# Az Európai Unió C 94/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 94 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. március 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 94

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. március 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 094/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2016/C 094/02 | A Bizottság határozata (2016. március 9.) a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó bizottsági szakértői csoport létrehozásáról | 2 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2016/C 094/03 | A gázüzemű berendezésekről szóló 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti gáztípusok és a megfelelő hálózati nyomások | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 094/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2016/C 094/02

A Bizottság határozata (2016. március 9.) a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó bizottsági szakértői csoport létrehozásáról

2

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2016/C 094/03

A gázüzemű berendezésekről szóló 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti gáztípusok és a megfelelő hálózati nyomások

6

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 094/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7952 – Bridgepoint Group/Smyk Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 7 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 094/05 | Hagyományos különleges termék elnevezésének közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján | 8 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 094/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7952 – Bridgepoint Group/Smyk Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

7

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2016/C 094/05

Hagyományos különleges termék elnevezésének közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 10.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. március 9.

(2016/C 94/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0973 |
| JPY | Japán yen | 123,63 |
| DKK | Dán korona | 7,4614 |
| GBP | Angol font | 0,77135 |
| SEK | Svéd korona | 9,2920 |
| CHF | Svájci frank | 1,0978 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,3964 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,047 |
| HUF | Magyar forint | 309,62 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3149 |
| RON | Román lej | 4,4637 |
| TRY | Török líra | 3,1902 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4650 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4705 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5216 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6192 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5171 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 329,63 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,8748 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,1466 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5620 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 452,27 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5147 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 51,417 |
| RUB | Orosz rubel | 78,7670 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,724 |
| BRL | Brazil real | 4,0740 |
| MXN | Mexikói peso | 19,5511 |
| INR | Indiai rúpia | 73,6840 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0973

JPY

Japán yen

123,63

DKK

Dán korona

7,4614

GBP

Angol font

0,77135

SEK

Svéd korona

9,2920

CHF

Svájci frank

1,0978

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,3964

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,047

HUF

Magyar forint

309,62

PLN

Lengyel zloty

4,3149

RON

Román lej

4,4637

TRY

Török líra

3,1902

AUD

Ausztrál dollár

1,4650

CAD

Kanadai dollár

1,4705

HKD

Hongkongi dollár

8,5216

NZD

Új-zélandi dollár

1,6192

SGD

Szingapúri dollár

1,5171

KRW

Dél-Koreai won

1 329,63

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,8748

CNY

Kínai renminbi

7,1466

HRK

Horvát kuna

7,5620

IDR

Indonéz rúpia

14 452,27

MYR

Maláj ringgit

4,5147

PHP

Fülöp-szigeteki peso

51,417

RUB

Orosz rubel

78,7670

THB

Thaiföldi baht

38,724

BRL

Brazil real

4,0740

MXN

Mexikói peso

19,5511

INR

Indiai rúpia

73,6840

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 10.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/2

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2016. március 9.)

a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó bizottsági szakértői csoport létrehozásáról

(2016/C 94/02)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | A 2014. március 20–21-i Európai Tanács felszólította a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre a kiépített villamosenergia-termelési kapacitásaik legalább 10 %-ban való összekapcsolására vonatkozó célkitűzés megvalósításához szükséges összes intézkedést. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy az összekapcsolásra vonatkozóan javasoljon 2030-ig elérendő célértékeket. |
| --- | --- |

(1)

A 2014. március 20–21-i Európai Tanács felszólította a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre a kiépített villamosenergia-termelési kapacitásaik legalább 10 %-ban való összekapcsolására vonatkozó célkitűzés megvalósításához szükséges összes intézkedést. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy az összekapcsolásra vonatkozóan javasoljon 2030-ig elérendő célértékeket.

| (2) | A Bizottság „Európai energiabiztonsági stratégia” című közleménye (1) javasolta a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó jelenlegi 10 %-os célérték 15 %-ra emelését 2030-ig, egyidejűleg figyelembe véve a költségszempontokat, illetve az érintett régiók közötti kereskedelmi potenciált is. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság „Európai energiabiztonsági stratégia” című közleménye (1) javasolta a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó jelenlegi 10 %-os célérték 15 %-ra emelését 2030-ig, egyidejűleg figyelembe véve a költségszempontokat, illetve az érintett régiók közötti kereskedelmi potenciált is.

| (3) | A 2014. október 23–24-i Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést az azon célkitűzés megvalósítása terén elért haladásról, hogy az Unió – mint azt a Bizottság javasolta – 2030-ig elérje a 15 %-os szintet, és ezt elsősorban közös érdekű projektek megvalósításával érje el. |
| --- | --- |

(3)

A 2014. október 23–24-i Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy rendszeresen tegyen jelentést az azon célkitűzés megvalósítása terén elért haladásról, hogy az Unió – mint azt a Bizottság javasolta – 2030-ig elérje a 15 %-os szintet, és ezt elsősorban közös érdekű projektek megvalósításával érje el.

| (4) | A Bizottság „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményében (2) emlékeztetett, hogy a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó specifikus minimumcél a tagállamok kiépített villamosenergia-termelési kapacitásának 10 %-ában került meghatározásra, amely célértéket 2020-ig kell elérni. Ugyanebben a közleményben a Bizottság vállalta, hogy 2016-ban jelentést tesz a 15 %-os cél 2030-ig történő eléréséhez szükséges intézkedésekről. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság „A stabil és alkalmazkodóképes energiaunió és az előretekintő éghajlat-politika keretstratégiája” című közleményében (2) emlékeztetett, hogy a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó specifikus minimumcél a tagállamok kiépített villamosenergia-termelési kapacitásának 10 %-ában került meghatározásra, amely célértéket 2020-ig kell elérni. Ugyanebben a közleményben a Bizottság vállalta, hogy 2016-ban jelentést tesz a 15 %-os cél 2030-ig történő eléréséhez szükséges intézkedésekről.

| (5) | „Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése” című közleményében (3) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a belső villamosenergia-piac teljes kiépítése, vagyis a villamosenergia-szigetek elszigeteltségének felszámolása, minden fogyasztó számára biztonságos energiaellátás biztosítása és a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia arányának növelése csak 10 % feletti összekapcsolás mellett valósítható meg, ezért az uniós és a tagállami intézkedések irányát annak a célnak kell megszabnia, hogy 2030-ig minden tagállam elérje a legalább 15 %-os rendszerösszekötő kapacitást. |
| --- | --- |

(5)

„Az energiahálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os célkitűzés elérése” című közleményében (3) a Bizottság hangsúlyozta, hogy a belső villamosenergia-piac teljes kiépítése, vagyis a villamosenergia-szigetek elszigeteltségének felszámolása, minden fogyasztó számára biztonságos energiaellátás biztosítása és a megújuló energiaforrásokból termelt villamos energia arányának növelése csak 10 % feletti összekapcsolás mellett valósítható meg, ezért az uniós és a tagállami intézkedések irányát annak a célnak kell megszabnia, hogy 2030-ig minden tagállam elérje a legalább 15 %-os rendszerösszekötő kapacitást.

| (6) | A 2015. március 19–20-i Európai Tanács az infrastrukturális projektek felgyorsítását szorgalmazta, ezen belül is – az energiabiztonság és a belső energiapiac megfelelő működésének biztosítása céljából a peremterületek gáz- és villamosenergia-hálózatainak összekapcsolását. |
| --- | --- |

(6)

A 2015. március 19–20-i Európai Tanács az infrastrukturális projektek felgyorsítását szorgalmazta, ezen belül is – az energiabiztonság és a belső energiapiac megfelelő működésének biztosítása céljából a peremterületek gáz- és villamosenergia-hálózatainak összekapcsolását.

| (7) | Ezzel egyidejűleg a tagállamok között – a földrajzi elhelyezkedés, valamint az energiaszerkezet és -ellátás struktúrája tekintetében – fennálló különbségek a költségeket is figyelembe vevő, a szűk keresztmetszetek alapos elemzésén alapuló eseti megközelítést tesznek szükségessé. A regionális együttműködési struktúrák – a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) (a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet) létrehozott villamosenergiával foglalkozó regionális csoportok és az energetikai infrastruktúrával foglalkozó érintett magas szintű munkacsoportok – értékes lehetőséget kínálnak a további lépések megvitatására és a döntéshozatalra. |
| --- | --- |

(7)

Ezzel egyidejűleg a tagállamok között – a földrajzi elhelyezkedés, valamint az energiaszerkezet és -ellátás struktúrája tekintetében – fennálló különbségek a költségeket is figyelembe vevő, a szűk keresztmetszetek alapos elemzésén alapuló eseti megközelítést tesznek szükségessé. A regionális együttműködési struktúrák – a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) (a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet) létrehozott villamosenergiával foglalkozó regionális csoportok és az energetikai infrastruktúrával foglalkozó érintett magas szintű munkacsoportok – értékes lehetőséget kínálnak a további lépések megvitatására és a döntéshozatalra.

| (8) | A magas szintű munkacsoportok politikai dimenziót, stratégiai irányítást és politikai iránymutatásokat adnak a technikai munkához, ezen kívül segítenek azonosítani és előmozdítani az érintett régió számára fontos projekteket. A már meglévő, 2015-ben átalakított, a balti energiapiacok összekapcsolási tervével (BEMIP) foglalkozó magas szintű munkacsoporton kívül két új magas szintű munkacsoport is létrejött 2015-ben: a Délnyugat-Európa (Ibériai-félsziget) összekapcsolásával foglalkozó magas szintű munkacsoport és a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoport. |
| --- | --- |

(8)

A magas szintű munkacsoportok politikai dimenziót, stratégiai irányítást és politikai iránymutatásokat adnak a technikai munkához, ezen kívül segítenek azonosítani és előmozdítani az érintett régió számára fontos projekteket. A már meglévő, 2015-ben átalakított, a balti energiapiacok összekapcsolási tervével (BEMIP) foglalkozó magas szintű munkacsoporton kívül két új magas szintű munkacsoport is létrejött 2015-ben: a Délnyugat-Európa (Ibériai-félsziget) összekapcsolásával foglalkozó magas szintű munkacsoport és a közép- és délkelet-európai földgáz-összeköttetésekkel (CESEC) foglalkozó magas szintű munkacsoport.

| (9) | A csoportot azért kell létrehozni, hogy segítse a Bizottság és a regionális együttműködési struktúrákat arra vonatkozó technikai tanácsokkal, hogy hogyan lehet a 15 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzést regionális vagy országos szinten és/vagy országhatárokra vonatkozóan meghatározott célokra lebontani, valamint támogatást nyújtson a szükséges összeköttetések megvalósításával kapcsolatos műszaki kérdésekben, beleértve a 10 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzés elérésével kapcsolatos kérdéseket is. |
| --- | --- |

(9)

A csoportot azért kell létrehozni, hogy segítse a Bizottság és a regionális együttműködési struktúrákat arra vonatkozó technikai tanácsokkal, hogy hogyan lehet a 15 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzést regionális vagy országos szinten és/vagy országhatárokra vonatkozóan meghatározott célokra lebontani, valamint támogatást nyújtson a szükséges összeköttetések megvalósításával kapcsolatos műszaki kérdésekben, beleértve a 10 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzés elérésével kapcsolatos kérdéseket is.

| (10) | A szakértői csoport összetételét azzal a céllal kell megválasztani, hogy biztosított legyen a különböző releváns szakterületek és érdekkörök kiegyensúlyozott képviselete, valamint a nemek és földrajzi régiók kiegyensúlyozott képviselete. A csoportot ezért az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER), az átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatainak (ENTSO-k) – különösen a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatának – a képviselőiből, valamint az ipart, a tudományos életet és a nem kormányzati szektort képviselő, a belső energiapiac és a villamosenergia-hálózatok összekapcsolása terén jártas szakértőkből és érintett szervezetekből kell összeállítani. |
| --- | --- |

(10)

A szakértői csoport összetételét azzal a céllal kell megválasztani, hogy biztosított legyen a különböző releváns szakterületek és érdekkörök kiegyensúlyozott képviselete, valamint a nemek és földrajzi régiók kiegyensúlyozott képviselete. A csoportot ezért az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER), az átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatainak (ENTSO-k) – különösen a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatának – a képviselőiből, valamint az ipart, a tudományos életet és a nem kormányzati szektort képviselő, a belső energiapiac és a villamosenergia-hálózatok összekapcsolása terén jártas szakértőkből és érintett szervezetekből kell összeállítani.

| (11) | Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(11)

Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a tagok információkat hozhatnak nyilvánosságra.

| (12) | A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell végezni, |
| --- | --- |

(12)

A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell végezni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Tárgy

A villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó célértékekkel foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: csoport) ezennel felállításra kerül.

2. cikk

Feladatok

(1)   A csoport feladata, hogy:

| a) | a tagállamok közötti villamosenergia-cserét potenciálisan befolyásoló tényezők azonosítása után arra vonatkozó technikai tanácsokkal lássa el a Bizottságot, hogy hogyan lehet a 2030-ig elérendő 15 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzést regionális és országos szinten és/vagy országhatárokra vonatkozóan meghatározott célokra lebontani, egyidejűleg figyelembe véve a költségszempontokat, illetve az érintett régiók közötti kereskedelmi potenciált is; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok közötti villamosenergia-cserét potenciálisan befolyásoló tényezők azonosítása után arra vonatkozó technikai tanácsokkal lássa el a Bizottságot, hogy hogyan lehet a 2030-ig elérendő 15 %-os összekapcsolásra vonatkozó célkitűzést regionális és országos szinten és/vagy országhatárokra vonatkozóan meghatározott célokra lebontani, egyidejűleg figyelembe véve a költségszempontokat, illetve az érintett régiók közötti kereskedelmi potenciált is;

| b) | kérésre technikai tanácsokat adjon a 10 %-os célkitűzés elérésével kapcsolatban, azonosítsa azokat a kockázatokat, amelyek megakadályozhatják e cél 2020-ig történő elérését, és megoldási javaslatokat adjon a Bizottság részére a megvalósításban mutatkozó – különösen a projektek finanszírozásával és az engedélyezési eljárásokkal kapcsolatos – szűk keresztmetszetek leküzdésére. |
| --- | --- |

b)

kérésre technikai tanácsokat adjon a 10 %-os célkitűzés elérésével kapcsolatban, azonosítsa azokat a kockázatokat, amelyek megakadályozhatják e cél 2020-ig történő elérését, és megoldási javaslatokat adjon a Bizottság részére a megvalósításban mutatkozó – különösen a projektek finanszírozásával és az engedélyezési eljárásokkal kapcsolatos – szűk keresztmetszetek leküzdésére.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt feladatok végrehajtása mellett a csoportnak rendszeresen egyeztetnie kell a regionális együttműködési struktúrákkal, vagyis a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott villamosenergiával foglalkozó regionális csoportokkal és az energetikai infrastruktúrával foglalkozó érintett magas szintű munkacsoportokkal.

3. cikk

Egyeztetés

A Bizottság és az Energiaügyi Főigazgatóság bármilyen, a villamosenergia-hálózatok összekapcsolásával kapcsolatos kérdésben egyeztethet a csoporttal.

4. cikk

Tagok

(1)   A csoport legfeljebb 15, az alábbi testületek tagjai közül kiválasztott tagból állhat:

| a) | az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER); |
| --- | --- |

a)

az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER);

| b) | a villamosenergia-ipari átvitelirendszer-üzemeltetők és a földgázipari szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E és ENTSO-G); |
| --- | --- |

b)

a villamosenergia-ipari átvitelirendszer-üzemeltetők és a földgázipari szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (ENTSO-E és ENTSO-G);

| c) | európai ipari szervezetek és egyesületek; |
| --- | --- |

c)

európai ipari szervezetek és egyesületek;

| d) | a belső energiapiacra és az energetikai – elsősorban a villamosenergetikai – infrastruktúrára specializálódott tudományos és kutatási szervezetek; |
| --- | --- |

d)

a belső energiapiacra és az energetikai – elsősorban a villamosenergetikai – infrastruktúrára specializálódott tudományos és kutatási szervezetek;

| e) | a belső energiapiacra és az energetikai – elsősorban a villamosenergetikai – infrastruktúrára specializálódott európai nem kormányzati és nemzetközi szervezetek; |
| --- | --- |

e)

a belső energiapiacra és az energetikai – elsősorban a villamosenergetikai – infrastruktúrára specializálódott európai nem kormányzati és nemzetközi szervezetek;

| f) | személyes minőségükben kinevezett egyéni szakértők, akik kiemelkedő szakértelemmel rendelkeznek a 2. cikk (1) bekezdésében említett területeken. |
| --- | --- |

f)

személyes minőségükben kinevezett egyéni szakértők, akik kiemelkedő szakértelemmel rendelkeznek a 2. cikk (1) bekezdésében említett területeken.

(2)   Rendelkezni lehet a tagok számának megfelelő számú póttag kinevezéséről. A póttagokat ugyanazon feltételekkel kell kijelölni, mint a tagokat; a póttagok automatikusan helyettesítik a hiányzó vagy akadályoztatott tagokat.

(3)   Azok a tagok, akik már nem képesek hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához, lemondanak vagy nem felelnek meg az 5. cikk (1) bekezdésében vagy a Szerződés 339. cikkében foglalt feltételeknek, nem vehetnek részt a csoport ülésein, és megbízásuk hátralévő idejére új tag nevezhető ki helyükre.

(4)   A személyes minőségükben kinevezett tagok függetlenül, a közérdek szolgálatában járnak el.

(5)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.

5. cikk

Kinevezés

(1)   A csoport tagjait az energiaügyekért felelős főigazgató nevezi ki olyan szakértők közül, akik a 2. cikkben említett területeken szakértelemmel rendelkeznek és akik jelentkeztek a pályázati felhívásra.

A 4. cikk c), d) és e) pontjában említett szervezetek egy-egy képviselőt és egy-egy helyettest (póttagot) javasolnak. Az energiaügyekért felelős főigazgató elutasíthatja egy javasolt képviselő vagy póttag személyét, ha az nem felel meg a pályázati kiírásban megadott feltételeknek. Ilyen esetben az érintett szervezetet másik képviselő vagy póttag kijelölésére kérik fel.

A 4. cikk a) és b) pontjában említett tagok nem mennek keresztül a nyilvános felhívási eljáráson, hanem közvetlenül kerülnek kinevezésre.

(2)   A tagok kinevezése két és fél éves időszakra szól, amely egyszer hosszabbítható.

(3)   A személyes minőségükben kinevezett tagok tekintetében rendelkezni lehet azonos számú póttag kinevezéséről. A póttagokat ugyanazon feltételekkel kell kijelölni, mint a tagokat. A póttagok automatikusan helyettesítik a hiányzó vagy akadályoztatott tagokat.

(4)   A szervezetek neve és a személyes minőségükben kinevezett tagok neve közzétételre kerül a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: nyilvántartás).

6. cikk

Működés

(1)   A csoport elnöki tisztségét az Energiaügyi Főigazgatóság egy képviselője tölti be.

(2)   Az Energiaügyi Főigazgatóság egyetértésével a csoport feladatmeghatározása alapján egyes konkrét kérdések tanulmányozására alcsoportok hozhatók létre. Az alcsoportokat megbízatásuk teljesítését követően fel kell oszlatni.

(3)   A Bizottság képviselője a csoport vagy alcsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan külső szakértőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. A Bizottság képviselője emellett megfigyelői státust adhat magánszemélyeknek, a szakértői csoportokra vonatkozó horizontális szabályok 8. pontjának (3) bekezdése szerinti szervezeteknek és tagjelölt országoknak.

(4)   A csoport tagjainak képviselői és a póttagok, valamint a bevont szakértők és megfigyelők eleget tesznek a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségnek, valamint az EU-minősített adatok védelmére az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (6) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (7) meghatározott bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.

(5)   A csoport és az alcsoportok üléseinek helyszínét a Bizottság biztosítja. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. Az eljárásokban érdekelt más bizottsági tisztviselők részt vehetnek a csoport és alcsoportjai ülésein.

(6)   A csoport a szakértői csoportokra vonatkozó egységes eljárási szabályzat alapján elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(7)   A Bizottság valamennyi releváns dokumentumot (így a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a résztvevők beadványait) közzéteszi vagy közvetlenül a szakértői csoportok nyilvántartásában, vagy pedig egy ott feltüntetett internetes hivatkozás segítségével, amely egy tematikus weboldalra mutat. A tematikus weboldalakhoz való hozzáférés nem köthető felhasználói regisztrációhoz vagy más korlátozáshoz. Amennyiben egy dokumentum közzététele az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 4. cikkében meghatározottak szerint kedvezőtlenül befolyásolná valamely közérdek vagy magánérdek védelmét, a közzétételtől el kell tekinteni.

7. cikk

Az ülések költségei

(1)   A csoport tevékenységeiben részt vevők szolgálataikért nem részesülnek javadalmazásban.

(2)   A csoport munkájában részt vevők utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek (9) megfelelően téríti meg.

(3)   Az említett költségek az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig téríthetők meg.

8. cikk

Alkalmazás

Ez a határozat az elfogadásának napjától számított 5 évig alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 9-én.

a Bizottság részéről

Miguel ARIAS CAÑETE

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2014) 330 final.

1

(2)  COM(2015) 80 final.

2

(3)  COM(2015) 82 final.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 347/2013/EU rendelete a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

6

(7)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.). E kivételek célja a közbiztonság, a katonai ügyek, a nemzetközi kapcsolatok, a pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikai érdekek, valamint a személyiség és a magánszemély becsületének védelme, illetve a kereskedelmi érdekek védelme, a bírósági eljárások és jogi tanácsadás, ellenőrzések/vizsgálatok/könyvvizsgálatok és az intézmény döntéshozatali folyamatainak védelme.

8

(9)  A Bizottság 2007. december 5-i C(2007) 5858 határozata a Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályokról.

9

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 10.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/6

---

A gázüzemű berendezésekről szóló 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (2) bekezdése szerinti gáztípusok és a megfelelő hálózati nyomások

(2016/C 94/03)

(E közzététel a tagállamoktól a Bizottsághoz beérkezett információkon alapul)

| Ország | Gázcsalád | Wobbe-index (bruttó) | Hálózati nyomás (mbar) |
| --- | --- | --- | --- |
| MJ/m3 vagy kWh/m3

  (0 °C) | MJ/m3 vagy kWh/m3

  (15 °C) | Minimum | Névleges | Maximum |
| Dánia | ELSŐ
  A. csoport | 23,60–26,20 MJ/m3

  6,56–7,28 kWh/m3 | 22,37–24,84 MJ/m3

  6,21–6,90 kWh/m3 | 6 (1) | 8 (1) | 15 (1) |
| MÁSODIK
  H. csoport | 50,76–55,80 MJ/m3
   (2)
   (3)

  14,10–15,5 kWh/m3
   (2)
   (3) | 48,12–52,90 MJ/m3
   (2)
   (3)

  13,37–14,69 kWh/m3
   (2)
   (3) | 17 (1) | 20 (1) | 25 (1) |
| HARMADIK
  B/P. csoport | 76,90–92,10 MJ/m3

  21,36–25,58 kWh/m3 | 72,90–87,31 MJ/m3

  20,25–24,25 kWh/m3 | 25 (1) | 30 (1) | 35 (1) |

Ország

Gázcsalád

Wobbe-index (bruttó)

Hálózati nyomás (mbar)

MJ/m3 vagy kWh/m3

(0 °C)

MJ/m3 vagy kWh/m3

(15 °C)

Minimum

Névleges

Maximum

Dánia

ELSŐ

A. csoport

23,60–26,20 MJ/m3

6,56–7,28 kWh/m3

22,37–24,84 MJ/m3

6,21–6,90 kWh/m3

6 (1)

8 (1)

15 (1)

MÁSODIK

H. csoport

50,76–55,80 MJ/m3
   (2)
   (3)

14,10–15,5 kWh/m3
   (2)
   (3)

48,12–52,90 MJ/m3
   (2)
   (3)

13,37–14,69 kWh/m3
   (2)
   (3)

17 (1)

20 (1)

25 (1)

HARMADIK

B/P. csoport

76,90–92,10 MJ/m3

21,36–25,58 kWh/m3

72,90–87,31 MJ/m3

20,25–24,25 kWh/m3

25 (1)

30 (1)

35 (1)

---

(1)  A berendezésekbe belépő nyomás mbar-ban.

(2)  Rendellenes ellátási feltételek: Amennyiben a dán biztonságtechnológiai hatóság jóváhagyott olyan különleges vészhelyzeti tervet, amelynek értelmében lehetőség van rendellenes ellátási feltételek (nyomástartomány) melletti üzemeltetésre, a Wobbe-index lehet 50,04–50,76 MJ/mn
  3 (0 °C-on)/13,9–14,1 kWh/mn
  3 (0 °C-on).

(3)  Megengedett a földgázminőségűre javított biogáz befecskendezése, ha a Wobbe-index legalább 50,76MJ/mn
  3 (0 °C-on) és legfeljebb 55,80 MJ/mn
  3 (0 °C-on).

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 10.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/7

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7952 – Bridgepoint Group/Smyk Group)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 94/04)

| 1. | 2016. február 23-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bridgepoint Group Limited (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Smyk csoport irányítása alá tartozó vállalkozások – a Kids International sp. z o.o. (Lengyelország), a Smyk All for Kids SRL (Románia), a Madras Enterprises Limited (Ciprus), a Prolex Services Ltd. (Ciprus), a Spiele Max Holding GmbH (Németország), az E-Commerce Services sp. z o.o. (Lengyelország), a Paritet-Smyk LLC (Ukrajna), az LLC Smyk Rus (Oroszország), a Spiele Max AG (Németország), a Beteiligungs und Dienstleistungs GmbH (Németország), a Smyk sp. z o.o. (Lengyelország), a Smyk Global Assets sp. z o.o. (Lengyelország), a Mexvet Enterprises Limited (Ciprus), valamint a Smyk Global Assets GmbH (Svájc) – felett. |
| --- | --- |

1.

2016. február 23-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bridgepoint Group Limited (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Smyk csoport irányítása alá tartozó vállalkozások – a Kids International sp. z o.o. (Lengyelország), a Smyk All for Kids SRL (Románia), a Madras Enterprises Limited (Ciprus), a Prolex Services Ltd. (Ciprus), a Spiele Max Holding GmbH (Németország), az E-Commerce Services sp. z o.o. (Lengyelország), a Paritet-Smyk LLC (Ukrajna), az LLC Smyk Rus (Oroszország), a Spiele Max AG (Németország), a Beteiligungs und Dienstleistungs GmbH (Németország), a Smyk sp. z o.o. (Lengyelország), a Smyk Global Assets sp. z o.o. (Lengyelország), a Mexvet Enterprises Limited (Ciprus), valamint a Smyk Global Assets GmbH (Svájc) – felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Bridgepoint Group Limited esetében: európai középpiaci vállalkozásokba történő befektetésekre specializálódott magántőke-befektetési vállalkozás, amely számos ágazatban fejti ki tevékenységét, többek között a fogyasztói/kiskereskedelmi ágazat, az üzleti szolgáltatások, a pénzügyi szolgáltatások, az egészségügy és a média területén,
  —   a Smyk csoport esetében: gyermekeknek szánt termékek, többek között játékok, gyermekeknek szánt kiegészítők, gyermek- és babaápolási termékek és kellékek kiskereskedelmi értékesítése, beleértve az online értékesítést is. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Bridgepoint Group Limited esetében: európai középpiaci vállalkozásokba történő befektetésekre specializálódott magántőke-befektetési vállalkozás, amely számos ágazatban fejti ki tevékenységét, többek között a fogyasztói/kiskereskedelmi ágazat, az üzleti szolgáltatások, a pénzügyi szolgáltatások, az egészségügy és a média területén,

—   a Smyk csoport esetében: gyermekeknek szánt termékek, többek között játékok, gyermekeknek szánt kiegészítők, gyermek- és babaápolási termékek és kellékek kiskereskedelmi értékesítése, beleértve az online értékesítést is.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7952 – Bridgepoint Group/Smyk Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7952 – Bridgepoint Group/Smyk Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 10.3.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 94/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 94/8

---

Hagyományos különleges termék elnevezésének közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkének (2) bekezdése alapján

(2016/C 94/05)

Magyarország az 1151/2012/EU rendelet (1) 26. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottsághoz a „Tepertős pogácsa” elnevezést (2) mint az 1151/2012/EU rendelet előírásainak megfelelő, hagyományos különleges terméket (HKT) jelölő elnevezést. A „Tepertős pogácsa” elnevezés korábban az 1144/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) útján – az elnevezésnek az 509/2006/EK tanácsi rendelet (4) 13. cikkének (1) bekezdése szerinti fenntartása nélkül – hagyományos különleges termékként bejegyzésre került, és jelenleg az 1151/2012/EU rendelet 25. cikke (2) bekezdésének megfelelően oltalom alatt áll.

A fentiekre tekintettel a Bizottság ezúton közzéteszi a

„TEPERTŐS POGÁCSA”

elnevezést abból a célból, hogy az bejegyzésre kerülhessen a hagyományos különleges termékek 1151/2012/EU rendelet 22. cikke szerinti nyilvántartásába.

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a felszólalásra az ellen, hogy a „Tepertős pogácsa” elnevezés bejegyzésre kerüljön a hagyományos különleges termékek 1151/2012/EU rendelet 22. cikke szerinti nyilvántartásába.

Amennyiben a „Tepertős pogácsa” elnevezés bejegyzésre kerül a nyilvántartásba, az 1151/2012/EU rendelet 26. cikkének (4) bekezdésével összhangban a „Tepertős pogácsa” hagyományos különleges termék jelenlegi – az 1144/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében közzétett – termékleírását az elnevezés fenntartásával oltalom alá helyezett „Tepertős pogácsa” HKT-hoz kapcsolódó, az 1151/2012/EU rendelet 19. cikkében említett termékleírásnak kell tekinteni.

A teljesség kedvéért és az 1151/2012/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének megfelelően e közzététel magában foglalja a „Tepertős pogácsa” HKT-nek az 1144/2013/EU végrehajtási rendelet (5) II. mellékletében közzétett termékleírását.

5

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„TEPERTŐS POGÁCSA”

„TEPERTŐS POGÁCSA”

EK-szám: HU-TSG-0007-0060-2010.9.27.

EK-szám: HU-TSG-0007-0060-2010.9.27.

1.   Termékleírás

Termékleírás

1.1.   Bejegyzendő elnevezés

Bejegyzendő elnevezés

„Tepertős pogácsa”

A termék forgalomba hozatalakor a címke a következő tájékoztatást tartalmazhatja: „magyar hagyományok szerint előállított”. A tájékoztató szövegét más hivatalos nyelvekre is lefordítják.

1.2.   Az elnevezés:

Az elnevezés:

| — | ☐ | önmagában különleges |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki |

—

☐

önmagában különleges

—

☒

a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer különleges tulajdonságát fejezi ki

Az elnevezésben szereplő „tepertős” jelző a zsírszalonna kisütése után visszamaradt tepertőt jelöli, ami darálást követően, krém formájában adja a „kerek sós sütemény”, azaz a pogácsa jellegzetes alapanyagát.

1.3.   Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

Igényli-e a kérelmező az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján az elnevezés fenntartását?

| — | ☐ | Bejegyzés az elnevezés fenntartásával |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül |

—

☐

Bejegyzés az elnevezés fenntartásával

—

☒

Bejegyzés az elnevezés fenntartása nélkül

1.4.   A termék típusa

A termék típusa

2.3. osztály: Cukrászsütemények, kenyér, édes tészták, torták, kekszek és egyéb sütőipari termékek

1.5.   Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik

Annak a mezőgazdasági terméknek vagy élelmiszernek a leírása, amelyre a 3.1. pontban feltüntetett elnevezés vonatkozik

A „Tepertős pogácsa” kerek, hengeres alakú, 3–5 cm átmérőjű, 25–50 g tömegű, darált tepertőt és sertészsírt tartalmazó, élesztővel lazított, omlós vagy hajtogatott leveles szerkezetű, sóval és borssal ízesített péksütemény. Felülete vörösesbarna, négyzethálósan rovátkolt. Alja sima, vörösesbarna. Bélzetében a tepertődarabkák egyenletes eloszlásban találhatók. Az omlós változat rögökre törhető szét, a leveles változat bélzete laza, leveles szerkezetű. Íze a tepertő pörkanyagaira jellemző, kellemesen sós, enyhén borsos fűszerezésű. A termék szárazanyagra számított zsírtartalma 20–30 %, lisztre számított 25–40 % mennyiségben tartalmaz tepertőt. A zsírtartalom legalább 60 %-a a tepertőből származik.

Érzékszervi jellemzők:

Érzékszervi jellemzők:

| | Omlós tepertős pogácsa | Leveles tepertős pogácsa |
| --- | --- | --- |
| Alak | Kerek, egyenletes henger alakú. | Kerek henger alakú, kismértékben megcsúszhat. |
| Héj | Felső része fényes, vörösesbarna színű, kereszt alakban sűrűn rovátkolt, oldala homokszínű, matt, alsó lapja vörösesbarna, matt. |
| Bélzet | Határozottan omlós szerkezet, de nem morzsálódó. A tepertő darabkái egyenletes eloszlásban találhatók, színe enyhén barnás. | Kissé leveles szerkezetű, rétegekben szétszedhető, a tepertő darabkái rétegekben láthatók, színe enyhén barnás. |
| Íz | Tepertőre jellemző, kellemesen sós, enyhén borsos. |
| Illat | Tepertőre és a sertészsírra jellemző; borsos. |

Omlós tepertős pogácsa

Leveles tepertős pogácsa

Alak

Kerek, egyenletes henger alakú.

Kerek henger alakú, kismértékben megcsúszhat.

Héj

Felső része fényes, vörösesbarna színű, kereszt alakban sűrűn rovátkolt, oldala homokszínű, matt, alsó lapja vörösesbarna, matt.

Bélzet

Határozottan omlós szerkezet, de nem morzsálódó. A tepertő darabkái egyenletes eloszlásban találhatók, színe enyhén barnás.

Kissé leveles szerkezetű, rétegekben szétszedhető, a tepertő darabkái rétegekben láthatók, színe enyhén barnás.

Íz

Tepertőre jellemző, kellemesen sós, enyhén borsos.

Illat

Tepertőre és a sertészsírra jellemző; borsos.

Fizikai és kémiai jellemzők

Fizikai és kémiai jellemzők

Zsírtartalom: a késztermék bélzetének zsírtartalma szárazanyagra számítva 20–30 % (m/m)

Zsírtartalom

Sótartalom: a késztermékek bélzetének sótartalma szárazanyagra számítva legfeljebb 4,0 % (m/m)

Sótartalom

1.6.   Annak az előállítási módnak a leírása, amely alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják

Annak az előállítási módnak a leírása, amely alapján a 3.1. pontban feltüntetett elnevezésű mezőgazdasági terméket vagy élelmiszert előállítják

Alapanyagok:

A tepertőkrém készítéséhez:

| — | bőr nélküli sertéstepertő: a tepertőkrém 70–75 %-a, a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt zsírszalonna kisütése után visszamaradó összesült zsírdarab, |
| --- | --- |

—

bőr nélküli sertéstepertő: a tepertőkrém 70–75 %-a, a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt zsírszalonna kisütése után visszamaradó összesült zsírdarab,

| — | sertészsír: a tepertőkrém 25–30 %-a, a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt zsírszalonna kisütése során keletkező zsiradék, |
| --- | --- |

—

sertészsír: a tepertőkrém 25–30 %-a, a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt zsírszalonna kisütése során keletkező zsiradék,

| — | a tészta készítéséhez: búzaliszt vagy tönkölybúzaliszt, tojás, tojássárgája, tej, élesztő, fehérbor vagy ecet, tejföl, só és bors. |
| --- | --- |

—

a tészta készítéséhez: búzaliszt vagy tönkölybúzaliszt, tojás, tojássárgája, tej, élesztő, fehérbor vagy ecet, tejföl, só és bors.

A „Tepertős pogácsa” előállításához mindennemű élelmiszer-adalékanyag (pl. térfogatnövelő vagy tartósítószer) felhasználása tilos.

Előállítási mód:

A „Tepertős pogácsa” a tészta előállítási módjától függően leveles vagy omlós szerkezetű lehet.

OMLÓS TEPERTŐS POGÁCSA előállítása

I. fázis: a tepertőkrém elkészítése

A friss, bőr nélküli tepertőt fatáblán sodrófával addig lapítjuk, amíg nagyobb, durvább darabok már nem érezhetőek és a krémben a pörkanyagok eloszlása egyenletes. Az aprítás történhet húsdarálóval is. Ebben az esetben a darálóba a legkisebb lyukú tárcsát kell feltenni.

A krémet a sertészsírral fakanál vagy keverőgép segítségével egyneműsítjük. Fontos követelmény, hogy a tepertőkrémhez felhasznált nyersanyagok között adalékanyag, tartósítószer, libatepertő, növényi zsiradék, valamint margarin nem szerepelhet, csak és kizárólag a friss, bőr nélküli tepertő.

A tepertőkrémre vonatkozó követelményeknek az iparilag előállított tepertőkrémnek is meg kell felelnie.

II. fázis: tésztakészítés

A lisztkilogrammonként 250–400 gramm tepertőkrémet a búzaliszttel homogén keverékké morzsoljuk. A tepertőkrémnek be kell „burkolnia” a lisztszemeket; ez alapfeltétele az omlós szerkezet kialakulásának. Valamennyi nyersanyagot, tehát a tepertőkrémmel összekevert lisztet, valamint liszt kg-onként a tejben felfuttatott 5 % élesztőt, 1 tojást, 1 tojássárgáját, 0,02 % fehérbort vagy ecetet, 2,5 % sót, 0,001 % őrölt borsot és annyi tejfölt, hogy közepesen kemény tésztát kapjunk, összedagasztjuk. A dagasztást a tészta összeállásáig kell folytatni. A kívánt omlós szerkezet túldagasztás esetén nem fog mutatkozni.

A termék magas zsírtartalma miatt hideg összetevőkből kell tésztát készíteni és azt hűvös helyen addig pihentetni, amíg a tészta maghőmérséklete eléri a 26 °C-ot. Mivel a termék jellege megengedi, engedélyezett a +5–8 °C-os hűtőszekrény használata is, amelyben a pihentetési idő legalább 3 óra.

A megkelt és lehűlt tésztát ujjnyi vastagra nyújtjuk, a tészta tetejét egymásra merőleges irányban sűrűn bevagdossuk. Ez a művelet végezhető kb. 3 mm távolságot tartó összeszerelt késekkel is. A szaggatást (kiszúrást) általában 3–6 cm átmérőjű pogácsaszaggatóval végezzük, ügyelve az egyenletes alakra és arra, hogy minél kevesebb legyen a hengeres formától eltérő tésztadarab. A végső alakot a tenyér élével görgetve érjük el. A tepsi megtöltéséhez szükséges mennyiségű pogácsákat szorosan egymás mellé tesszük a nyújtódeszkán, majd kenőecset segítségével felvert tojással lekenjük, ügyelve, hogy a henger oldalfalára a tojás ne csorogjon le. Amikor a tojás a felületen kissé megszikkadt, a pogácsákat egyenletes távolságban tepsibe helyezzük. Az alaktalan darabokat legfeljebb két alkalommal, néhány mozdulattal összegyúrhatjuk, pihentetés után ismét feldolgozhatjuk.

A pogácsákat a sütőlapra helyezés után 50–55 percig kelesztjük, majd forró, 220–240 °C-os sütőben 12–15 perc alatt készre sütjük.

A pogácsák értékesítése csomagolatlanul (kimérve) vagy előrecsomagolt formában történik.

LEVELES TEPERTŐS POGÁCSA előállítása

I. fázis: a tepertőkrém elkészítése

A tepertőkrém elkészítésének menete megegyezik az omlós változatnál leírtakkal, azzal a különbséggel, hogy itt a zsíron és a bőr nélküli sertéstepertőn kívül sót (lisztre számítva kb. 1,5 %) és finomra őrölt borsot (lisztre számítva kb. 0,001 %) is használnak. A só alkalmazásánál azért kell így eljárni, mert ha a pogácsa jellemzően sós ízéhez szükséges összes sómennyiséget csak a tésztakészítésnél használnánk, a tészta szakadozó lenne, nem alakulna ki a leveles szerkezet.

A tepertőkrém készítésénél megadott zsírmennyiségből ebben az esetben a zsír 50 %-a, vagyis a fele a tepertőkrémbe, másik fele pedig a tésztába kerül.

II. fázis: tésztakészítés

Az ún. alaptésztát liszt, a tepertőkrém készítésénél félretett zsír, só (lisztre számítva kb. 1 %), valamint liszt kg-onként tejben felfuttatott 5 % élesztő, 0,02 % fehérbor vagy ecet, esetleg 1 db tojás, 1 db tojássárgája és annyi tejföl felhasználásával készítik, hogy a tészta közepesen rugalmas, szívós, jól nyújtható legyen.

Ennél a változatnál azért fontos az összetevők, valamint a tepertőkrém alacsony hőmérséklete, hogy a hajtogatásnál a tepertőkrém szétválassza a tésztarétegeket. A vékonyra nyújtott hideg tésztarétegek között elhelyezkedő zsiradék ugyanis a sütés alatt megolvad és megakadályozza a tésztarétegek összetapadását. Eközben a tészta és a zsiradék víztartalma gőzzé alakul, és szétfeszítve fellazítja a tésztarétegeket, ezáltal a kisült termék levelekre szedhető.

A leveles szerkezetet kialakítása két módon történhet:

| a) | A vékonyra kinyújtott tésztarétegen egyenletesen elkenjük a tepertőkrémet, majd egyik végétől kiindulva feltekerjük a tésztát. Ezt a rudat 15–30 percig pihentetjük, ismét vékonyra kinyújtjuk, és újból feltekerjük, az előző tekeréshez képest 90 fokkal eltérő irányban. Ha az elforgatás nem történik meg, a sütéskor a pogácsák eldőlnek. |
| --- | --- |

a)

A vékonyra kinyújtott tésztarétegen egyenletesen elkenjük a tepertőkrémet, majd egyik végétől kiindulva feltekerjük a tésztát. Ezt a rudat 15–30 percig pihentetjük, ismét vékonyra kinyújtjuk, és újból feltekerjük, az előző tekeréshez képest 90 fokkal eltérő irányban. Ha az elforgatás nem történik meg, a sütéskor a pogácsák eldőlnek.

| b) | Az érett alaptésztát vékonyra nyújtjuk, és annyi részletben kenjük rá a tepertős keveréket, ahányszor hajtogatjuk. Ez esetben nem sodrást, hanem hajtogatást végzünk (legalább háromszor hajtogatjuk a tésztát). |
| --- | --- |

b)

Az érett alaptésztát vékonyra nyújtjuk, és annyi részletben kenjük rá a tepertős keveréket, ahányszor hajtogatjuk. Ez esetben nem sodrást, hanem hajtogatást végzünk (legalább háromszor hajtogatjuk a tésztát).

A végső nyújtás előtt a tésztát legalább 15 percig kell pihentetni, majd 1 ujjnyi (1–2 cm) vastagra nyújtani, tetejét egymásra merőleges irányban sűrűn bevagdosni és 3–6 cm átmérőjű pogácsaszaggatóval kiszaggatni. A tepsi megtöltéséhez szükséges mennyiségű pogácsákat szorosan egymás mellé tesszük a nyújtódeszkán, majd kenőecset segítségével felvert tojással lekenjük, ügyelve, hogy a henger oldalfalára a tojás ne csorogjon le.

Amikor a tojás a felületen kissé megszikkadt, a pogácsákat egyenletes távolságban sütőlemezre helyezzük, 40–45 percig kelesztjük, majd forró, 220–240 °C-os sütőben 8–10 perc alatt készre sütjük.

A pogácsák értékesítése csomagolatlanul (kimérve) vagy előrecsomagolt formában történik.

1.7.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer különleges tulajdonsága

A „Tepertős pogácsa” különleges tulajdonságát az alábbiak adják:

| — | sertéstepertő és sertészsír alapanyag, |
| --- | --- |

—

sertéstepertő és sertészsír alapanyag,

| — | a tésztakészítés sajátos technikája, |
| --- | --- |

—

a tésztakészítés sajátos technikája,

| — | a fizikai-kémiai jellemzők és az érzékszervi tulajdonságok. |
| --- | --- |

—

a fizikai-kémiai jellemzők és az érzékszervi tulajdonságok.

A jelleget adó sertéstepertő alapanyag

A „Tepertős pogácsa” sajátos jellegét a húsmentes vagy hússal kevésbé átszőtt sertés-zsírszalonna kisütése után visszamaradt anyag, a tepertő adja. A tepertő 12–13 % fehérjét és 82–84 % zsiradékot tartalmaz, a termék zsírtartalmának legalább 60 %-a ebből származik.

A tésztakészítés sajátos technikája

A tepertő felhasználása az omlós szerkezetű tésztakészítés mellett a különleges hajtogatott, leveles szerkezetű tészta kialakítását is lehetővé teszi, ugyanakkor a magas zsírtartalom a speciális, 24–26 °C-os hideg tészta készítését követeli meg.

Fizikai-kémiai jellemzők és érzékszervi tulajdonságok

A sertéstepertő és sertészsír felhasználása révén kialakult 20–30 %-os zsírtartalom miatt a „Tepertős pogácsa” tápértéke magasabb, lassabban szárad ki és így hosszabb ideig fogyasztható, mint a vele azonos kategóriába tartozó más termékek.

1.8.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer hagyományos jellege

A pogácsa szó első előfordulása 1395 körüli, eredetileg hamuban-parázsban sült lepénykenyeret jelentett. A magyar népmesékben „hamuban sült pogácsa” néven vált ismertté. A kenyér módjára fogyasztott lepénykenyér megnevezésére egészen a XVII. századig a pogácsakenyér, pogácsás kenyér kifejezés volt használatos. A mai formájában ismeretes, apróbb, hengeres formájú szaggatott változat a késő középkorban vált általánossá Magyarországon mint a paraszti konyha leggyakoribb, változatos összetételben készült sült tésztája, és népszerűségét a legutóbbi időkig megtartotta.

A „Tepertős pogácsa” kialakulását két feltétel tette lehetővé: egyrészt szokássá vált a szalonnából zsírt kisütni, másrészt a tepertő bekerült a mindennapok étkezésébe. A szalonna kisütése, belőle tepertő nyerése – egy, az 1770-es években készült, egy somogyi közép-nemesi háztartást bemutató leírás alapján – a XVIII. századtól jelenhetett meg a nemesi családok háztartásában. Ezt támasztja alá az is, hogy a nemesi háztartások hagyatéki leltárai szerint zsírosbödönök az Alföldön a XVIII. századtól jelentek meg (Cegléd 1850–1900. Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, 28. o., 30. o. Szűcs). A paraszti, népi sertésfeldolgozásban a zsír kisütését, illetve a sertészsír étkezési célú elterjedését a XIX. századtól, a század közepétől valószínűsíthetjük annak alapján, hogy az 1850-es években a Duna-Tisza közti paraszti leltárokban már szerepel a zsírosbödön.

A Közép-Tisza vidékén – szóbeli néprajzi adataink szerint – a XIX–XX. század fordulóján a tepertőt a paraszti háztartásokban még szappanfőzésre használták, fogyasztása fokozatosan alakult ki. A disznóölés után friss, főként apró, bőr nélküli tepertővel sütötték a pogácsát. Az 1930-as években készült, nagy összefoglaló néprajzi munkában a pogácsát keletlen és kelt búzatésztából és – többek között – már tepertővel ízesítve említik (Bátky Zs.: Táplálkozás. In: A magyarság néprajza. Budapest, 1933, 100. o.), így elmondható, hogy a XX. század elején már általánossá vált a kelt tészta dúsítása a kisütött szalonna tepertőjével.

A „Tepertős pogácsának” ma is fontos szerep jut a mindennapi étkezésben, tartalmas levesek (gulyásleves, bableves) után második fogásként. Munkaértekezletek, konferenciák vendégváró terméke. A háziasszonyok is szívesen sütik, különösen családi alkalmak (lakodalom, keresztelő) és ünnepek, így karácsony és húsvét idején, de a falusi turizmusban is gyakran kínálják borkorcsolyaként (Hagyományok – Ízek – Régiók, I. kötet, 145–147. o.).

Hírnevét számtalan szakácskönyv tanúsítja az 1880-as évektől kezdve egészen napjainkig: Dobos C. József: Magyar–Franczia szakácskönyv, 1881, 784–785. o.; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat, 1905, 350. o.; Kincses Váncza receptkönyv, 1920, 21. o.; Az Új idők második receptkönyve, 1934, 182. o.; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek, 1941, 73. o.; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei, 1973, 89. o.

1.9.   A különleges tulajdonságok ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

A különleges tulajdonságok ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

| Különleges tulajdonság | Minimumkövetelmények | Ellenőrzési mód és gyakoriság |
| --- | --- | --- |
| zsírtartalom | — | 20–30 % (szárazanyagra számítva) |

Különleges tulajdonság

Minimumkövetelmények

Ellenőrzési mód és gyakoriság

zsírtartalom

—

20–30 % (szárazanyagra számítva)

| — | kizárólag sertészsír használható fel |
| --- | --- |

—

kizárólag sertészsír használható fel

A termékleírás 3.5. pontja szerint, laboratóriumban, félévente egyszer.

tepertő(krém)

| — | sertéstepertő használata |
| --- | --- |

—

sertéstepertő használata

| — | bőr nélküli tepertő használata |
| --- | --- |

—

bőr nélküli tepertő használata

Termékdokumentáció vagy gyártmánylap alapján, gyártási tételenként dokumentálva.

anyagösszetétel

| — | a termékleírás 3.6. pontjában meghatározottak (sertéstepertő, sertészsír, búzaliszt, tojás, tojássárgája, tej, élesztő, fehérbor vagy ecet, tejföl, só, bors) szerint |
| --- | --- |

—

a termékleírás 3.6. pontjában meghatározottak (sertéstepertő, sertészsír, búzaliszt, tojás, tojássárgája, tej, élesztő, fehérbor vagy ecet, tejföl, só, bors) szerint

Termékdokumentáció vagy gyártmánylap alapján, gyártási tételenként dokumentálva.

a késztermék érzékszervi tulajdonságai (bélzet, íz, illat)

| — | omlós, illetve leveles szerkezet |
| --- | --- |

—

omlós, illetve leveles szerkezet

| — | tepertőre jellemző, kissé borsos illat és íz |
| --- | --- |

—

tepertőre jellemző, kissé borsos illat és íz

Érzékszervi vizsgálat, műszakonként.

2.   A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

A termékleírásnak való megfelelést ellenőrző hatóságok vagy szervek

2.1.   Név és cím

Név és cím

| Név | : | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- | --- |
| Cím | : | 1095 Budapest, Mester u. 81., Magyarország |
| Tel. | : | +36 14563010 |
| Telefax | : | — |
| E-mail | : | oevi@oai.hu |

Név

:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Cím

:

1095 Budapest, Mester u. 81., Magyarország

Tel.

:

+36 14563010

Telefax

:

—

E-mail

:

oevi@oai.hu

| ☒ állami | ☐ magán |
| --- | --- |

☒ állami

☐ magán

2.2.   A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

A hatóság vagy szerv konkrét feladatai

Az ellenőrző hatóság ellenőrzi, hogy a termék megfelel-e a termékleírásban megfogalmazott valamennyi előírásnak.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1151/2012/EU rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

1

(2)  EU-szám: HU-TSG-0107-01404 – 2015.12.3.

2

(3)  A Bizottság 2013. november 13-i 1144/2013/EU végrehajtási rendelete egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába való bejegyzéséről [Tepertős pogácsa (HKT)] (HL L 303., 2013.11.14., 17. o.).

3

(4)  A Tanács 2006. március 20-i 509/2006/EK rendelete a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről (HL L 93., 2006.3.31., 1. o.). A rendeletet az 1151/2012/EU rendelet hatályon kívül helyezte és annak helyébe lépett.

4

(5)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

5

---