bördor.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bilateralt granskningsmöte | Bilaterala granskningsmöten |
| 1.   Kommissionen och varje medlemsstat ska hålla möte varje år från och med 2014 till och med 2022 om man inte enas om annat, för att undersöka framstegen när det gäller genomförandet av det operativa programmet, med beaktande av den årliga genomföranderapporten och kommissionens synpunkter som avses i artikel 11.7 där så är tillämpligt. | 1.   Kommissionen och varje medlemsstat ska hålla möte varje år från och med 2014 till och med 2022 om man inte enas om annat, för att undersöka framstegen när det gäller genomförandet av det operativa programmet, med beaktande av den årliga genomföranderapporten och kommissionens synpunkter som avses i artikel 11.7 där så är tillämpligt. |
| 2.   Kommissionen ska vara ordförande vid det årliga bilaterala granskningsmötet. | 2.   Kommissionen ska vara ordförande vid det årliga bilaterala granskningsmötet. |
| 3.   Medlemsstaten ska säkerställa att kommissionens synpunkter följs upp på lämpligt sätt efter mötet. | 3.   Medlemsstaten ska säkerställa att kommissionens synpunkter följs upp på lämpligt sätt efter mötet
  och hänvisa till dem i genomföranderapporten för det nästföljande året eller, i förekommande fall, de nästföljande åren
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Bilateralt granskningsmöte

Bilaterala granskningsmöten

1.   Kommissionen och varje medlemsstat ska hålla möte varje år från och med 2014 till och med 2022 om man inte enas om annat, för att undersöka framstegen när det gäller genomförandet av det operativa programmet, med beaktande av den årliga genomföranderapporten och kommissionens synpunkter som avses i artikel 11.7 där så är tillämpligt.

1.   Kommissionen och varje medlemsstat ska hålla möte varje år från och med 2014 till och med 2022 om man inte enas om annat, för att undersöka framstegen när det gäller genomförandet av det operativa programmet, med beaktande av den årliga genomföranderapporten och kommissionens synpunkter som avses i artikel 11.7 där så är tillämpligt.

2.   Kommissionen ska vara ordförande vid det årliga bilaterala granskningsmötet.

2.   Kommissionen ska vara ordförande vid det årliga bilaterala granskningsmötet.

3.   Medlemsstaten ska säkerställa att kommissionens synpunkter följs upp på lämpligt sätt efter mötet.

3.   Medlemsstaten ska säkerställa att kommissionens synpunkter följs upp på lämpligt sätt efter mötet
  och hänvisa till dem i genomföranderapporten för det nästföljande året eller, i förekommande fall, de nästföljande åren
  .

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla de resurser som krävs för att genomföra utvärderingarna, och säkerställa att förfaranden finns för att framställa och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna, inbegripet uppgifter som rör de gemensamma indikatorer som avses i artikel 11. | 1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla de resurser som krävs för att genomföra utvärderingarna, och säkerställa att förfaranden finns för att framställa och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna, inbegripet uppgifter som rör de gemensamma indikatorer som avses i artikel 11. |
| 2.   Utvärderingarna ska utföras av experter som fungerar fristående från de myndigheter som har ansvaret för genomförandet av det operativa programmet. Alla utvärderingar ska offentliggöras i sin helhet. | 2.   Utvärderingarna ska utföras av experter som fungerar fristående från de myndigheter som har ansvaret för genomförandet av det operativa programmet. Alla utvärderingar ska offentliggöras i sin helhet
  , men får under inga omständigheter innehålla uppgifter om slutmottagarnas identitet
  . |
| | 2a.
     
  Utvärderingarna ska inte vara alltför betungande i förhållande till de anslagna medlen eller typen av stöd, och ska inte medföra onödiga administrativa bördor. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla de resurser som krävs för att genomföra utvärderingarna, och säkerställa att förfaranden finns för att framställa och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna, inbegripet uppgifter som rör de gemensamma indikatorer som avses i artikel 11.

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla de resurser som krävs för att genomföra utvärderingarna, och säkerställa att förfaranden finns för att framställa och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna, inbegripet uppgifter som rör de gemensamma indikatorer som avses i artikel 11.

2.   Utvärderingarna ska utföras av experter som fungerar fristående från de myndigheter som har ansvaret för genomförandet av det operativa programmet. Alla utvärderingar ska offentliggöras i sin helhet.

2.   Utvärderingarna ska utföras av experter som fungerar fristående från de myndigheter som har ansvaret för genomförandet av det operativa programmet. Alla utvärderingar ska offentliggöras i sin helhet
  , men får under inga omständigheter innehålla uppgifter om slutmottagarnas identitet
  .

2a.
     
  Utvärderingarna ska inte vara alltför betungande i förhållande till de anslagna medlen eller typen av stöd, och ska inte medföra onödiga administrativa bördor.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utföra en förhandsutvärdering av det operativa programmet. | 1.   Medlemsstaterna ska utföra en förhandsutvärdering av det operativa programmet. |
| 2.   Förhandsutvärderingen ska utföras under ansvaret av den myndighet som svarar för utarbetandet av det operativa programmet. Den ska lämnas in till kommissionen samtidigt med det operativa programmet, åtföljt av en sammanfattning. | 2.   Förhandsutvärderingen ska utföras under ansvar av den myndighet som svarar för utarbetandet av det operativa programmet. Den ska lämnas in till kommissionen samtidigt med det operativa programmet, åtföljd av en sammanfattning. |
| 3.   I förhandsutvärderingen ska det bedömas | 3.   I förhandsutvärderingen ska det bedömas |
| a) | hur programmet bidrar till unionens mål att det senast 2020 ska finnas 20 miljoner färre människor som riskerar fattigdom och social utestängning, med beaktande av den utvalda typen av materiell brist som ska åtgärdas och med hänsyn till nationella omständigheter vad gäller fattigdom, social utestängning och materiella brister, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utföra en förhandsutvärdering av det operativa programmet.

1.   Medlemsstaterna ska utföra en förhandsutvärdering av det operativa programmet.

2.   Förhandsutvärderingen ska utföras under ansvaret av den myndighet som svarar för utarbetandet av det operativa programmet. Den ska lämnas in till kommissionen samtidigt med det operativa programmet, åtföljt av en sammanfattning.

2.   Förhandsutvärderingen ska utföras under ansvar av den myndighet som svarar för utarbetandet av det operativa programmet. Den ska lämnas in till kommissionen samtidigt med det operativa programmet, åtföljd av en sammanfattning.

3.   I förhandsutvärderingen ska det bedömas

3.   I förhandsutvärderingen ska det bedömas

a)

hur programmet bidrar till unionens mål att det senast 2020 ska finnas 20 miljoner färre människor som riskerar fattigdom och social utestängning, med beaktande av den utvalda typen av materiell brist som ska åtgärdas och med hänsyn till nationella omständigheter vad gäller fattigdom, social utestängning och materiella brister,

| a) | hur programmet bidrar till unionens mål att det senast 2020 ska finnas 20 miljoner färre människor som
  lever i fattigdom eller som
  riskerar fattigdom och social utestängning, med beaktande av den utvalda typen av materiell brist som ska åtgärdas och med hänsyn till nationella omständigheter vad gäller fattigdom, social utestängning och materiella brister, |
| --- | --- |

a)

hur programmet bidrar till unionens mål att det senast 2020 ska finnas 20 miljoner färre människor som
  lever i fattigdom eller som
  riskerar fattigdom och social utestängning, med beaktande av den utvalda typen av materiell brist som ska åtgärdas och med hänsyn till nationella omständigheter vad gäller fattigdom, social utestängning och materiella brister,

| aa) | hur programmet bidrar till en minskning av livsmedelsslöseriet, |
| --- | --- |

aa)

hur programmet bidrar till en minskning av livsmedelsslöseriet,

| b) | om det föreslagna operativa programmet är enhetligt och hur det samverkar med andra relevanta finansieringsinstrument, |
| --- | --- |

b)

om det föreslagna operativa programmet är enhetligt och hur det samverkar med andra relevanta finansieringsinstrument,

| b) | om det föreslagna operativa programmet är enhetligt och hur det samverkar med andra relevanta finansieringsinstrument, |
| --- | --- |

b)

om det föreslagna operativa programmet är enhetligt och hur det samverkar med andra relevanta finansieringsinstrument,

| c) | om tilldelningen av budgetmedel överensstämmer med det operativa programmets mål, |
| --- | --- |

c)

om tilldelningen av budgetmedel överensstämmer med det operativa programmets mål,

| c) | om tilldelningen av budgetmedel överensstämmer med det operativa programmets mål, |
| --- | --- |

c)

om tilldelningen av budgetmedel överensstämmer med det operativa programmets mål,

| d) | hur de förväntade resultaten bidrar till
  slutresultaten
  , |
| --- | --- |

d)

hur de förväntade resultaten bidrar till
  slutresultaten
  ,

| d) | hur de förväntade resultaten bidrar till
  fondens mål
  , |
| --- | --- |

d)

hur de förväntade resultaten bidrar till
  fondens mål
  ,

| da) | de berörda parternas faktiska deltagande i utformningen och genomförandet av det operativa programmet, |
| --- | --- |

da)

de berörda parternas faktiska deltagande i utformningen och genomförandet av det operativa programmet,

| e) | om förfarandena för övervakning av det operativa programmet och för insamling av de uppgifter som behövs för utvärderingarna är lämpliga. |
| --- | --- |

e)

om förfarandena för övervakning av det operativa programmet och för insamling av de uppgifter som behövs för utvärderingarna är lämpliga.

| e) | om förfarandena för övervakning av det operativa programmet och för insamling av de uppgifter som behövs för utvärderingarna är lämpliga. |
| --- | --- |

e)

om förfarandena för övervakning av det operativa programmet och för insamling av de uppgifter som behövs för utvärderingarna är lämpliga.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Under programperioden
  får
  förvaltningsmyndigheten
  genomföra utvärderingar för att bedöma
  hur verkningsfullt och resurseffektivt det operativa programmet är. | 1.   Under programperioden
  ska
  förvaltningsmyndigheten
  utvärdera
  hur verkningsfullt och resurseffektivt det operativa programmet är. |
| 2.   Förvaltningsmyndigheten ska under 2017 och 2021 utföra en strukturerad undersökning av slutmottagarna enligt kommissionens mall. Kommissionen ska anta
  mallen genom en genomförandeakt
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 60.2. | 2.   Förvaltningsmyndigheten ska under 2017 och 2021 utföra en strukturerad undersökning av slutmottagarna enligt kommissionens mall. Kommissionen ska
  efter samråd med relevanta berörda parter
  anta
  genomförandeakter för att fastställa mallen
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 60.2. |
| 3.   Kommissionen får på eget initiativ utvärdera de operativa programmen. | 3.   Kommissionen får på eget initiativ utvärdera de operativa programmen. |
| | 3a.
     
  Senast i mars 2018 ska kommissionen lägga fram en halvtidsutvärdering av fonden för Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Under programperioden
  får
  förvaltningsmyndigheten
  genomföra utvärderingar för att bedöma
  hur verkningsfullt och resurseffektivt det operativa programmet är.

1.   Under programperioden
  ska
  förvaltningsmyndigheten
  utvärdera
  hur verkningsfullt och resurseffektivt det operativa programmet är.

2.   Förvaltningsmyndigheten ska under 2017 och 2021 utföra en strukturerad undersökning av slutmottagarna enligt kommissionens mall. Kommissionen ska anta
  mallen genom en genomförandeakt
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 60.2.

2.   Förvaltningsmyndigheten ska under 2017 och 2021 utföra en strukturerad undersökning av slutmottagarna enligt kommissionens mall. Kommissionen ska
  efter samråd med relevanta berörda parter
  anta
  genomförandeakter för att fastställa mallen
  . Denna genomförandeakt ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 60.2.

3.   Kommissionen får på eget initiativ utvärdera de operativa programmen.

3.   Kommissionen får på eget initiativ utvärdera de operativa programmen.

3a.
     
  Senast i mars 2018 ska kommissionen lägga fram en halvtidsutvärdering av fonden för Europaparlamentet och rådet.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna med stöd av externa experter genomföra en efterhandsutvärdering för att bedöma
  resultatens
  genomslag och långsiktighet och för att mäta det mervärde som fonden tillför. Denna efterhandsutvärdering ska vara slutförd senast den 31 december 2023. | Kommissionen ska på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna med stöd av externa experter genomföra en efterhandsutvärdering för att bedöma
  fondens
  genomslag och
  ändamålsenlighet och resultatens
  långsiktighet och för att mäta det mervärde som fonden tillför. Denna efterhandsutvärdering ska vara slutförd senast den 31 december 2023. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna med stöd av externa experter genomföra en efterhandsutvärdering för att bedöma
  resultatens
  genomslag och långsiktighet och för att mäta det mervärde som fonden tillför. Denna efterhandsutvärdering ska vara slutförd senast den 31 december 2023.

Kommissionen ska på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna med stöd av externa experter genomföra en efterhandsutvärdering för att bedöma
  fondens
  genomslag och
  ändamålsenlighet och resultatens
  långsiktighet och för att mäta det mervärde som fonden tillför. Denna efterhandsutvärdering ska vara slutförd senast den 31 december 2023.

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska informera om och främja de åtgärder som finansieras genom fonden. Informationen ska riktas till personer som har det sämst ställt, till medierna
  och till en bredare allmänhet
  . Unionens roll ska lyftas fram i informationen och stödet från fonden ska uppmärksammas. | 1.   
  Kommissionen och
  medlemsstaterna ska informera om och främja de åtgärder som finansieras genom fonden. Informationen ska
  särskilt
  riktas till
  de
  personer som har det sämst ställt
  samt
  till
  en bredare allmänhet och till
  medierna. Unionens roll ska lyftas fram i informationen och stödet från fonden
  , medlemsstaterna och partnerorganisationerna avseende unionens sammanhållningspolitiska mål
  ska uppmärksammas
  utan att slutmottagarna stigmatiseras
  . |
| 2.   Förvaltningsmyndigheten ska i syfte att säkerställa insyn i fondens stöd föra en förteckning över insatser som får stöd från fonden i formaten CSV eller XML, som ska finnas tillgänglig via en webbplats. Förteckningen ska minst omfatta uppgifter om stödmottagarens namn, adress och tilldelade unionsmedel samt den typ av materiell brist som stödet avser. | 2.   Förvaltningsmyndigheten ska i syfte att säkerställa insyn i fondens stöd föra en förteckning över insatser som får stöd från fonden i formaten CSV eller XML, som ska finnas tillgänglig via en webbplats. Förteckningen ska minst omfatta uppgifter om stödmottagarens namn, adress och tilldelade unionsmedel samt den typ av materiell brist som stödet avser. |
| Förteckningen över insatserna ska uppdateras minst var tolfte månad. | Förteckningen över insatserna ska uppdateras minst var tolfte månad. |
| 3.   Under genomförandet av en insats ska stödmottagare och partnerorganisationer informera allmänheten om stödet från fonden genom att anslå minst en affisch med information om insatsen (minsta format A3), inbegripet om unionens finansiella stöd, i ett läge som är tydligt synligt för allmänheten, vid varje plats för fördelning av livsmedel, varor och kompletterande åtgärder, utom då det inte är möjligt på grund av omständigheterna kring distributionen. | 3.   Under genomförandet av en insats ska stödmottagare och partnerorganisationer informera allmänheten om stödet från fonden genom att
  antingen
  anslå minst en affisch med information om insatsen (minsta format A3), inbegripet om unionens finansiella stöd,
  eller placera en EU-flagga av rimlig storlek
  i ett läge som är tydligt synligt för allmänheten, vid varje plats för fördelning av livsmedel
  och/eller grundläggande materiellt bistånd
  och kompletterande åtgärder,
  utan att stigmatisera slutmottagarna,
  utom då det inte är möjligt på grund av omständigheterna kring distributionen. |
| De stödmottagare och partnerorganisationer som har webbplatser ska också ge en kort beskrivning av insatsen inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs. | De stödmottagare och partnerorganisationer som har webbplatser ska också ge en kort beskrivning av insatsen inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs. |
| 4.   I stödmottagarens och partnerorganisationernas alla informations- och kommunikationsåtgärder ska stöd från fonden till insatserna uppmärksammas genom att man synliggör unionens emblem tillsammans med ett omnämnande av unionen och fonden. | 4.   I stödmottagarens och partnerorganisationernas alla informations- och kommunikationsåtgärder ska stöd från fonden till insatserna uppmärksammas genom att man synliggör unionens emblem tillsammans med ett omnämnande av unionen och fonden. |
| 5.   Förvaltningsmyndigheten ska underrätta stödmottagarna om offentliggörande av den förteckning över insatser som avses i punkt 2. Förvaltningsmyndigheten ska tillhandahålla informations- och kommunikationsmaterial, inklusive mallar i elektroniskt format, för att hjälpa stödmottagare och partnerorganisationer att uppfylla sina skyldigheter enligt punkt 3. | 5.   Förvaltningsmyndigheten ska underrätta stödmottagarna om offentliggörande av den förteckning över insatser som avses i punkt 2. Förvaltningsmyndigheten ska tillhandahålla informations- och kommunikationsmaterial, inklusive mallar i elektroniskt format, för att hjälpa stödmottagare och partnerorganisationer att uppfylla sina skyldigheter enligt punkt 3. |
| 6.   Vid behandling av personuppgifter enligt
  denna artikel
  ska förvaltningsmyndigheten, stödmottagarna och partnerorganisationerna följa direktiv 95/46/EG. | 6.   Vid behandling av personuppgifter enligt
  artiklarna 13–17
  ska förvaltningsmyndigheten, stödmottagarna och partnerorganisationerna följa direktiv 95/46/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska informera om och främja de åtgärder som finansieras genom fonden. Informationen ska riktas till personer som har det sämst ställt, till medierna
  och till en bredare allmänhet
  . Unionens roll ska lyftas fram i informationen och stödet från fonden ska uppmärksammas.

1.   
  Kommissionen och
  medlemsstaterna ska informera om och främja de åtgärder som finansieras genom fonden. Informationen ska
  särskilt
  riktas till
  de
  personer som har det sämst ställt
  samt
  till
  en bredare allmänhet och till
  medierna. Unionens roll ska lyftas fram i informationen och stödet från fonden
  , medlemsstaterna och partnerorganisationerna avseende unionens sammanhållningspolitiska mål
  ska uppmärksammas
  utan att slutmottagarna stigmatiseras
  .

2.   Förvaltningsmyndigheten ska i syfte att säkerställa insyn i fondens stöd föra en förteckning över insatser som får stöd från fonden i formaten CSV eller XML, som ska finnas tillgänglig via en webbplats. Förteckningen ska minst omfatta uppgifter om stödmottagarens namn, adress och tilldelade unionsmedel samt den typ av materiell brist som stödet avser.

2.   Förvaltningsmyndigheten ska i syfte att säkerställa insyn i fondens stöd föra en förteckning över insatser som får stöd från fonden i formaten CSV eller XML, som ska finnas tillgänglig via en webbplats. Förteckningen ska minst omfatta uppgifter om stödmottagarens namn, adress och tilldelade unionsmedel samt den typ av materiell brist som stödet avser.

Förteckningen över insatserna ska uppdateras minst var tolfte månad.

Förteckningen över insatserna ska uppdateras minst var tolfte månad.

3.   Under genomförandet av en insats ska stödmottagare och partnerorganisationer informera allmänheten om stödet från fonden genom att anslå minst en affisch med information om insatsen (minsta format A3), inbegripet om unionens finansiella stöd, i ett läge som är tydligt synligt för allmänheten, vid varje plats för fördelning av livsmedel, varor och kompletterande åtgärder, utom då det inte är möjligt på grund av omständigheterna kring distributionen.

3.   Under genomförandet av en insats ska stödmottagare och partnerorganisationer informera allmänheten om stödet från fonden genom att
  antingen
  anslå minst en affisch med information om insatsen (minsta format A3), inbegripet om unionens finansiella stöd,
  eller placera en EU-flagga av rimlig storlek
  i ett läge som är tydligt synligt för allmänheten, vid varje plats för fördelning av livsmedel
  och/eller grundläggande materiellt bistånd
  och kompletterande åtgärder,
  utan att stigmatisera slutmottagarna,
  utom då det inte är möjligt på grund av omständigheterna kring distributionen.

De stödmottagare och partnerorganisationer som har webbplatser ska också ge en kort beskrivning av insatsen inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs.

De stödmottagare och partnerorganisationer som har webbplatser ska också ge en kort beskrivning av insatsen inklusive dess syfte och resultat, där unionens ekonomiska stöd framhävs.

4.   I stödmottagarens och partnerorganisationernas alla informations- och kommunikationsåtgärder ska stöd från fonden till insatserna uppmärksammas genom att man synliggör unionens emblem tillsammans med ett omnämnande av unionen och fonden.

4.   I stödmottagarens och partnerorganisationernas alla informations- och kommunikationsåtgärder ska stöd från fonden till insatserna uppmärksammas genom att man synliggör unionens emblem tillsammans med ett omnämnande av unionen och fonden.

5.   Förvaltningsmyndigheten ska underrätta stödmottagarna om offentliggörande av den förteckning över insatser som avses i punkt 2. Förvaltningsmyndigheten ska tillhandahålla informations- och kommunikationsmaterial, inklusive mallar i elektroniskt format, för att hjälpa stödmottagare och partnerorganisationer att uppfylla sina skyldigheter enligt punkt 3.

5.   Förvaltningsmyndigheten ska underrätta stödmottagarna om offentliggörande av den förteckning över insatser som avses i punkt 2. Förvaltningsmyndigheten ska tillhandahålla informations- och kommunikationsmaterial, inklusive mallar i elektroniskt format, för att hjälpa stödmottagare och partnerorganisationer att uppfylla sina skyldigheter enligt punkt 3.

6.   Vid behandling av personuppgifter enligt
  denna artikel
  ska förvaltningsmyndigheten, stödmottagarna och partnerorganisationerna följa direktiv 95/46/EG.

6.   Vid behandling av personuppgifter enligt
  artiklarna 13–17
  ska förvaltningsmyndigheten, stödmottagarna och partnerorganisationerna följa direktiv 95/46/EG.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medfinansieringssatsen inom de operativa programmen
  får inte överskrida
  85 % av de offentliga utgifter som berättigar till stöd. | 1.   Medfinansieringssatsen inom de operativa programmen
  ska vara
  85 % av de offentliga utgifter som berättigar till stöd.
  Den får höjas under de omständigheter som beskrivs i artikel 19.1. Det ska stå varje medlemsstat fritt att stödja fondens initiativ med kompletterande nationella medel. |
| | 1a.
     
  Stödmottagare får under inga omständigheter medfinansiera insatser som fonden genomför. |
| 2.   I kommissionens beslut om antagande av ett operativt program ska medfinansieringssatsen för det operativa programmet och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas. | 2.   I kommissionens beslut om antagande av ett operativt program ska medfinansieringssatsen för det operativa programmet och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas. |
| 3.   Tekniska stödåtgärder på kommissionens initiativ, eller på dess vägnar, får finansieras till 100 %. | 3.   Tekniska stödåtgärder på kommissionens initiativ, eller på dess vägnar, får finansieras till 100 %. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medfinansieringssatsen inom de operativa programmen
  får inte överskrida
  85 % av de offentliga utgifter som berättigar till stöd.

1.   Medfinansieringssatsen inom de operativa programmen
  ska vara
  85 % av de offentliga utgifter som berättigar till stöd.
  Den får höjas under de omständigheter som beskrivs i artikel 19.1. Det ska stå varje medlemsstat fritt att stödja fondens initiativ med kompletterande nationella medel.

1a.
     
  Stödmottagare får under inga omständigheter medfinansiera insatser som fonden genomför.

2.   I kommissionens beslut om antagande av ett operativt program ska medfinansieringssatsen för det operativa programmet och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas.

2.   I kommissionens beslut om antagande av ett operativt program ska medfinansieringssatsen för det operativa programmet och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas.

3.   Tekniska stödåtgärder på kommissionens initiativ, eller på dess vägnar, får finansieras till 100 %.

3.   Tekniska stödåtgärder på kommissionens initiativ, eller på dess vägnar, får finansieras till 100 %.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   På begäran av en medlemsstat får mellanliggande betalningar och utbetalningar av slutsaldo ökas med 10 procentenheter över den medfinansieringssats som är tillämplig för det operativa programmet. Den höjda medfinansieringssatsen, som inte får överstiga 100 %, ska gälla för betalningsansökningar som hänför sig till den räkenskapsperiod då medlemsstaten lämnade in sin ansökan och under efterföljande räkenskapsperioder då medlemsstaten uppfyller något av följande villkor: | 1.   På begäran av en medlemsstat får mellanliggande betalningar och utbetalningar av slutsaldo ökas med 10 procentenheter över den medfinansieringssats som är tillämplig för det operativa programmet. Den höjda medfinansieringssatsen, som inte får överstiga 100 %, ska gälla för betalningsansökningar som hänför sig till den räkenskapsperiod då medlemsstaten lämnade in sin ansökan och under efterföljande räkenskapsperioder då medlemsstaten uppfyller något av följande villkor: |
| a) | Den berörda medlemsstaten har infört euron och får makrofinansiellt stöd från unionen i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   På begäran av en medlemsstat får mellanliggande betalningar och utbetalningar av slutsaldo ökas med 10 procentenheter över den medfinansieringssats som är tillämplig för det operativa programmet. Den höjda medfinansieringssatsen, som inte får överstiga 100 %, ska gälla för betalningsansökningar som hänför sig till den räkenskapsperiod då medlemsstaten lämnade in sin ansökan och under efterföljande räkenskapsperioder då medlemsstaten uppfyller något av följande villkor:

1.   På begäran av en medlemsstat får mellanliggande betalningar och utbetalningar av slutsaldo ökas med 10 procentenheter över den medfinansieringssats som är tillämplig för det operativa programmet. Den höjda medfinansieringssatsen, som inte får överstiga 100 %, ska gälla för betalningsansökningar som hänför sig till den räkenskapsperiod då medlemsstaten lämnade in sin ansökan och under efterföljande räkenskapsperioder då medlemsstaten uppfyller något av följande villkor:

a)

Den berörda medlemsstaten har infört euron och får makrofinansiellt stöd från unionen i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010.

| a) | Den berörda medlemsstaten har infört euron och får makrofinansiellt stöd från unionen i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010. |
| --- | --- |

a)

Den berörda medlemsstaten har infört euron och får makrofinansiellt stöd från unionen i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010.

| b) | Den berörda medlemsstaten har inte infört euron och får medelfristigt ekonomiskt stöd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 332/2002. |
| --- | --- |

b)

Den berörda medlemsstaten har inte infört euron och får medelfristigt ekonomiskt stöd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 332/2002.

| b) | Den berörda medlemsstaten har inte infört euron och får medelfristigt ekonomiskt stöd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 332/2002. |
| --- | --- |

b)

Den berörda medlemsstaten har inte infört euron och får medelfristigt ekonomiskt stöd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 332/2002.

| c) | Ekonomiskt stöd ställs till dess förfogande i enlighet med fördraget om inrättande av europeiska stabilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

c)

Ekonomiskt stöd ställs till dess förfogande i enlighet med fördraget om inrättande av europeiska stabilitetsmekanismen.

| c) | Ekonomiskt stöd ställs till dess förfogande i enlighet med fördraget om inrättande av europeiska stabilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

c)

Ekonomiskt stöd ställs till dess förfogande i enlighet med fördraget om inrättande av europeiska stabilitetsmekanismen.

2.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 får dock unionens stöd i form av mellanliggande betalningar och utbetalning av slutsaldo inte vara högre än det offentliga stödet och det maximala stödbeloppet från fonden, enligt kommissionens beslut om godkännande av det operativa programmet.

2.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 får dock unionens stöd i form av mellanliggande betalningar och utbetalning av slutsaldo inte vara högre än det offentliga
  och/eller privata
  stödet och det maximala stödbeloppet från fonden, enligt kommissionens beslut om godkännande av det operativa programmet.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Insatser som får stöd från det operativa programmet ska utföras i den medlemsstat som det operativa programmet avser. | 1.   Insatser som får stöd från det operativa programmet ska utföras i den medlemsstat som det operativa programmet avser. |
| 2.   Insatser kan få stöd från det operativa programmet under förutsättning att de har valts ut genom rättvisa, öppna förfaranden på grundval av kriterier som anges i det operativa programmet. | 2.   Insatser kan få stöd från det operativa programmet under förutsättning att de har valts ut genom rättvisa, öppna förfaranden på grundval av kriterier som anges i det operativa programmet. |
| 3.   Livsmedel och varor för
  hemlösa eller barn
  får köpas in partnerorganisationerna själva. | 3.   Livsmedel och
  /eller de
  varor
  som ingår i det grundläggande materiella biståndet
  för
  slutmottagarnas personliga bruk
  får köpas in av partnerorganisationerna själva. |
| De får också köpas in av ett offentligt organ och tillhandahållas kostnadsfritt till partnerorganisationerna.
  I sådana fall får livsmedlen införskaffas genom användning, beredning eller försäljning av produkter i
  interventionslager som görs tillgängliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr [CMO-förordningen]
  , förutsatt att det är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet och inte på ett omotiverat sätt fördröjer leveranserna av livsmedel till partnerorganisationerna
  .
  Alla belopp som härrör från transaktioner som rör sådana lager ska användas till förmån för de personer som har det sämst ställt och får inte tillämpas så att de minskar medlemsstaternas skyldighet enligt artikel 18 i den här förordningen att medfinansiera programmet. | De får också köpas in av ett offentligt organ och tillhandahållas kostnadsfritt till partnerorganisationerna.
  Partnerorganisationerna får utöver detta dela ut livsmedel från andra källor, bl.a. från
  interventionslager som görs tillgängliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr ... [förordningen om en samlad marknadsordning]. |
| Kommissionen ska tillämpa förfaranden som antas i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [CMO-förordningen] enligt vilka produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas för den här förordningens ändamål, för att garantera effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastningen av dem. | Kommissionen ska tillämpa förfaranden som antas i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [förordningen om en samlad marknadsordning] enligt vilka produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas för den här förordningens ändamål, för att garantera effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastningen av dem. |
| 4.   
  Sådant materiellt stöd
  ska distribueras kostnadsfritt till de personer som har det sämst ställt. | 4.   
  Livsmedel och/eller de varor som ingår i det grundläggande materiella biståndet
  ska
  utan undantag
  distribueras kostnadsfritt till de personer som har det sämst ställt. |
| 5.   Insatser som får stöd av fonden
  får
  inte ta emot stöd från något annat unionsinstrument. | 5.   
  För att undvika dubbelfinansiering får
  insatser som får stöd av fonden inte ta emot stöd från något annat unionsinstrument.
  Stödmottagarna ska emellertid inte hindras från att tillämpa eller använda andra EU-fonder såsom Europeiska socialfonden för att genomföra kompletterande insatser för att åtgärda fattigdom och social utestängning. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Insatser som får stöd från det operativa programmet ska utföras i den medlemsstat som det operativa programmet avser.

1.   Insatser som får stöd från det operativa programmet ska utföras i den medlemsstat som det operativa programmet avser.

2.   Insatser kan få stöd från det operativa programmet under förutsättning att de har valts ut genom rättvisa, öppna förfaranden på grundval av kriterier som anges i det operativa programmet.

2.   Insatser kan få stöd från det operativa programmet under förutsättning att de har valts ut genom rättvisa, öppna förfaranden på grundval av kriterier som anges i det operativa programmet.

3.   Livsmedel och varor för
  hemlösa eller barn
  får köpas in partnerorganisationerna själva.

3.   Livsmedel och
  /eller de
  varor
  som ingår i det grundläggande materiella biståndet
  för
  slutmottagarnas personliga bruk
  får köpas in av partnerorganisationerna själva.

De får också köpas in av ett offentligt organ och tillhandahållas kostnadsfritt till partnerorganisationerna.
  I sådana fall får livsmedlen införskaffas genom användning, beredning eller försäljning av produkter i
  interventionslager som görs tillgängliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr [CMO-förordningen]
  , förutsatt att det är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet och inte på ett omotiverat sätt fördröjer leveranserna av livsmedel till partnerorganisationerna
  .
  Alla belopp som härrör från transaktioner som rör sådana lager ska användas till förmån för de personer som har det sämst ställt och får inte tillämpas så att de minskar medlemsstaternas skyldighet enligt artikel 18 i den här förordningen att medfinansiera programmet.

De får också köpas in av ett offentligt organ och tillhandahållas kostnadsfritt till partnerorganisationerna.
  Partnerorganisationerna får utöver detta dela ut livsmedel från andra källor, bl.a. från
  interventionslager som görs tillgängliga i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr ... [förordningen om en samlad marknadsordning].

Kommissionen ska tillämpa förfaranden som antas i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [CMO-förordningen] enligt vilka produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas för den här förordningens ändamål, för att garantera effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastningen av dem.

Kommissionen ska tillämpa förfaranden som antas i enlighet med artikel 19 e i förordning (EU) nr [förordningen om en samlad marknadsordning] enligt vilka produkter i interventionslagren får användas, beredas eller säljas för den här förordningens ändamål, för att garantera effektivast möjliga användning av interventionslagren och avkastningen av dem.

4.   
  Sådant materiellt stöd
  ska distribueras kostnadsfritt till de personer som har det sämst ställt.

4.   
  Livsmedel och/eller de varor som ingår i det grundläggande materiella biståndet
  ska
  utan undantag
  distribueras kostnadsfritt till de personer som har det sämst ställt.

5.   Insatser som får stöd av fonden
  får
  inte ta emot stöd från något annat unionsinstrument.

5.   
  För att undvika dubbelfinansiering får
  insatser som får stöd av fonden inte ta emot stöd från något annat unionsinstrument.
  Stödmottagarna ska emellertid inte hindras från att tillämpa eller använda andra EU-fonder såsom Europeiska socialfonden för att genomföra kompletterande insatser för att åtgärda fattigdom och social utestängning.

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Följande kostnader ska ge rätt till stöd från det operativa programmet: | 1.   Följande kostnader ska ge rätt till stöd från det operativa programmet: |
| a) | Kostnader för inköp av livsmedel
  eller basvaror
  för personligt bruk för
  hemlösa eller barn
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Följande kostnader ska ge rätt till stöd från det operativa programmet:

1.   Följande kostnader ska ge rätt till stöd från det operativa programmet:

a)

Kostnader för inköp av livsmedel
  eller basvaror
  för personligt bruk för
  hemlösa eller barn
  .

| a) | Kostnader för inköp av livsmedel
  och varor för grundläggande materiellt bistånd
  för personligt bruk för
  slutmottagarna
  . |
| --- | --- |

a)

Kostnader för inköp av livsmedel
  och varor för grundläggande materiellt bistånd
  för personligt bruk för
  slutmottagarna
  .

| b) | Om ett offentlig organ köper in livsmedel eller basvaror för personligt bruk till
  hemlösa eller barn
  och överlämnar dem till partnerorganisationer: kostnaderna för frakt av livsmedlen eller
  varorna
  till partnerorganisationernas lager med en fast sats på 1 % av de kostnader som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Om ett offentlig organ köper in livsmedel eller basvaror för personligt bruk till
  hemlösa eller barn
  och överlämnar dem till partnerorganisationer: kostnaderna för frakt av livsmedlen eller
  varorna
  till partnerorganisationernas lager med en fast sats på 1 % av de kostnader som avses i led a.

| b) | Om ett offentligt organ köper in livsmedel eller basvaror för personligt bruk till
  slutmottagarna
  och överlämnar dem till partnerorganisationer: kostnaderna för frakt av livsmedlen eller
  de varor som ingår i det grundläggande materiella biståndet
  till partnerorganisationernas lager med en fast sats på 1 % av de kostnader som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Om ett offentligt organ köper in livsmedel eller basvaror för personligt bruk till
  slutmottagarna
  och överlämnar dem till partnerorganisationer: kostnaderna för frakt av livsmedlen eller
  de varor som ingår i det grundläggande materiella biståndet
  till partnerorganisationernas lager med en fast sats på 1 % av de kostnader som avses i led a.

| c) | Partnerorganisationernas kostnader för administration, frakt och lagring med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

Partnerorganisationernas kostnader för administration, frakt och lagring med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a.

| c) | Partnerorganisationernas kostnader för administration, frakt och lagring med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a
  eller 5 % av värdet av de livsmedelsinterventionslager som överförs i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr ../... [förordningen om en samlad marknadsordning]
  . |
| --- | --- |

c)

Partnerorganisationernas kostnader för administration, frakt och lagring med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a
  eller 5 % av värdet av de livsmedelsinterventionslager som överförs i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr ../... [förordningen om en samlad marknadsordning]
  .

| ca) | Partnerorganisationernas kostnader för administration, transport och lagring i samband med insamlingen av livsmedelssvinn. |
| --- | --- |

ca)

Partnerorganisationernas kostnader för administration, transport och lagring i samband med insamlingen av livsmedelssvinn.

| d) | Kostnader för verksamhet för social inkludering som partnerorganisationerna bedriver och deklarerar, som innebär direkt leverans av det materiella
  stödet
  till
  de personer som har det sämst ställt
  , med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för verksamhet för social inkludering som partnerorganisationerna bedriver och deklarerar, som innebär direkt leverans av det materiella
  stödet
  till
  de personer som har det sämst ställt
  , med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a.

| d) | Kostnader för verksamhet för social inkludering som partnerorganisationerna bedriver och deklarerar, som innebär direkt
  eller indirekt
  leverans av det
  grundläggande
  materiella
  biståndet
  till
  slutmottagarna
  , med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för verksamhet för social inkludering som partnerorganisationerna bedriver och deklarerar, som innebär direkt
  eller indirekt
  leverans av det
  grundläggande
  materiella
  biståndet
  till
  slutmottagarna
  , med en fast sats på 5 % av de kostnader som avses i led a.

| e) | Kostnader som uppkommer enligt artikel 25. |
| --- | --- |

e)

Kostnader som uppkommer enligt artikel 25.

| e) | Kostnader som uppkommer enligt artikel 25. |
| --- | --- |

e)

Kostnader som uppkommer enligt artikel 25.

2.   Följande kostnader ska inte ge rätt till stöd från det operativa programmet:

2.   Följande kostnader ska inte ge rätt till stöd från det operativa programmet:

| a) | Skuldräntor. |
| --- | --- |

a)

Skuldräntor.

| a) | Skuldräntor. |
| --- | --- |

a)

Skuldräntor.

| b) | Kostnader för begagnade varor. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för begagnade varor.

| b) | Kostnader för begagnade varor. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för begagnade varor.

| c) | Mervärdesskatt. Mervärdesskattebelopp ska dock berättiga till stöd om de inte är återbetalningsbara enligt nationell mervärdesskattelagstiftning och betalas av en annan stödmottagare än en icke-beskattningsbar person enligt definitionen i artikel 13.1 i rådets direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

c)

Mervärdesskatt. Mervärdesskattebelopp ska dock berättiga till stöd om de inte är återbetalningsbara enligt nationell mervärdesskattelagstiftning och betalas av en annan stödmottagare än en icke-beskattningsbar person enligt definitionen i artikel 13.1 i rådets direktiv 2006/112/EG.

| c) | Mervärdesskatt. Mervärdesskattebelopp ska dock berättiga till stöd om de inte är återbetalningsbara enligt nationell mervärdesskattelagstiftning och betalas av en annan stödmottagare än en icke-beskattningsbar person enligt definitionen i artikel 13.1 i rådets direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

c)

Mervärdesskatt. Mervärdesskattebelopp ska dock berättiga till stöd om de inte är återbetalningsbara enligt nationell mervärdesskattelagstiftning och betalas av en annan stödmottagare än en icke-beskattningsbar person enligt definitionen i artikel 13.1 i rådets direktiv 2006/112/EG.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaten ska utse en myndighet eller ett nationellt organ till revisionsmyndighet, som ska vara funktionellt oberoende av förvaltningsmyndigheten och attesteringsmyndigheten. | 4.   Medlemsstaten ska utse en myndighet eller ett nationellt organ till revisionsmyndighet, som ska vara funktionellt oberoende av förvaltningsmyndigheten och attesteringsmyndigheten.
  Det nationella revisionsorganet eller den nationella revisionsrätten får utses till revisionsmyndighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Medlemsstaten ska utse en myndighet eller ett nationellt organ till revisionsmyndighet, som ska vara funktionellt oberoende av förvaltningsmyndigheten och attesteringsmyndigheten.

4.   Medlemsstaten ska utse en myndighet eller ett nationellt organ till revisionsmyndighet, som ska vara funktionellt oberoende av förvaltningsmyndigheten och attesteringsmyndigheten.
  Det nationella revisionsorganet eller den nationella revisionsrätten får utses till revisionsmyndighet.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 4 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| o) | Upprätta en förvaltningsförklaring och en årlig sammanfattning enligt
  artikel 56.5 a och 56.5 b
  i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

o)

Upprätta en förvaltningsförklaring och en årlig sammanfattning enligt
  artikel 56.5 a och 56.5 b
  i budgetförordningen.

| e) | Upprätta en förvaltningsförklaring och en årlig sammanfattning enligt
  artikel 59.5 a och 59.5 b
  i budgetförordningen. |
| --- | --- |

e)

Upprätta en förvaltningsförklaring och en årlig sammanfattning enligt
  artikel 59.5 a och 59.5 b
  i budgetförordningen.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Upprätta årsredovisning enligt
  artikel 56.5 a
  i budgetförordningen. | 2.   Upprätta årsredovisning enligt
  artikel 59.5 a
  i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Upprätta årsredovisning enligt
  artikel 56.5 a
  i budgetförordningen.

2.   Upprätta årsredovisning enligt
  artikel 59.5 a
  i budgetförordningen.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Att föra räkenskaper över de belopp som kan återkrävas och de belopp som har dragits tillbaka sedan stödet till en insats helt eller delvis har upphävts. De återvunna beloppen ska återbetalas till
  unionens allmänna budget
  innan det operativa programmet avslutats genom att de dras av från nästa utgiftsdeklaration. | 8.   Att föra räkenskaper över de belopp som kan återkrävas och de belopp som har dragits tillbaka sedan stödet till en insats helt eller delvis har upphävts. De återvunna beloppen ska återbetalas till
  fonden
  innan det operativa programmet avslutats genom att de dras av från nästa utgiftsdeklaration. |

Kommissionens förslag

Ändring

8.   Att föra räkenskaper över de belopp som kan återkrävas och de belopp som har dragits tillbaka sedan stödet till en insats helt eller delvis har upphävts. De återvunna beloppen ska återbetalas till
  unionens allmänna budget
  innan det operativa programmet avslutats genom att de dras av från nästa utgiftsdeklaration.

8.   Att föra räkenskaper över de belopp som kan återkrävas och de belopp som har dragits tillbaka sedan stödet till en insats helt eller delvis har upphävts. De återvunna beloppen ska återbetalas till
  fonden
  innan det operativa programmet avslutats genom att de dras av från nästa utgiftsdeklaration.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Senast sex månader efter det att det operativa programmet har antagits ska revisionsmyndigheten utarbeta en revisionsstrategi för genomförandet av revisioner. I revisionsstrategin ska man fastställa revisionsmetoden och urvalsmetoden för revisioner av insatserna samt planeringen av revisioner under det innevarande och de två påföljande räkenskapsåren. Revisionsstrategin ska uppdateras varje år från 2016 till och med 2022. Revisionsmyndigheten ska
  på begäran
  överlämna revisionsstrategin till kommissionen. | 4.   Senast sex månader efter det att det operativa programmet har antagits ska revisionsmyndigheten utarbeta en revisionsstrategi för genomförandet av revisioner. I revisionsstrategin ska man fastställa revisionsmetoden och urvalsmetoden för revisioner av insatserna samt planeringen av revisioner under det innevarande och de två påföljande räkenskapsåren. Revisionsstrategin ska uppdateras varje år från 2016 till och med 2022. Revisionsmyndigheten ska överlämna revisionsstrategin till kommissionen.
  Kommissionen ska ha befogenhet att kräva att revisionsmyndigheten gör de ändringar i sin revisionsstrategi som enligt kommissionen är nödvändiga för att säkerställa att revisionerna utförs på korrekt sätt i överensstämmelse med internationellt erkända redovisningsstandarder. Kommissionen ska därvidlag se till att effektivitetsrevisioner i tillräcklig grad har beaktats. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Senast sex månader efter det att det operativa programmet har antagits ska revisionsmyndigheten utarbeta en revisionsstrategi för genomförandet av revisioner. I revisionsstrategin ska man fastställa revisionsmetoden och urvalsmetoden för revisioner av insatserna samt planeringen av revisioner under det innevarande och de två påföljande räkenskapsåren. Revisionsstrategin ska uppdateras varje år från 2016 till och med 2022. Revisionsmyndigheten ska
  på begäran
  överlämna revisionsstrategin till kommissionen.

4.   Senast sex månader efter det att det operativa programmet har antagits ska revisionsmyndigheten utarbeta en revisionsstrategi för genomförandet av revisioner. I revisionsstrategin ska man fastställa revisionsmetoden och urvalsmetoden för revisioner av insatserna samt planeringen av revisioner under det innevarande och de två påföljande räkenskapsåren. Revisionsstrategin ska uppdateras varje år från 2016 till och med 2022. Revisionsmyndigheten ska överlämna revisionsstrategin till kommissionen.
  Kommissionen ska ha befogenhet att kräva att revisionsmyndigheten gör de ändringar i sin revisionsstrategi som enligt kommissionen är nödvändiga för att säkerställa att revisionerna utförs på korrekt sätt i överensstämmelse med internationellt erkända redovisningsstandarder. Kommissionen ska därvidlag se till att effektivitetsrevisioner i tillräcklig grad har beaktats.

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 5 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| r) | Ett revisionsuttalande i enlighet med
  artikel 56.5
  i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

r)

Ett revisionsuttalande i enlighet med
  artikel 56.5
  i budgetförordningen.

| a) | Ett revisionsuttalande i enlighet med
  artikel 59.5
  i budgetförordningen. |
| --- | --- |

a)

Ett revisionsuttalande i enlighet med
  artikel 59.5
  i budgetförordningen.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen
  får
  begära att
  en medlemsstat
  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dess förvaltnings- och kontrollsystem fungerar verkningsfullt eller att utgifterna är korrekta i enlighet med den här förordningen. | 3.   Kommissionen
  ska
  begära att
  medlemsstaterna
  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dess förvaltnings- och kontrollsystem fungerar verkningsfullt eller att utgifterna är korrekta i enlighet med den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Kommissionen
  får
  begära att
  en medlemsstat
  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dess förvaltnings- och kontrollsystem fungerar verkningsfullt eller att utgifterna är korrekta i enlighet med den här förordningen.

3.   Kommissionen
  ska
  begära att
  medlemsstaterna
  vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dess förvaltnings- och kontrollsystem fungerar verkningsfullt eller att utgifterna är korrekta i enlighet med den här förordningen.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 35 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Unionens budgetåtaganden för varje operativt program ska göras årligen under perioden 1 januari 2014—31 december 2020. Kommissionens beslut om antagande av det operativa programmet ska utgöra finansieringsbeslut i den mening som avses i
  artikel 81.2
  i budgetförordningen, och när beslutet anmälts till den berörda medlemsstaten ska det utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i den förordningen. | Unionens budgetåtaganden för varje operativt program ska göras årligen under perioden 1 januari 2014—31 december 2020. Kommissionens beslut om antagande av det operativa programmet ska utgöra finansieringsbeslut i den mening som avses i
  artikel 84.2
  i budgetförordningen, och när beslutet anmälts till den berörda medlemsstaten ska det utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Unionens budgetåtaganden för varje operativt program ska göras årligen under perioden 1 januari 2014—31 december 2020. Kommissionens beslut om antagande av det operativa programmet ska utgöra finansieringsbeslut i den mening som avses i
  artikel 81.2
  i budgetförordningen, och när beslutet anmälts till den berörda medlemsstaten ska det utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i den förordningen.

Unionens budgetåtaganden för varje operativt program ska göras årligen under perioden 1 januari 2014—31 december 2020. Kommissionens beslut om antagande av det operativa programmet ska utgöra finansieringsbeslut i den mening som avses i
  artikel 84.2
  i budgetförordningen, och när beslutet anmälts till den berörda medlemsstaten ska det utgöra ett rättsligt åtagande i den mening som avses i den förordningen.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För varje år från och med 2015 till och med 2022 ska de utsedda organen senast den 15 februari året efter räkenskapsperiodens slut lämna in följande dokument och uppgifter till kommissionen, i enlighet med
  artikel 56
  i budgetförordningen: | 1.   För varje år från och med 2015 till och med 2022 ska de utsedda organen senast den 15 februari året efter räkenskapsperiodens slut lämna in följande dokument och uppgifter till kommissionen, i enlighet med
  artikel 59
  i budgetförordningen: |
| dd) | Attesterad årsredovisning för de berörda organ som utsetts enligt artikel 32 och som avses i
  artikel 56.5
  i budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   För varje år från och med 2015 till och med 2022 ska de utsedda organen senast den 15 februari året efter räkenskapsperiodens slut lämna in följande dokument och uppgifter till kommissionen, i enlighet med
  artikel 56
  i budgetförordningen:

1.   För varje år från och med 2015 till och med 2022 ska de utsedda organen senast den 15 februari året efter räkenskapsperiodens slut lämna in följande dokument och uppgifter till kommissionen, i enlighet med
  artikel 59
  i budgetförordningen:

dd)

Attesterad årsredovisning för de berörda organ som utsetts enligt artikel 32 och som avses i
  artikel 56.5
  i budgetförordningen.

| a) | Attesterad årsredovisning för de berörda organ som utsetts enligt artikel 32 och som avses i
  artikel 59.5
  i budgetförordningen. |
| --- | --- |

a)

Attesterad årsredovisning för de berörda organ som utsetts enligt artikel 32 och som avses i
  artikel 59.5
  i budgetförordningen.

| ee) | Förvaltningsuttalande enligt
  artikel 56.5
  i budgetförordningen. |
| --- | --- |

ee)

Förvaltningsuttalande enligt
  artikel 56.5
  i budgetförordningen.

| b) | Förvaltningsuttalande enligt
  artikel 59.5
  i budgetförordningen. |
| --- | --- |

b)

Förvaltningsuttalande enligt
  artikel 59.5
  i budgetförordningen.

| ff) | En årlig sammanfattning av slutliga revisionsrapporter och utförda kontroller, inklusive en bedömning av felens och bristernas art och omfattning samt vidtagna eller planerade korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

ff)

En årlig sammanfattning av slutliga revisionsrapporter och utförda kontroller, inklusive en bedömning av felens och bristernas art och omfattning samt vidtagna eller planerade korrigerande åtgärder.

| c) | En årlig sammanfattning av slutliga revisionsrapporter och utförda kontroller, inklusive en bedömning av felens och bristernas art och omfattning samt vidtagna eller planerade korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

c)

En årlig sammanfattning av slutliga revisionsrapporter och utförda kontroller, inklusive en bedömning av felens och bristernas art och omfattning samt vidtagna eller planerade korrigerande åtgärder.

| gg) | Ett revisionsuttalande från det utsedda oberoende revisionsorgan som avses i
  artikel 56.5
  i budgetförordningen, åtföljt av en kontrollrapport med resultaten av de revisioner som genomförts under det räkenskapsår som uttalandet gäller. |
| --- | --- |

gg)

Ett revisionsuttalande från det utsedda oberoende revisionsorgan som avses i
  artikel 56.5
  i budgetförordningen, åtföljt av en kontrollrapport med resultaten av de revisioner som genomförts under det räkenskapsår som uttalandet gäller.

| d) | Ett revisionsuttalande från det utsedda oberoende revisionsorgan som avses i
  artikel 59.5
  i budgetförordningen, åtföljt av en kontrollrapport med resultaten av de revisioner som genomförts under det räkenskapsår som uttalandet gäller. |
| --- | --- |

d)

Ett revisionsuttalande från det utsedda oberoende revisionsorgan som avses i
  artikel 59.5
  i budgetförordningen, åtföljt av en kontrollrapport med resultaten av de revisioner som genomförts under det räkenskapsår som uttalandet gäller.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Förvaltningsmyndigheten ska se till att alla verifikat som rör insatserna på begäran ska kunna göras tillgängliga för kommissionen och Europeiska revisionsrätten under
  tre år
  . Denna
  treårsperiod
  inleds
  den 31 december det år då beslutet om godkännande av räkenskaper antas i enlighet med artikel 47 eller senast
  den dag då slutsaldot betalas ut. | 1.   Förvaltningsmyndigheten ska se till att alla verifikat som rör insatserna på begäran ska kunna göras tillgängliga för kommissionen och Europeiska revisionsrätten under
  fem år
  . Denna
  femårsperiod
  inleds den dag då slutsaldot betalas ut. |
| Treårsperioden
  ska avbrytas vid rättsliga eller administrativa förfaranden eller på motiverad begäran från kommissionen. | Femårsperioden
  ska avbrytas vid rättsliga eller administrativa förfaranden eller på motiverad begäran från kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Förvaltningsmyndigheten ska se till att alla verifikat som rör insatserna på begäran ska kunna göras tillgängliga för kommissionen och Europeiska revisionsrätten under
  tre år
  . Denna
  treårsperiod
  inleds
  den 31 december det år då beslutet om godkännande av räkenskaper antas i enlighet med artikel 47 eller senast
  den dag då slutsaldot betalas ut.

1.   Förvaltningsmyndigheten ska se till att alla verifikat som rör insatserna på begäran ska kunna göras tillgängliga för kommissionen och Europeiska revisionsrätten under
  fem år
  . Denna
  femårsperiod
  inleds den dag då slutsaldot betalas ut.

Treårsperioden
  ska avbrytas vid rättsliga eller administrativa förfaranden eller på motiverad begäran från kommissionen.

Femårsperioden
  ska avbrytas vid rättsliga eller administrativa förfaranden eller på motiverad begäran från kommissionen.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 60a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 60a |
| | Övergångsbestämmelser |
| | Kommissionen och medlemsstaterna ska med hjälp av övergångsbestämmelser se till att verksamhet som är berättigad till stöd kan inledas från och med den 1 januari 2014, även om de operativa programmen ännu inte har lämnats in. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 60a

Övergångsbestämmelser

Kommissionen och medlemsstaterna ska med hjälp av övergångsbestämmelser se till att verksamhet som är berättigad till stöd kan inledas från och med den 1 januari 2014, även om de operativa programmen ännu inte har lämnats in.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 61

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning träder i kraft
  den tjugonde
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. | Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning träder i kraft
  den tjugonde
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0183/2013).

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/246 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/246

---

P7_TA(2013)0258

Inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med uppgifter i Eurodac för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (omarbetning) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarandet: omarbetning)

(2016/C 065/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0254),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2 e, 87.2 a och 88.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2 e, 87.2 a och 88.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0148/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 20 september 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 20 september 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0432/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0432/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2008)0242

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 603/2013.)

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/247

---

P7_TA(2013)0259

Gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0560), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0560),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.1 samt 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.1 samt 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0248/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från den franska nationalförsamlingen, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren, det portugisiska parlamentet, den rumänska senaten, det slovakiska parlamentet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från den franska nationalförsamlingen, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren, det portugisiska parlamentet, den rumänska senaten, det slovakiska parlamentet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0200/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0200/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0242

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1051/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen välkomnar antagandet av förordningen om ändring av kodexen om Schengengränserna i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter och av förordningen om inrättandet av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket. De anser att dessa nya mekanismer på ett adekvat sätt tar upp uppmaningen i Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011 till att stärka samarbetet och främja det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna inom Schengenområdet och till ett effektivt och tillförlitligt kontroll- och utvärderingssystem för att garantera tillämpningen av gemensamma regler och förstärkningen, anpassningen och utvecklingen av de kriterier som grundar sig på EU:s regelverk, samtidigt som de erinrar om att Europas yttre gränser måste förvaltas effektivt och konsekvent på grundval av gemensamt ansvar, solidaritet och praktiskt samarbete.

De förklarar att denna ändring av kodexen om Schengengränserna kommer att förstärka samordningen och samarbetet på unionsnivå genom att å ena sidan tillhandahålla kriterier för medlemsstaters återinförande av gränskontroller och å andra sidan tillhandahålla en EU-baserad mekanism för mycket kritiska situationer som hotar att kullkasta det sätt på vilket området utan inre gränskontroller är tänkt att fungera.

De betonar att detta nya utvärderingssystem är en EU-baserad mekanism och att det kommer att täcka samtliga aspekter av Schengenregelverket och engagera experter från medlemsstaterna, kommissionen och berörda EU-byråer.

De utgår från att varje framtida förslag från kommissionen om ändring av detta utvärderingssystem skulle gå till samråd med Europaparlamentet, så att dess ståndpunkt i största möjliga utsträckning tas i övervägande före antagandet av en slutlig text.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/249

---

P7_TA(2013)0260

Inrättande av en utvärderingsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om utkastet till rådets förordning om inrättandet av en utvärderingsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2016/C 065/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10273/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10273/2013),

| — | med beaktande av artikel 70 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 70 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den begäran om yttrande som rådet lagt fram (C7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om yttrande som rådet lagt fram (C7-0160/2013),

| — | med beaktande av det åtagande som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 30 maj 2013 om att akten kommer att antas i den form den översänts till parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det åtagande som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 30 maj 2013 om att akten kommer att antas i den form den översänts till parlamentet,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0215/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0215/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen välkomnar antagandet av förordningen om ändring av kodexen om Schengengränserna i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter och av förordningen om inrättandet av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket. De anser att dessa nya mekanismer på ett adekvat sätt tar upp uppmaningen i Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011 till att stärka samarbetet och främja det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna inom Schengenområdet och till ett effektivt och tillförlitligt kontroll- och utvärderingssystem för att garantera tillämpningen av gemensamma regler och förstärkningen, anpassningen och utvecklingen av de kriterier som grundar sig på EU:s regelverk, samtidigt som de erinrar om att Europas yttre gränser måste förvaltas effektivt och konsekvent på grundval av gemensamt ansvar, solidaritet och praktiskt samarbete.

De förklarar att denna ändring av kodexen om Schengengränserna kommer att förstärka samordningen och samarbetet på unionsnivå genom att å ena sidan tillhandahålla kriterier för medlemsstaters återinförande av gränskontroller och å andra sidan tillhandahålla en EU-baserad mekanism för mycket kritiska situationer som hotar att kullkasta det sätt på vilket området utan inre gränskontroller är tänkt att fungera.

De betonar att detta nya utvärderingssystem är en EU-baserad mekanism och att det kommer att täcka samtliga aspekter av Schengenregelverket och engagera experter från medlemsstaterna, kommissionen och berörda EU-byråer.

De utgår från att varje framtida förslag från kommissionen om ändring av detta utvärderingssystem skulle gå till samråd med Europaparlamentet, så att dess ståndpunkt i största möjliga utsträckning tas i övervägande före antagandet av en slutlig text.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/250

---

P7_TA(2013)0261

Årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0684), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0684),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 50.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 50.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0393/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0278/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0278/2012),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 84.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 171.

---

P7_TC1-COD(2011)0308

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU/om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/34/EU.)

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/251 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/251

---

P7_TA(2013)0262

Insynskrav angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av kommissionens direktiv 2007/14/EG (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0683), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0683),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 50 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0380/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 10 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 10 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för utveckling samt utskottet för internationell handel (A7-0292/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för utveckling samt utskottet för internationell handel (A7-0292/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 93, 30.3.2012, s. 2

(2)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 78.

---

P7_TC1-COD(2011)0307

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och av kommissionens direktiv 2007/14/EG om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/50/EU.)

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/252

---

P7_TA(2013)0263

Anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0159), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0159),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0079/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0079/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 maj 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0186/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0186/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0087

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 avseende kalenderåret 2013

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 11.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (3) fastställs att de belopp som finansierar den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsrelaterade utgifter och direktstöd under budgetåret 2014 inte får överskrida de årliga tak som fastställs med tillämpning av den förordning som antas av rådet i enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I artikel 11.1 i förordning (EG) nr 73/2009 anges också att en anpassning av direktstöden (finansiell disciplin) måste fastställas när prognosen för finansieringen av direktstöd och marknadsrelaterade åtgärder, ökad med de belopp som följer av tillämpningen av artiklarna 10b och 136 i den förordningen, men före tillämpning av artikel 10a i den förordningen och utan hänsyn till marginalen på 300 000 000 EUR kommer att överskridas. I enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 73/2009 ska Europaparlamentet och rådet fastställa anpassningarna senast den 30 juni det kalenderår under vilket anpassningarna ska gälla, på grundval av ett förslag som kommissionen ska lägga fram senast den 31 mars samma år. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 11.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (3) fastställs att de belopp som finansierar den gemensamma jordbrukspolitikens marknadsrelaterade utgifter och direktstöd under budgetåret 2014 inte får överskrida de årliga tak som fastställs med tillämpning av den förordning som antas av rådet i enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I artikel 11.1 i förordning (EG) nr 73/2009 anges också att en anpassning av direktstöden (finansiell disciplin) måste fastställas när prognosen för finansieringen av direktstöd och marknadsrelaterade åtgärder, ökad med de belopp som följer av tillämpningen av artiklarna 10b och 136 i den förordningen, men före tillämpning av artikel 10a i den förordningen och utan hänsyn till marginalen på 300 000 000 EUR kommer att överskridas. I enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 73/2009 ska Europaparlamentet och rådet fastställa anpassningarna senast den 30 juni det kalenderår under vilket anpassningarna ska gälla, på grundval av ett förslag som kommissionen ska lägga fram senast den 31 mars samma år.

| (2) | .
  Innan förordningen om fastställande av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har antagits, kommer nivån på taket för år 2014 att förbli osäker. Innan det råder klarhet om nivån på taket är det inte möjligt att fastställa om direktstödet för 2013 behöver anpassas, och i så fall med hur mycket. Beloppet för den finansiella disciplin som krävs bör ses över av budgetmyndigheten inom ramen för antagandet av 2014 års budget, på grundval av bland annat ändringsskrivelsen till 2014 års budgetförslag, och kommissionen bör lämna en uppdaterad beräkning av behoven vad gäller marknadsrelaterade utgifter och direktstöd. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2)

.
  Innan förordningen om fastställande av den fleråriga budgetramen i enlighet med artikel 312.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har antagits, kommer nivån på taket för år 2014 att förbli osäker. Innan det råder klarhet om nivån på taket är det inte möjligt att fastställa om direktstödet för 2013 behöver anpassas, och i så fall med hur mycket. Beloppet för den finansiella disciplin som krävs bör ses över av budgetmyndigheten inom ramen för antagandet av 2014 års budget, på grundval av bland annat ändringsskrivelsen till 2014 års budgetförslag, och kommissionen bör lämna en uppdaterad beräkning av behoven vad gäller marknadsrelaterade utgifter och direktstöd. [Ändr. 1]

| (3) | Som en allmän regel görs stödutbetalningarna till de jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) under en fastställd utbetalningsperiod under räkenskapsåret (N + 1). Medlemsstaterna kan emellertid i vissa fall göra sena betalningar till jordbrukarna utanför utbetalningsperioden och utan tidsbegränsningar. I vissa fall kan sena betalningar infalla under ett efterföljande räkenskapsår. När finansiell disciplin tillämpas för ett visst kalenderår bör anpassningssatsen inte tillämpas på utbetalningar för vilka ansökan har lämnats in under ett annat kalenderår än det som den finansiella disciplinen avser. För att säkerställa likabehandling av jordbrukarna är det därför lämpligt att föreskriva att anpassningssatsen bör tillämpas på utbetalningar för vilka ansökan har lämnats in under det kalenderår som den finansiella disciplinen avser, oavsett när stödet betalas ut till jordbrukarna. |
| --- | --- |

(3)

Som en allmän regel görs stödutbetalningarna till de jordbrukare som ansöker om direktstöd för ett visst kalenderår (N) under en fastställd utbetalningsperiod under räkenskapsåret (N + 1). Medlemsstaterna kan emellertid i vissa fall göra sena betalningar till jordbrukarna utanför utbetalningsperioden och utan tidsbegränsningar. I vissa fall kan sena betalningar infalla under ett efterföljande räkenskapsår. När finansiell disciplin tillämpas för ett visst kalenderår bör anpassningssatsen inte tillämpas på utbetalningar för vilka ansökan har lämnats in under ett annat kalenderår än det som den finansiella disciplinen avser. För att säkerställa likabehandling av jordbrukarna är det därför lämpligt att föreskriva att anpassningssatsen bör tillämpas på utbetalningar för vilka ansökan har lämnats in under det kalenderår som den finansiella disciplinen avser, oavsett när stödet betalas ut till jordbrukarna.

| (4) | Instrumenten för finansiell disciplin och modulering infördes genom 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Båda instrumenten innebär en linjär minskning av de direktstödsbelopp som beviljas jordbrukare. Mot bakgrund av de konsekvenser som följer av den ojämna fördelningen av direktstöd mellan små och stora stödmottagare tillämpas modulering på belopp över 5 000 EUR för en mer balanserad fördelning av stödet. Vad gäller kalenderåret 2013 säkrar den anpassning av direktstöden som avses i artikel 10a i förordning (EG) nr 73/2009 samma undantag som moduleringen. Finansiell disciplin bör tillämpas på samma sätt, dvs. så att den bidrar till målet med en mer balanserad fördelning av stöden. Det är därför lämpligt att föreskriva att anpassningssatsen endast tillämpas på belopp på mer än 5 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Instrumenten för finansiell disciplin och modulering infördes genom 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Båda instrumenten innebär en linjär minskning av de direktstödsbelopp som beviljas jordbrukare. Mot bakgrund av de konsekvenser som följer av den ojämna fördelningen av direktstöd mellan små och stora stödmottagare tillämpas modulering på belopp över 5 000 EUR för en mer balanserad fördelning av stödet. Vad gäller kalenderåret 2013 säkrar den anpassning av direktstöden som avses i artikel 10a i förordning (EG) nr 73/2009 samma undantag som moduleringen. Finansiell disciplin bör tillämpas på samma sätt, dvs. så att den bidrar till målet med en mer balanserad fördelning av stöden. Det är därför lämpligt att föreskriva att anpassningssatsen endast tillämpas på belopp på mer än 5 000 EUR.

| (5) | I artikel 11.3 i förordning (EG) nr 73/2009 anges att vid tillämpningen av den tabell för höjningar som fastställs i artikel 121 på allt direktstöd som beviljas i de nya medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2 g i den förordningen, ska den finansiella disciplinen inte tillämpas på de nya medlemsstaterna förrän från och med det kalenderår för vilket den direktstödsnivå som gäller i de nya medlemsstaterna är lika hög som den nivå som då gäller i de andra medlemsstaterna. Eftersom direktstöden fortfarande omfattas av ökningstabellen under kalenderåret 2013 i Bulgarien och Rumänien bör den anpassningssats som fastställs genom denna förordning inte tillämpas på stöd som beviljas jordbrukare i de medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 11.3 i förordning (EG) nr 73/2009 anges att vid tillämpningen av den tabell för höjningar som fastställs i artikel 121 på allt direktstöd som beviljas i de nya medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2 g i den förordningen, ska den finansiella disciplinen inte tillämpas på de nya medlemsstaterna förrän från och med det kalenderår för vilket den direktstödsnivå som gäller i de nya medlemsstaterna är lika hög som den nivå som då gäller i de andra medlemsstaterna. Eftersom direktstöden fortfarande omfattas av ökningstabellen under kalenderåret 2013 i Bulgarien och Rumänien bör den anpassningssats som fastställs genom denna förordning inte tillämpas på stöd som beviljas jordbrukare i de medlemsstaterna.

| (6) | Förordning (EG) nr 73/2009 har ändrats genom anslutningsakten för republiken Kroatien. De ändringar som följer därav kommer att börja gälla under förutsättning att fördraget om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen träder i kraft och från och med ikraftträdandedagen. Då Kroatien omfattas av tillämpningen av den tabell för höjningar som anges i artikel 121 i förordning (EG) nr 73/2009 under kalenderåret 2013 bör den anpassningssats som fastställs genom denna förordning inte tillämpas på stöd till jordbrukare i Kroatien, under förutsättning att Kroatien ansluts och från och med dagen för anslutningen. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 73/2009 har ändrats genom anslutningsakten för republiken Kroatien. De ändringar som följer därav kommer att börja gälla under förutsättning att fördraget om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen träder i kraft och från och med ikraftträdandedagen. Då Kroatien omfattas av tillämpningen av den tabell för höjningar som anges i artikel 121 i förordning (EG) nr 73/2009 under kalenderåret 2013 bör den anpassningssats som fastställs genom denna förordning inte tillämpas på stöd till jordbrukare i Kroatien, under förutsättning att Kroatien ansluts och från och med dagen för anslutningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De direktstödsbelopp till jordbrukare som avses i artikel 2d i förordning (EG) nr 73/2009 och som överskrider 5 000 EUR och som beviljas på grundval av stödansökningar som lämnats in med avseende på kalenderåret 2013 ska minskas med
  0,748005
   %. [Ändr. 2]

1a.
     
  Om ingen överenskommelse nås om den fleråriga budgetramen 2014–2020 ska ingen finansiell disciplin tillämpas för budgetåret 2014, eftersom det totala beloppet ska beräknas på grundval av uppgifterna i 2013 års budget och 2 % inflation läggas till. [Ändr. 3]

2.   Den minskning som avses i punkt 1 ska inte tillämpas i Bulgarien, Rumänien och Kroatien.

2a.
     
  Den minskning som avses i punkt 1 ska inte tillämpas på de yttersta randområden som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och på de mindre Egeiska öarna i enlighet med artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna

   (4)

  . [Ändr. 12]

Artikel 1a

1.   
  Bestämmelserna i artiklarna 1 och 2 ska antas utan att det påverkar antagandet av förordning (EU) nr [XX/XX av den ... om den fleråriga budgetramen för 2014
  –
  2020] och det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning.

2.   
  Om det krävs en rättelse av anpassningssatsen i artikel 1.1 till följd av att förordningen och det interinstitutionella avtalet som avses i punkt 1 antas ska kommissionen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om fastställandet av en ny anpassningssats.

3.   
  Beloppet för den finansiella disciplin som krävs ska ses över av budgetmyndigheten inom ramen för antagandet av 2014 års budget på grundval av bland annat ändringsskrivelsen till 2014 års budgetförslag och kommissionen ska lämna en uppdaterad beräkning av behoven vad gäller marknadsrelaterade utgifter och direktstöd. [Ändr. 4]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.2 ska tillämpas för Kroatien under förutsättning att Kroatiens anslutningsfördrag träder i kraft och från och med ikraftträdandedagen.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 22 maj 2013 (ännu ej offentliggjort i EUT)

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 juni 2013.

2

(3)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

3

(4)  

  EUT L 78, 20.3.2013, s. 41.

4

EUT L 78, 20.3.2013, s. 41.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/255 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/255

---

P7_TA(2013)0264

Ändring av kodexen om Schengengränserna och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0118),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 77.1 och 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0070/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 77.1 och 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0070/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de skriftliga åtagandena från rådets företrädare av den 19 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga åtagandena från rådets företrädare av den 19 december 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0206/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0206/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0051

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), Schengenavtalets tillämpningskonvention, rådets förordningar (EG) nr 1683/95 och (EG) nr 539/2001 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008 och (EG) nr 810/2009

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 610/2013.)

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/256

---

P7_TA(2013)0265

Utkast till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 juni 2013 om utkastet till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 065/50)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning (00110/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning (00110/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som Europeiska rådet har lagt fram i enlighet med artikel 14.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (C7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som Europeiska rådet har lagt fram i enlighet med artikel 14.2 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (C7-0166/2013),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europaparlamentets sammansättning inför valet 2014 samt sitt förslag till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning, vilket bifogats resolutionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europaparlamentets sammansättning inför valet 2014 samt sitt förslag till Europeiska rådets beslut om Europaparlamentets sammansättning, vilket bifogats resolutionen (1),

| — | med beaktande av artiklarna 74f och 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 74f och 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0213/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0213/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till Europeiska rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till Europeiska rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till Europeiska rådet och till Republiken Kroatiens regering och parlament samt för kännedom till kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till Europeiska rådet och till Republiken Kroatiens regering och parlament samt för kännedom till kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0082.

---

Torsdagen den 13 juni 2013

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/257

---

P7_TA(2013)0272

Inledande avtal inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap EG/Centralafrika ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av det inledande avtalet inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 065/51)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (14757/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (14757/2012),

| — | med beaktande av utkastet till det inledande avtalet inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan (13485/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det inledande avtalet inför ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralafrika, å andra sidan (13485/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 211 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 211 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0369/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0190/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0190/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i republiken Kamerun. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i republiken Kamerun.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/257

---

P7_TA(2013)0273

Ändring för andra gången av Cotonouavtalet av den 23 juni 2000 ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 065/52)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16894/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16894/2011),

| — | med beaktande av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (09565/2010) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (09565/2010) (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0469/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 217 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0469/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0110/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0110/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet reserverar sig å det starkaste mot delar av avtalet som inte avspeglar parlamentets ståndpunkt och unionens värderingar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet reserverar sig å det starkaste mot delar av avtalet som inte avspeglar parlamentets ståndpunkt och unionens värderingar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt alla parter att ändra de otillfredsställande bestämmelserna utifrån dessa reservationer under en tredje översyn av avtalet, inbegripet ett uttryckligt införande av icke-diskriminering på grund av sexuell läggning i artikel 8.4. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt alla parter att ändra de otillfredsställande bestämmelserna utifrån dessa reservationer under en tredje översyn av avtalet, inbegripet ett uttryckligt införande av icke-diskriminering på grund av sexuell läggning i artikel 8.4.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

---

(1)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

---

| 19.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/258 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/258

---

P7_TA(2013)0275

Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 juni 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 065/53)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0877), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0877),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0502/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0502/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0404/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0404/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 129.

---

P7_TC1-COD(2011)0430

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 juni 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU/om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/37/EU.)

---