# Uradni list C 75/26.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 75 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5926. februar 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 75

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5926. februar 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 1.–4. julij 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 319 E, 5.11.2013 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 1.–4. julij 2013
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 319 E, 5.11.2013 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 319 E, 5.11.2013 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 2. julij 2013 |
| 2016/C 75/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o zunanji letalski politiki EU – reševanje prihodnjih izzivov (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o prvem letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o dejavnostih agencij za izvozne kredite v državah članicah (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (FE) (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o modri rasti – krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o inovacijah za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo (2012/2295(INI)) | 41 |
| | Sreda, 3. julij 2013 |
| 2016/C 75/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o poplavah v Evropi (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o reformi strukture bančnega sektorja EU (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o letnem poročilu za leto 2011 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o integriranem okviru notranje kontrole (2012/2291(INI)) | 100 |
| | Četrtek, 4. julij 2013 |
| 2016/C 75/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o programu nadzorovanja Agencije ZDA za nacionalno varnost (NSA), organih nadzorovanja v nekaterih državah članicah in vplivu na zasebnost državljanov EU (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014 (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izvozu orožja: izvajanje skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o dvigu uvoznih dajatev na kmetijske proizvode na Norveškem (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o vzpostavitvi enotnega digitalnega trga (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o povezani televiziji (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o prednostnih nalogah Evropskega parlamenta v delovnem programu Komisije za leto 2014 (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o krizi v Egiptu (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o razmerah v Džibutiju (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o razmerah v Nigeriji (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 2. julij 2013

2016/C 75/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o zunanji letalski politiki EU – reševanje prihodnjih izzivov (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o prvem letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o dejavnostih agencij za izvozne kredite v državah članicah (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (FE) (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o modri rasti – krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o inovacijah za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo (2012/2295(INI))

41

Sreda, 3. julij 2013

2016/C 75/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o poplavah v Evropi (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o reformi strukture bančnega sektorja EU (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o letnem poročilu za leto 2011 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o integriranem okviru notranje kontrole (2012/2291(INI))

100

Četrtek, 4. julij 2013

2016/C 75/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o programu nadzorovanja Agencije ZDA za nacionalno varnost (NSA), organih nadzorovanja v nekaterih državah članicah in vplivu na zasebnost državljanov EU (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014 (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izvozu orožja: izvajanje skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o dvigu uvoznih dajatev na kmetijske proizvode na Norveškem (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o vzpostavitvi enotnega digitalnega trga (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o povezani televiziji (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o prednostnih nalogah Evropskega parlamenta v delovnem programu Komisije za leto 2014 (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o krizi v Egiptu (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o razmerah v Džibutiju (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o razmerah v Nigeriji (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 2. julij 2013 |
| 2016/C 75/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 2. julij 2013

2016/C 75/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 2. julij 2013 |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije | 171 |
| 2016/C 75/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo z dne 21. maja 1963 ali pristopijo k njemu ter dajo izjavo o uporabi ustreznih notranjih predpisov zakonodaje Unije (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Pomorska inšpekcija države pristanišča ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča | 186 |
| 2016/C 75/32 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Prednostne snovi na področju vodne politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike | 261 |
| 2016/C 75/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | Sreda, 3. julij 2013 |
| 2016/C 75/37 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o izvolitvi Evropskega varuha človekovih pravic | 274 |
| 2016/C 75/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 97/836/ES v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2000/125/ES z dne 31. januarja 2000 o sklenitvi Sporazuma o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih (Vzporedni sporazum) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/000 TA 2013 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013– 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 3. julija 2013, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi pojasnitve določb glede časovnega načrta za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbi (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Resne čezmejne nevarnosti za zdravje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES | 300 |
| 2016/C 75/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | Četrtek, 4. julij 2013 |
| 2016/C 75/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o skupnem besedilu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji, ki ga je potrdil Spravni odbor (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Napadi na informacijske sisteme ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ | 331 |
| 2016/C 75/49 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 2. julij 2013

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije

171

2016/C 75/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo z dne 21. maja 1963 ali pristopijo k njemu ter dajo izjavo o uporabi ustreznih notranjih predpisov zakonodaje Unije (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Pomorska inšpekcija države pristanišča ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča

186

2016/C 75/32

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Prednostne snovi na področju vodne politike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike

261

2016/C 75/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

Sreda, 3. julij 2013

2016/C 75/37

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o izvolitvi Evropskega varuha človekovih pravic

274

2016/C 75/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 97/836/ES v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2000/125/ES z dne 31. januarja 2000 o sklenitvi Sporazuma o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih (Vzporedni sporazum) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/000 TA 2013 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013– 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 3. julija 2013, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi pojasnitve določb glede časovnega načrta za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbi (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Resne čezmejne nevarnosti za zdravje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES

300

2016/C 75/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

Četrtek, 4. julij 2013

2016/C 75/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o skupnem besedilu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji, ki ga je potrdil Spravni odbor (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Napadi na informacijske sisteme ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ

331

2016/C 75/49

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 1.–4. julij 2013

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 319 E, 5.11.2013.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 2. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

Zunanja letalska politika

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o zunanji letalski politiki EU – reševanje prihodnjih izzivov (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov“ (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zunanja letalska politika EU – reševanje prihodnjih izzivov“ (COM(2012)0556),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2011 o mednarodnih sporazumih o zračnem prometu v okviru Lizbonske pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2011 o mednarodnih sporazumih o zračnem prometu v okviru Lizbonske pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo („okvirni sporazum“) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 20. oktobra 2010 o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo („okvirni sporazum“) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2007 o ustanovitvi skupnega evropskega zračnega prostora (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. aprila 2007 o ustanovitvi skupnega evropskega zračnega prostora (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2006 o razvijanju agende zunanje letalske politike Skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2006 o razvijanju agende zunanje letalske politike Skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenih členov 90, 100(2) in 218, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenih členov 90, 100(2) in 218,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0172/2013),

| A. | ker je letalstvo hitro rastoče področje gospodarstva, tako v Uniji kot tudi zunaj nje, zlasti v Aziji in na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

A.

ker je letalstvo hitro rastoče področje gospodarstva, tako v Uniji kot tudi zunaj nje, zlasti v Aziji in na Bližnjem vzhodu;

| B. | ker mora imeti letalstvo pomembno vlogo pri povezovanju ljudi in podjetij, tako znotraj Unije kot tudi po svetu, zlasti s trgi v razvoju; |
| --- | --- |

B.

ker mora imeti letalstvo pomembno vlogo pri povezovanju ljudi in podjetij, tako znotraj Unije kot tudi po svetu, zlasti s trgi v razvoju;

| C. | ker število delovnih mest, ki so jih evropske letalske družbe od leta 2012 ukinile ali jih nameravajo ukiniti, znaša več kot 20 000; |
| --- | --- |

C.

ker število delovnih mest, ki so jih evropske letalske družbe od leta 2012 ukinile ali jih nameravajo ukiniti, znaša več kot 20 000;

| D. | ker so se evropski socialni parterji letalskega sektorja v okviru dialoga o učinkih svetovne krize na civilno letalstvo dne 29. januarja 2013 dogovorili, da je potrebno usklajeno in obširno ukrepanje na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker so se evropski socialni parterji letalskega sektorja v okviru dialoga o učinkih svetovne krize na civilno letalstvo dne 29. januarja 2013 dogovorili, da je potrebno usklajeno in obširno ukrepanje na mednarodni ravni;

| E. | ker je sporočilo Komisije iz leta 2005 imelo pomembno vlogo pri razvoju zunanje letalske politike Unije; |
| --- | --- |

E.

ker je sporočilo Komisije iz leta 2005 imelo pomembno vlogo pri razvoju zunanje letalske politike Unije;

| F. | ker je zaradi dogodkov v zadnjih sedmih letih primerno opraviti dodaten pregled; |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi dogodkov v zadnjih sedmih letih primerno opraviti dodaten pregled;

Splošno

| 1. | poudarja napredek, dosežen pri ustvarjanju enotnega in odprtega regionalnega trga Unije ter istočasno pri oblikovanju skupnega pristopa Unije k njeni zunanji letalski politiki; |
| --- | --- |

1.

poudarja napredek, dosežen pri ustvarjanju enotnega in odprtega regionalnega trga Unije ter istočasno pri oblikovanju skupnega pristopa Unije k njeni zunanji letalski politiki;

| 2. | pozdravlja sporočilo Komisije, ki zagotavlja pravočasno analizo trenutnega stanja in napredka, ki je bil dosežen na področju zunanje letalske politike od leta 2005, kakor tudi analizo izzivov, s katerimi se na izredno konkurenčnem svetovnem trgu letalskega prometa sooča letalski sektor Unije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sporočilo Komisije, ki zagotavlja pravočasno analizo trenutnega stanja in napredka, ki je bil dosežen na področju zunanje letalske politike od leta 2005, kakor tudi analizo izzivov, s katerimi se na izredno konkurenčnem svetovnem trgu letalskega prometa sooča letalski sektor Unije;

| 3. | poudarja ključno vlogo letalskega sektorja za gospodarstvo Unije, zlasti v smislu rasti in delovnih mest, saj je od tega sektorja odvisnih več kot 5 milijonov evropskih delovnih mest, sektor pa predstavlja 2,4 % BDP Unije in prispeva k povezanosti Unije z ostalim svetom; poudarja potrebo po ohranitvi močnega in konkurenčnega letalskega sektorja v Uniji; |
| --- | --- |

3.

poudarja ključno vlogo letalskega sektorja za gospodarstvo Unije, zlasti v smislu rasti in delovnih mest, saj je od tega sektorja odvisnih več kot 5 milijonov evropskih delovnih mest, sektor pa predstavlja 2,4 % BDP Unije in prispeva k povezanosti Unije z ostalim svetom; poudarja potrebo po ohranitvi močnega in konkurenčnega letalskega sektorja v Uniji;

| 4. | meni, da je bil pri opredeljevanju in izvajanju mehanizmov in sistemov Unije, kot so enotno evropsko nebo (SES), program raziskav o upravljanju zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (SESAR), pobuda Čisto nebo, Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS), ki povečujejo varnost in izpolnjujejo zahteve potnikov, dosežen pomemben napredek; meni, da je treba na teh področjih doseči nadaljnji napredek; |
| --- | --- |

4.

meni, da je bil pri opredeljevanju in izvajanju mehanizmov in sistemov Unije, kot so enotno evropsko nebo (SES), program raziskav o upravljanju zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (SESAR), pobuda Čisto nebo, Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS), ki povečujejo varnost in izpolnjujejo zahteve potnikov, dosežen pomemben napredek; meni, da je treba na teh področjih doseči nadaljnji napredek;

| 5. | je vseeno zaskrbljen zaradi zamud pri izvajanju programa o enotnem evropskem nebu in programa SESAR zaradi nepotrebnih stroškov, ki jih te zamude povzročajo letalskim prevoznikom in njihovim strankam; podpira Komisijo pri uveljavljanju kazenskih ukrepov zoper tiste države članice, ki niso spoštovale roka decembra 2012 in niso dosegle nobenega napredka glede funkcionalnih blokov zračnega prostora; |
| --- | --- |

5.

je vseeno zaskrbljen zaradi zamud pri izvajanju programa o enotnem evropskem nebu in programa SESAR zaradi nepotrebnih stroškov, ki jih te zamude povzročajo letalskim prevoznikom in njihovim strankam; podpira Komisijo pri uveljavljanju kazenskih ukrepov zoper tiste države članice, ki niso spoštovale roka decembra 2012 in niso dosegle nobenega napredka glede funkcionalnih blokov zračnega prostora;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje enotnega evropskega neba in programa raziskav o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR); ugotavlja, da bo razvoj enotnega evropskega neba, ko se bo v celoti izvajal, ustvaril velike neposredne in posredne zaposlitvene priložnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje enotnega evropskega neba in programa raziskav o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR); ugotavlja, da bo razvoj enotnega evropskega neba, ko se bo v celoti izvajal, ustvaril velike neposredne in posredne zaposlitvene priložnosti;

| 7. | poudarja, da ta programa Unije nista pomembna le za notranji trg, temveč tudi za zunanjo politiko; je prepričan, da bo dokončanje in izvajanje teh instrumentov pomagalo utrditi položaj letalske panoge Unije na konkurenčnem svetovnem trgu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da ta programa Unije nista pomembna le za notranji trg, temveč tudi za zunanjo politiko; je prepričan, da bo dokončanje in izvajanje teh instrumentov pomagalo utrditi položaj letalske panoge Unije na konkurenčnem svetovnem trgu;

| 8. | poudarja pomen sedanje revizije uredbe o pravicah letalskih potnikov in podpira odločno in uporabnikom izredno prijazno evropsko zakonodajo; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen sedanje revizije uredbe o pravicah letalskih potnikov in podpira odločno in uporabnikom izredno prijazno evropsko zakonodajo;

| 9. | se zaveda, da se posledice finančne krize v različnih predelih sveta razlikujejo; meni, da je to letalske prevoznike v Uniji soočilo z izzivi konkurence in da dvostranski sporazumi o zračnem prometu niso vedno najustreznejša rešitev za boj proti tržnemu omejevanju ali nepoštenim subvencijam; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da se posledice finančne krize v različnih predelih sveta razlikujejo; meni, da je to letalske prevoznike v Uniji soočilo z izzivi konkurence in da dvostranski sporazumi o zračnem prometu niso vedno najustreznejša rešitev za boj proti tržnemu omejevanju ali nepoštenim subvencijam;

| 10. | ker kljub prizadevanjem v zadnjih sedmih letih celostna zunanja letalska politika ni bila dosežena, meni, da bi bilo treba čim prej uveljaviti bolj usklajen in ambiciozen pristop Unije ter tako vzpostaviti pošteno in odprto konkurenco; |
| --- | --- |

10.

ker kljub prizadevanjem v zadnjih sedmih letih celostna zunanja letalska politika ni bila dosežena, meni, da bi bilo treba čim prej uveljaviti bolj usklajen in ambiciozen pristop Unije ter tako vzpostaviti pošteno in odprto konkurenco;

| 11. | meni, da je zbliževanje predpisov v Evropi ključni element za močan položaj Unije na svetovnem trgu in za sodelovanje s tretjimi državami; |
| --- | --- |

11.

meni, da je zbliževanje predpisov v Evropi ključni element za močan položaj Unije na svetovnem trgu in za sodelovanje s tretjimi državami;

Sporočilo iz leta 2005 in resolucija Parlamenta

| 12. | pozdravlja napredek v zvezi s tremi stebri politike iz leta 2005; načelo Unije o določitvi letalskega prevoznika zdaj priznava več kot 100 tretjih držav; z zakonodajo Unije je bilo usklajenih skoraj 1 000 dvostranskih sporazumov o zračnem prometu, kar zagotavlja pravno varnost; obžaluje, da pomembni partnerji, kot so Kitajska, Indija in Južna Afrika, še niso sprejeli teh načel; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja napredek v zvezi s tremi stebri politike iz leta 2005; načelo Unije o določitvi letalskega prevoznika zdaj priznava več kot 100 tretjih držav; z zakonodajo Unije je bilo usklajenih skoraj 1 000 dvostranskih sporazumov o zračnem prometu, kar zagotavlja pravno varnost; obžaluje, da pomembni partnerji, kot so Kitajska, Indija in Južna Afrika, še niso sprejeli teh načel;

| 13. | poudarja, da je izvajanje zunanje letalske politike Unije pripomoglo k povečanju potenciala enotnega trga, saj spodbuja združevanje letalske industrije Unije v času, ko so zaradi globalizacije potrebni močnejši gospodarski akterji, ki se lahko zoperstavijo tuji konkurenci; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je izvajanje zunanje letalske politike Unije pripomoglo k povečanju potenciala enotnega trga, saj spodbuja združevanje letalske industrije Unije v času, ko so zaradi globalizacije potrebni močnejši gospodarski akterji, ki se lahko zoperstavijo tuji konkurenci;

| 14. | poudarja, da se v sodelovanju s sosednjimi državami razvija vse večji skupni letalski prostor; meni, da ti sporazumi pomembno koristijo gospodarstvu; pozdravlja obsežna prizadevanja za uskladitev različnih regulativnih okvirov z zakonodajo Unije na področjih, kot so zanesljivost, varnost, upravljanje zračnega prometa, okolje, pravice potnikov, gospodarska ureditev in socialni vidiki; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se v sodelovanju s sosednjimi državami razvija vse večji skupni letalski prostor; meni, da ti sporazumi pomembno koristijo gospodarstvu; pozdravlja obsežna prizadevanja za uskladitev različnih regulativnih okvirov z zakonodajo Unije na področjih, kot so zanesljivost, varnost, upravljanje zračnega prometa, okolje, pravice potnikov, gospodarska ureditev in socialni vidiki;

| 15. | pozdravlja celovit sporazum o zračnem prometu med Evropsko unijo in ZDA ter njegove pozitivne učinke na obe gospodarstvi kot tudi približno 80 000 novih delovnih mest, ustvarjenih v prvih petih letih; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja celovit sporazum o zračnem prometu med Evropsko unijo in ZDA ter njegove pozitivne učinke na obe gospodarstvi kot tudi približno 80 000 novih delovnih mest, ustvarjenih v prvih petih letih;

| 16. | meni, da bi odločna zunanja letalska politika Unije, ki je usmerjena na ključne hitro rastoče trge za medcelinske prevoze, zlasti v azijsko-pacifiškem prostoru, ustvarila nove tržne priložnosti za letalske prevoznike iz EU; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi odločna zunanja letalska politika Unije, ki je usmerjena na ključne hitro rastoče trge za medcelinske prevoze, zlasti v azijsko-pacifiškem prostoru, ustvarila nove tržne priložnosti za letalske prevoznike iz EU;

| 17. | poudarja, da pogajanja z nekaterimi ključnimi partnerji, med njimi Brazilijo, še potekajo in da imajo lahko obsežni sporazumi o zračnem prometu s temi državami velike koristi za gospodarstvo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da pogajanja z nekaterimi ključnimi partnerji, med njimi Brazilijo, še potekajo in da imajo lahko obsežni sporazumi o zračnem prometu s temi državami velike koristi za gospodarstvo;

| 18. | poudarja, da je treba še zadostiti nekaterim zahtevam iz resolucije Parlamenta iz leta 2006; zlasti poudarja, da je treba spodbujati ustrezne mednarodne varnostne standarde, zagotavljati enako obravnavo letalskih prevoznikov iz Unije in od drugod ter zmanjšati negativne učinke na okolje; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba še zadostiti nekaterim zahtevam iz resolucije Parlamenta iz leta 2006; zlasti poudarja, da je treba spodbujati ustrezne mednarodne varnostne standarde, zagotavljati enako obravnavo letalskih prevoznikov iz Unije in od drugod ter zmanjšati negativne učinke na okolje;

| 19. | poudarja pomen orodij, kot je sistem Skupnega odbora, za oblikovanje skupnih pristopov k vprašanjem, ki zadevajo letalstvo; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen orodij, kot je sistem Skupnega odbora, za oblikovanje skupnih pristopov k vprašanjem, ki zadevajo letalstvo;

| 20. | pozdravlja uresničitev drugih točk, navedenih v resoluciji iz leta 2006, na primer povečanje pristojnosti EASA; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja uresničitev drugih točk, navedenih v resoluciji iz leta 2006, na primer povečanje pristojnosti EASA;

Trg

| 21. | opaža pomemben porast prometa v azijsko-pacifiško regijo, iz nje in znotraj nje, kar odraža njen trend gospodarske rasti; je zaskrbljen zaradi možnosti, da utegnejo v primeru neukrepanja letalski prevozniki in podjetja iz Unije zamuditi velike priložnosti v tem delu sveta in izgubiti sposobnost ustvarjanja dobička; |
| --- | --- |

21.

opaža pomemben porast prometa v azijsko-pacifiško regijo, iz nje in znotraj nje, kar odraža njen trend gospodarske rasti; je zaskrbljen zaradi možnosti, da utegnejo v primeru neukrepanja letalski prevozniki in podjetja iz Unije zamuditi velike priložnosti v tem delu sveta in izgubiti sposobnost ustvarjanja dobička;

| 22. | ugotavlja tudi, da se je globalni položaj letalskih prevoznikov, ki niso iz Unije, okrepil zaradi subvencij in obsežnih javnih naložb v letala in infrastrukturo v različnih predelih bližnjega in daljnega vzhoda ter Južne Amerike; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja tudi, da se je globalni položaj letalskih prevoznikov, ki niso iz Unije, okrepil zaradi subvencij in obsežnih javnih naložb v letala in infrastrukturo v različnih predelih bližnjega in daljnega vzhoda ter Južne Amerike;

| 23. | poudarja pomembne spremembe na notranjem trgu Unije, ki so posledica večjega deleža nizkocenovnih prevoznikov; meni, da bi lahko kljub konkurenci pri soočanju z izzivi zunanjega trga oba poslovna modela našla način za medsebojno dopolnjevanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomembne spremembe na notranjem trgu Unije, ki so posledica večjega deleža nizkocenovnih prevoznikov; meni, da bi lahko kljub konkurenci pri soočanju z izzivi zunanjega trga oba poslovna modela našla način za medsebojno dopolnjevanje;

| 24. | ugotavlja, da izjemno nizke cene vozovnic, ki jih ponujajo nekateri evropski nizkocenovni prevozniki, podjetja izravnajo z nepoštenimi praksami glede delovnih pogojev, kot so slabi socialni in delovni standardi za zaposlene; prav tako ugotavlja, da se zdi, da imajo pri takšnih cenah vozovnic pomembno vlogo minimalne naložbe v varnostne standarde ter neutemeljene regionalne subvencije; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da izjemno nizke cene vozovnic, ki jih ponujajo nekateri evropski nizkocenovni prevozniki, podjetja izravnajo z nepoštenimi praksami glede delovnih pogojev, kot so slabi socialni in delovni standardi za zaposlene; prav tako ugotavlja, da se zdi, da imajo pri takšnih cenah vozovnic pomembno vlogo minimalne naložbe v varnostne standarde ter neutemeljene regionalne subvencije;

| 25. | opozarja, da obstaja med letalskimi prevozniki močna konkurenca zaradi nizkocenovnih letalskih prevoznikov, segmenta, ki predstavlja 40 % ponudbe zračnega prometa v Uniji; poudarja, da če je država članica ratificirala konvenciji št. 87 in 98 MOD, morajo letalski prevozniki spoštovati določbe o temeljnih pravicah iz teh konvencij v zvezi s svobodo zbiranja in priznavanje predstavnikov delavcev ter kolektivnih pogodb, pri čemer je treba nadzorovati spoštovanje teh določb in kršitve sankcionirati; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da obstaja med letalskimi prevozniki močna konkurenca zaradi nizkocenovnih letalskih prevoznikov, segmenta, ki predstavlja 40 % ponudbe zračnega prometa v Uniji; poudarja, da če je država članica ratificirala konvenciji št. 87 in 98 MOD, morajo letalski prevozniki spoštovati določbe o temeljnih pravicah iz teh konvencij v zvezi s svobodo zbiranja in priznavanje predstavnikov delavcev ter kolektivnih pogodb, pri čemer je treba nadzorovati spoštovanje teh določb in kršitve sankcionirati;

| 26. | poudarja pomen letalskih vozlišč, vključno z razvojem sekundarnih vozlišč, specializiranih vozlišč in povezanih vozlišč, pa tudi nujno potrebo po dolgoročnih javnih in zasebnih naložbah v letališko infrastrukturo, da se povečajo zmogljivosti, na primer z izgradnjo novih vzletno-pristajalnih stez, ter po učinkovitejši rabi obstoječe infrastrukture – tudi regionalnih letališč, na primer v Sredozemlju in ob vzhodnih mejah Unije – z boljšim dodeljevanjem slotov na letališčih; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen letalskih vozlišč, vključno z razvojem sekundarnih vozlišč, specializiranih vozlišč in povezanih vozlišč, pa tudi nujno potrebo po dolgoročnih javnih in zasebnih naložbah v letališko infrastrukturo, da se povečajo zmogljivosti, na primer z izgradnjo novih vzletno-pristajalnih stez, ter po učinkovitejši rabi obstoječe infrastrukture – tudi regionalnih letališč, na primer v Sredozemlju in ob vzhodnih mejah Unije – z boljšim dodeljevanjem slotov na letališčih;

| 27. | poudarja, da konkurenčnost prevoznikov iz Unije na svetovni ravni slabijo dejavniki, kot je odsotnost enakih konkurenčnih pogojev, ki so na primer posledica različnih nacionalnih obdavčitev, preobremenjenosti letališč, visokih stroškov upravljanja zračnega prometa in visokih letaliških pristojbin, državne pomoči, ki jo prejema konkurenca, stroškov emisij ogljika, uporabe nižjih socialnih standardov ter drugačnih pravil o državni pomoči izven Unije; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da konkurenčnost prevoznikov iz Unije na svetovni ravni slabijo dejavniki, kot je odsotnost enakih konkurenčnih pogojev, ki so na primer posledica različnih nacionalnih obdavčitev, preobremenjenosti letališč, visokih stroškov upravljanja zračnega prometa in visokih letaliških pristojbin, državne pomoči, ki jo prejema konkurenca, stroškov emisij ogljika, uporabe nižjih socialnih standardov ter drugačnih pravil o državni pomoči izven Unije;

| 28. | meni, da utegnejo ti dejavniki predstavljati ovire za rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

28.

meni, da utegnejo ti dejavniki predstavljati ovire za rast in zaposlovanje;

| 29. | poziva Komisijo, naj opravi študijo o neenakih pristojbinah, carinah, dajatvah in davkih v zračnem prometu v državah članicah ter njihov vpliv na cene vozovnic in dobičke letalskih prevoznikov ter študijo o morebitni državni pomoči, ki so jo prejeli konkurenti na svetovni ravni, in njenem vplivu na letalske prevoznike Unije; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj opravi študijo o neenakih pristojbinah, carinah, dajatvah in davkih v zračnem prometu v državah članicah ter njihov vpliv na cene vozovnic in dobičke letalskih prevoznikov ter študijo o morebitni državni pomoči, ki so jo prejeli konkurenti na svetovni ravni, in njenem vplivu na letalske prevoznike Unije;

| 30. | pozdravlja nova pravila Unije o socialni varnosti mobilnih delavcev; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja nova pravila Unije o socialni varnosti mobilnih delavcev;

Prihodnji ukrepi

| 31. | meni, da bi morala zunanja letalska politika v celoti spoštovati načela vzajemnosti, tudi dostopa do trga, odprtosti in poštene konkurence ob enakih konkurenčnih pogojih ter imeti dva glavna cilja: koristiti potrošnikom in podjetjem ter podpirati prizadevanja letalskih prevoznikov in letališč Unije za ohranjanje vodilnega položaja v svetu; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala zunanja letalska politika v celoti spoštovati načela vzajemnosti, tudi dostopa do trga, odprtosti in poštene konkurence ob enakih konkurenčnih pogojih ter imeti dva glavna cilja: koristiti potrošnikom in podjetjem ter podpirati prizadevanja letalskih prevoznikov in letališč Unije za ohranjanje vodilnega položaja v svetu;

| 32. | zato poudarja, da morajo sporazumi o zračnem prometu s sosednjimi državami in drugimi podobnimi partnerji vsebovati pravni okvir za pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

32.

zato poudarja, da morajo sporazumi o zračnem prometu s sosednjimi državami in drugimi podobnimi partnerji vsebovati pravni okvir za pošteno konkurenco;

| 33. | poziva k nadaljnji uporabi postopkov za doseganje celovitih letalskih sporazumov na ravni Unije, ki temeljijo na evropski enotnosti in imajo odobritev Sveta; |
| --- | --- |

33.

poziva k nadaljnji uporabi postopkov za doseganje celovitih letalskih sporazumov na ravni Unije, ki temeljijo na evropski enotnosti in imajo odobritev Sveta;

| 34. | poziva Komisijo, naj v okviru sporazumov spodbuja in varuje interese Unije ter predstavi in širi standarde, vrednote in najboljše prakse Unije; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v okviru sporazumov spodbuja in varuje interese Unije ter predstavi in širi standarde, vrednote in najboljše prakse Unije;

| 35. | poziva k boljšemu sodelovanju in usklajevanju med Komisijo in državami članicami pri pogajanjih o sporazumih o zračnem prevozu s ključnimi partnerji, da bi se tako povečal vpliv Unije in njene možnosti za dostop do novih trgov; |
| --- | --- |

35.

poziva k boljšemu sodelovanju in usklajevanju med Komisijo in državami članicami pri pogajanjih o sporazumih o zračnem prevozu s ključnimi partnerji, da bi se tako povečal vpliv Unije in njene možnosti za dostop do novih trgov;

| 36. | poziva Komisijo, naj v celovite sporazume vključi regulativne pogoje za varnost, pravice potnikov, usposabljanje osebja in certificiranje; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj v celovite sporazume vključi regulativne pogoje za varnost, pravice potnikov, usposabljanje osebja in certificiranje;

| 37. | poziva Komisijo, naj zaključi tekoča pogajanja z državami v sosedstvu, kot so Ukrajina, Libanon, Tunizija, Azerbajdžan in Alžirija; poudarja, da lahko bližina teh držav in njihovih trgov ter gospodarska rast, do katere je v zadnjem času prišlo v nekaterih izmed njih, predstavlja priložnost za rast za regionalna in sekundarna letališča v Uniji; meni, da lahko zaradi velikega obsega zmogljivosti na regionalnih letališčih slednja sodelujejo pri zmanjševanju preobremenjenosti na glavnih evropskih vozliščih, s čimer bi postala bolj konkurenčna na svetovni ravni; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj zaključi tekoča pogajanja z državami v sosedstvu, kot so Ukrajina, Libanon, Tunizija, Azerbajdžan in Alžirija; poudarja, da lahko bližina teh držav in njihovih trgov ter gospodarska rast, do katere je v zadnjem času prišlo v nekaterih izmed njih, predstavlja priložnost za rast za regionalna in sekundarna letališča v Uniji; meni, da lahko zaradi velikega obsega zmogljivosti na regionalnih letališčih slednja sodelujejo pri zmanjševanju preobremenjenosti na glavnih evropskih vozliščih, s čimer bi postala bolj konkurenčna na svetovni ravni;

| 38. | poziva Svet, naj Komisiji za vsak primer posebej dodeli mandat za pogajanja za druge države v sosedstvu, zlasti za Turčijo, Armenijo in Libijo; |
| --- | --- |

38.

poziva Svet, naj Komisiji za vsak primer posebej dodeli mandat za pogajanja za druge države v sosedstvu, zlasti za Turčijo, Armenijo in Libijo;

| 39. | meni, da bi morala Unijo v odnosih s ključnimi partnerji obravnavati vsak primer posebej; poziva Komisijo, naj čimprej zaključi pogajanja o celovitih sporazumih o zračnem prometu, tudi z Avstralijo in Brazilijo, Svet pa, naj Komisiji podeli mandat za pogajanja o tovrstnih sporazumih s hitro rastočimi gospodarstvi, kot so Kitajska, Indija, države članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) in zalivske države; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morala Unijo v odnosih s ključnimi partnerji obravnavati vsak primer posebej; poziva Komisijo, naj čimprej zaključi pogajanja o celovitih sporazumih o zračnem prometu, tudi z Avstralijo in Brazilijo, Svet pa, naj Komisiji podeli mandat za pogajanja o tovrstnih sporazumih s hitro rastočimi gospodarstvi, kot so Kitajska, Indija, države članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) in zalivske države;

| 40. | meni, da bi morebiten prihodnji sporazum o trgovini in naložbah med Unijo in ZDA vplival tudi na letalski sektor; zato meni, da bi Komisija morala zagotoviti dovolj informacij, da bo Parlament lahko skrbno spremljal prihajajoča pogajanja; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morebiten prihodnji sporazum o trgovini in naložbah med Unijo in ZDA vplival tudi na letalski sektor; zato meni, da bi Komisija morala zagotoviti dovolj informacij, da bo Parlament lahko skrbno spremljal prihajajoča pogajanja;

| 41. | poudarja, da je treba v celoti izpolniti cilje, določene v sporazumih o zračnem prometu s ključnimi partnerji, zlasti ZDA in Kanado, vključno z odpravo omejitev za tuje lastništvo letalskih prevoznikov in nadzor nad njimi; poziva k ukrepanju za premostitev sedanjega neravnotežja med možnostmi letalskih prevoznikov iz Unije za opravljanje kabotaže na trgu ZDA in takšnimi možnostmi za letalske prevoznike iz ZDA v Evropi; opozarja, da navzkrižne mednarodne naložbe prispevajo k spodbujanju gospodarske dinamičnosti letalskega sektorja, in poziva Komisijo, naj spodbuja mednarodno pravno okolje, ki bo vodilo v rast takšnih naložb in jih bo podpiralo ter bo služilo tudi spodbujanju aktivne politike za oblikovanje standardov in najboljših praks za mednarodne naložbe; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba v celoti izpolniti cilje, določene v sporazumih o zračnem prometu s ključnimi partnerji, zlasti ZDA in Kanado, vključno z odpravo omejitev za tuje lastništvo letalskih prevoznikov in nadzor nad njimi; poziva k ukrepanju za premostitev sedanjega neravnotežja med možnostmi letalskih prevoznikov iz Unije za opravljanje kabotaže na trgu ZDA in takšnimi možnostmi za letalske prevoznike iz ZDA v Evropi; opozarja, da navzkrižne mednarodne naložbe prispevajo k spodbujanju gospodarske dinamičnosti letalskega sektorja, in poziva Komisijo, naj spodbuja mednarodno pravno okolje, ki bo vodilo v rast takšnih naložb in jih bo podpiralo ter bo služilo tudi spodbujanju aktivne politike za oblikovanje standardov in najboljših praks za mednarodne naložbe;

| 42. | meni, da lahko dvostranski sporazumi pomembno prispevajo k razvoju zunanje letalske politike, vendar istočasno poudarja pomen skupnega pristopa Unije; |
| --- | --- |

42.

meni, da lahko dvostranski sporazumi pomembno prispevajo k razvoju zunanje letalske politike, vendar istočasno poudarja pomen skupnega pristopa Unije;

| 43. | poudarja pomen poštene in odprte konkurence v vseh dejavnostih, povezanih z zračnimi prevozi; poziva k vključitvi standardnih določb „poštene konkurence“ v dvostranske sporazume o zračnem prometu; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen poštene in odprte konkurence v vseh dejavnostih, povezanih z zračnimi prevozi; poziva k vključitvi standardnih določb „poštene konkurence“ v dvostranske sporazume o zračnem prometu;

| 44. | poziva Komisijo, naj opredeli, in države članice, naj izvajajo minimalni nabor standardnih pravnih zahtev Unije, zlasti kar zadeva standarde regulativnega sodelovanja, delovne in industrijske standarde ter pravice potnikov, da bi se vključile v dvostranske sporazume z jasnim ciljem ustvarjanja priložnosti in odstranitve ovir za letalske prevoznike iz Unije; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj opredeli, in države članice, naj izvajajo minimalni nabor standardnih pravnih zahtev Unije, zlasti kar zadeva standarde regulativnega sodelovanja, delovne in industrijske standarde ter pravice potnikov, da bi se vključile v dvostranske sporazume z jasnim ciljem ustvarjanja priložnosti in odstranitve ovir za letalske prevoznike iz Unije;

| 45. | poziva Komisijo, naj nujno predlaga pregled ali zamenjavo Uredbe (ES) št. 868/2004 o varstvu pred subvenconiranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti (6); |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj nujno predlaga pregled ali zamenjavo Uredbe (ES) št. 868/2004 o varstvu pred subvenconiranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti (6);

| 46. | podpira predloge Komisije za zaščito proste in poštene konkurence v odnosih in sporazumih s tretjimi državami ter za razvoj novih instrumentov trgovinske zaščite, ki so bolje prilagojeni in učinkovitejši pri spoprijemanju z nepoštenimi praksami, kot so diskriminacija, nekonsistentno izvajanje regulativnih okvirov in pomanjkanje preglednosti računovodskega poročanja podjetij, kar lahko vodi v izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

46.

podpira predloge Komisije za zaščito proste in poštene konkurence v odnosih in sporazumih s tretjimi državami ter za razvoj novih instrumentov trgovinske zaščite, ki so bolje prilagojeni in učinkovitejši pri spoprijemanju z nepoštenimi praksami, kot so diskriminacija, nekonsistentno izvajanje regulativnih okvirov in pomanjkanje preglednosti računovodskega poročanja podjetij, kar lahko vodi v izkrivljanje trga;

| 47. | poziva Komisijo, naj z zalivskimi državami začne dialog za povečanje preglednosti in varstvo poštene konkurence; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj z zalivskimi državami začne dialog za povečanje preglednosti in varstvo poštene konkurence;

| 48. | ugotavlja, da Ruska federacija ne spoštuje sporazuma o postopni ukinitvi plačil za polete čez Sibirijo, doseženega v okviru vstopa Ruske federacije v STO leta 2011; meni, da bi morala imeti Unija, glede na to, da se prevozniki iz Unije zaradi teh nezakonitih tranzitnih pristojbin soočajo z dolgoročnimi diskriminatornimi pogoji, možnost sprejeti recipročne ukrepe – na primer zavrniti ali omejiti prehode čez lastno ozemlje ali, splošneje, sprejeti kakršne koli ukrepe glede letalskih prevoznikov iz Ruske federacije in njihove uporabe zračnega prostora Unije –, s katerimi bi Rusko federacijo spodbudila k odpravi omenjenih pristojbin, ki so nezakonite, saj kršijo mednarodne sporazume (Čikaško konvencijo); zato poziva Komisijo in Svet, naj preučita možne ukrepe za zagotovitev vzajemnosti v zvezi z uporabo zračnega prostora med Rusko federacijo in Unijo; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da Ruska federacija ne spoštuje sporazuma o postopni ukinitvi plačil za polete čez Sibirijo, doseženega v okviru vstopa Ruske federacije v STO leta 2011; meni, da bi morala imeti Unija, glede na to, da se prevozniki iz Unije zaradi teh nezakonitih tranzitnih pristojbin soočajo z dolgoročnimi diskriminatornimi pogoji, možnost sprejeti recipročne ukrepe – na primer zavrniti ali omejiti prehode čez lastno ozemlje ali, splošneje, sprejeti kakršne koli ukrepe glede letalskih prevoznikov iz Ruske federacije in njihove uporabe zračnega prostora Unije –, s katerimi bi Rusko federacijo spodbudila k odpravi omenjenih pristojbin, ki so nezakonite, saj kršijo mednarodne sporazume (Čikaško konvencijo); zato poziva Komisijo in Svet, naj preučita možne ukrepe za zagotovitev vzajemnosti v zvezi z uporabo zračnega prostora med Rusko federacijo in Unijo;

| 49. | poudarja, da lahko ambiciozna politika Unije na področju varstva pravic potnikov v letalskem prometu letalskim prevoznikom Unije zagotovi prednost z vidika kakovosti v svetovni konkurenci; poziva Komisijo k nadaljnjim korakom za spodbujanje visokih standardov Unije na področju pravic letalskih potnikov ter k spremljanju njihovega prenosa in uporabe; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da lahko ambiciozna politika Unije na področju varstva pravic potnikov v letalskem prometu letalskim prevoznikom Unije zagotovi prednost z vidika kakovosti v svetovni konkurenci; poziva Komisijo k nadaljnjim korakom za spodbujanje visokih standardov Unije na področju pravic letalskih potnikov ter k spremljanju njihovega prenosa in uporabe;

| 50. | poziva Komisijo, naj čim prej dopolni regulativni okvir o izvajanju programa o enotnem evropskem nebu, osnovan na pristopu od zgoraj navzdol, vključno z boljšimi mehanizmi sodelovanja med evropskimi izvajalci navigacijskih storitev zračnega prometa, ter naj zagotovi potrebne pogoje za začetek uvajanja programa SESAR; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj čim prej dopolni regulativni okvir o izvajanju programa o enotnem evropskem nebu, osnovan na pristopu od zgoraj navzdol, vključno z boljšimi mehanizmi sodelovanja med evropskimi izvajalci navigacijskih storitev zračnega prometa, ter naj zagotovi potrebne pogoje za začetek uvajanja programa SESAR;

| 51. | poziva Svet, naj končno sprejme stališče o stališču Parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive o pristojbinah za varovanje v letalstvu (7), ki jo Svet še vedno blokira, čeprav jo je Parlament sprejel s prepričljivo 96 % glasov; |
| --- | --- |

51.

poziva Svet, naj končno sprejme stališče o stališču Parlamenta z dne 5. maja 2010 o predlogu direktive o pristojbinah za varovanje v letalstvu (7), ki jo Svet še vedno blokira, čeprav jo je Parlament sprejel s prepričljivo 96 % glasov;

| 52. | meni, da mora imeti Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO) pomembno vlogo pri razvoju regulativnih okvirov za globalni letalski sektor, na primer pri liberalizaciji lastništva letalskih prevoznikov in nadzora nad njimi ter zagotavljanju globalne interoperabilnosti pri upravljanju zračnega prometa; spodbuja Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo, naj še naprej razvija globalne ukrepe s tržno podlago za zmanjševanje hrupa na letališčih in omejevanje vseh zadevnih izpustov toplogrednih plinov; šteje za bistveno, da sporazum o globalnem pristopu doseže čim prej v okviru te organizacije; |
| --- | --- |

52.

meni, da mora imeti Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO) pomembno vlogo pri razvoju regulativnih okvirov za globalni letalski sektor, na primer pri liberalizaciji lastništva letalskih prevoznikov in nadzora nad njimi ter zagotavljanju globalne interoperabilnosti pri upravljanju zračnega prometa; spodbuja Mednarodno organizacijo za civilno letalstvo, naj še naprej razvija globalne ukrepe s tržno podlago za zmanjševanje hrupa na letališčih in omejevanje vseh zadevnih izpustov toplogrednih plinov; šteje za bistveno, da sporazum o globalnem pristopu doseže čim prej v okviru te organizacije;

| 53. | poziva, naj se Komisiji podeli pogajalski mandat, da se razjasni in okrepi predstavništvo Unije v Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo (ICAO); |
| --- | --- |

53.

poziva, naj se Komisiji podeli pogajalski mandat, da se razjasni in okrepi predstavništvo Unije v Mednarodni organizaciji za civilno letalstvo (ICAO);

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 5.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 98.

(3)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 121.

(4)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 506.

(5)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 84.

(6)  UL L 162, 30.4.2004, str. 1.

(7)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 164.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Agencije za izvozne kredite v državah članicah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o prvem letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o dejavnostih agencij za izvozne kredite v državah članicah (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES (1),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) z dne 14. marca 2013 o spremembi Priloge II Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) z dne 14. marca 2013 o spremembi Priloge II Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov (C(2013)1378),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o financiranju dejavnosti in vlaganj malih in srednjih podjetij v EU: lažji dostop do posojil v podporo internacionalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2012 o financiranju dejavnosti in vlaganj malih in srednjih podjetij v EU: lažji dostop do posojil v podporo internacionalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije Evropa 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (7),

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah (2010/C 83/02),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice za zunanjo in varnostno politiko z dne 12. decembra 2011 (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice za zunanjo in varnostno politiko z dne 12. decembra 2011 (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z 19. oktobra 2010 z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z 19. oktobra 2010 z naslovom „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573),

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega sveta z dne 26. junija 2012 o strateškem okviru EU in akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo (11855/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega sveta z dne 26. junija 2012 o strateškem okviru EU in akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo (11855/2012),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila tematskega sektorja Evropskega parlamenta o primerjalnih merilih glede človekovih pravic za zunanjo politiko EU (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila tematskega sektorja Evropskega parlamenta o primerjalnih merilih glede človekovih pravic za zunanjo politiko EU (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah z dne 16. junija 2011 (HR/PUB/11/04, 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah z dne 16. junija 2011 (HR/PUB/11/04, 2011),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (COM(2013)0207) z dne 16. aprila 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (COM(2013)0207) z dne 16. aprila 2013,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0193/2013),

| A. | ker so programi izvoznih kreditov v državah članicah pomemben instrument, ki evropskim podjetjem prinaša priložnosti za trgovino in poslovanje; |
| --- | --- |

A.

ker so programi izvoznih kreditov v državah članicah pomemben instrument, ki evropskim podjetjem prinaša priložnosti za trgovino in poslovanje;

| B. | ker Uredba (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov državam članicam nalaga obveznost letnega poročanja Komisiji, na slednjo pa prenaša pooblastila, da se doseže čim hitrejša uveljavitev sprememb ureditve OECD v zakonodaji EU; |
| --- | --- |

B.

ker Uredba (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov državam članicam nalaga obveznost letnega poročanja Komisiji, na slednjo pa prenaša pooblastila, da se doseže čim hitrejša uveljavitev sprememb ureditve OECD v zakonodaji EU;

| C. | ker se na podlagi člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) „skupna trgovinska [...] politika EU izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“; |
| --- | --- |

C.

ker se na podlagi člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) „skupna trgovinska [...] politika EU izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“;

| D. | ker člena 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki je zavezujoč sporazum med državami članicami, vsebujeta načela, po katerih mora Unija organizirati odnose s preostalim svetom, in vodilna načela za njeno ukrepanje na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

D.

ker člena 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki je zavezujoč sporazum med državami članicami, vsebujeta načela, po katerih mora Unija organizirati odnose s preostalim svetom, in vodilna načela za njeno ukrepanje na mednarodnem prizorišču;

| E. | ker sta Komisija in visoka predstavnica za zunanjo in varnostno politiko v sporočilu iz decembra 2011 zapisali, da je treba evropska podjetja spodbujati k dolžni skrbnosti, s čimer bodo zagotovila spoštovanje človekovih pravic pri svojih dejavnostih, ne glede na to, kje jih bodo opravljala; |
| --- | --- |

E.

ker sta Komisija in visoka predstavnica za zunanjo in varnostno politiko v sporočilu iz decembra 2011 zapisali, da je treba evropska podjetja spodbujati k dolžni skrbnosti, s čimer bodo zagotovila spoštovanje človekovih pravic pri svojih dejavnostih, ne glede na to, kje jih bodo opravljala;

| F. | ker je v strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je sprejel Evropski svet, zapisano, da bo „EU [...] brez izjeme spodbujala človekove pravice na vseh področjih svojega zunanjega delovanja“; |
| --- | --- |

F.

ker je v strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je sprejel Evropski svet, zapisano, da bo „EU [...] brez izjeme spodbujala človekove pravice na vseh področjih svojega zunanjega delovanja“;

| G. | ker je Listina EU o temeljnih pravicah za institucije EU in države članice EU – razen tistih držav članic, ki imajo možnost zavrnitve – pravno zavezujoča pri izvajanju zakonodaje EU in ker strategija Komisije za njeno učinkovito izvajanje izrecno navaja, da listina velja za vse zunanje ukrepe EU; |
| --- | --- |

G.

ker je Listina EU o temeljnih pravicah za institucije EU in države članice EU – razen tistih držav članic, ki imajo možnost zavrnitve – pravno zavezujoča pri izvajanju zakonodaje EU in ker strategija Komisije za njeno učinkovito izvajanje izrecno navaja, da listina velja za vse zunanje ukrepe EU;

| H. | ker so Unija in države članice pozdravile vodilna načela Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah in ker četrto načelo o odnosih med državo in podjetji izrecno omenja agencije za izvozne kredite; |
| --- | --- |

H.

ker so Unija in države članice pozdravile vodilna načela Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah in ker četrto načelo o odnosih med državo in podjetji izrecno omenja agencije za izvozne kredite;

| I. | ker se izvozni krediti pogosto dodeljujejo velikim projektom, za katere je težko pridobiti komercialna posojila zaradi velikega komercialnega, političnega, gospodarskega ali okoljskega tveganja, ki ga morajo agencije za izvozne kredite ustrezno oceniti in ovrednotiti; |
| --- | --- |

I.

ker se izvozni krediti pogosto dodeljujejo velikim projektom, za katere je težko pridobiti komercialna posojila zaradi velikega komercialnega, političnega, gospodarskega ali okoljskega tveganja, ki ga morajo agencije za izvozne kredite ustrezno oceniti in ovrednotiti;

| J. | ker je Komisija dne 14. marca 2013 predlagala delegirano uredbo o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija dne 14. marca 2013 predlagala delegirano uredbo o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 1233/2011;

| 1. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi vzpostavila okvir za letna poročila držav članic o dejavnostih izvoznih kreditov v skladu z Uredbo (EU) št. 1233/2011, s čimer bi se povečala preglednost na ravni EU; poudarja, da je eden ključnih ciljev teh poročil spremljati skladnost agencij za izvozne kredite v državah članicah z mednarodno ureditvijo, ki velja za izvozne kredite, in z obveznostmi iz PEU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi vzpostavila okvir za letna poročila držav članic o dejavnostih izvoznih kreditov v skladu z Uredbo (EU) št. 1233/2011, s čimer bi se povečala preglednost na ravni EU; poudarja, da je eden ključnih ciljev teh poročil spremljati skladnost agencij za izvozne kredite v državah članicah z mednarodno ureditvijo, ki velja za izvozne kredite, in z obveznostmi iz PEU;

| 2. | potrjuje, da je dne 14. decembra 2012 neuradno prejel prvo letno poročilo Komisije o dejavnostih izvoznih kreditov v državah članicah, v katerem so ocenjeni odgovori 20 izmed 27 držav članic, ki izvajajo programe izvoznih kreditov, priložena pa so mu tudi poročila teh držav članic; ugotavlja, da je Komisija odobrila objavo teh dokumentov, da bi uresničila cilj uredbe glede povečanja preglednosti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje, da je dne 14. decembra 2012 neuradno prejel prvo letno poročilo Komisije o dejavnostih izvoznih kreditov v državah članicah, v katerem so ocenjeni odgovori 20 izmed 27 držav članic, ki izvajajo programe izvoznih kreditov, priložena pa so mu tudi poročila teh držav članic; ugotavlja, da je Komisija odobrila objavo teh dokumentov, da bi uresničila cilj uredbe glede povečanja preglednosti;

| 3. | izraža priznanje Komisiji, ker njeno poročilo jasno navaja obseg in pomen dejavnosti izvoznih kreditov v državah članicah v letu 2011 z izpostavljenostjo v skupnem znesku več kot 250 milijard EUR – vključno z 260 transakcijami, ki naj bi imele precejšnje posledice za okolje – ki so evropskim podjetjem prinesle velike priložnosti za trgovino in poslovanje; |
| --- | --- |

3.

izraža priznanje Komisiji, ker njeno poročilo jasno navaja obseg in pomen dejavnosti izvoznih kreditov v državah članicah v letu 2011 z izpostavljenostjo v skupnem znesku več kot 250 milijard EUR – vključno z 260 transakcijami, ki naj bi imele precejšnje posledice za okolje – ki so evropskim podjetjem prinesle velike priložnosti za trgovino in poslovanje;

| 4. | ugotavlja, da so države članice EU v svojih letnih poročilih o dejavnostih Komisiji posredovale finančne in operativne podatke o izvoznih kreditih, kot zahteva prvi odstavek Priloge I Uredbe (EU) št. 1233/2011; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so države članice EU v svojih letnih poročilih o dejavnostih Komisiji posredovale finančne in operativne podatke o izvoznih kreditih, kot zahteva prvi odstavek Priloge I Uredbe (EU) št. 1233/2011;

| 5. | glede na obseg izvoznih kreditov v državah članicah poudarja pomen uvodne izjave 4 Uredbe (EU) št. 1233/2011, ki zahteva skladnost s cilji zunanjega delovanja Unije, kot so utrjevanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic, skladnost politik za razvoj in boj proti podnebnim spremembam; v zvezi s tem znova opozarja na pomen posebnih obveznosti poročanja iz Priloge I k tej uredbi, ki naj bi Komisiji in Parlamentu omogočile ocenjevanje skladnosti; |
| --- | --- |

5.

glede na obseg izvoznih kreditov v državah članicah poudarja pomen uvodne izjave 4 Uredbe (EU) št. 1233/2011, ki zahteva skladnost s cilji zunanjega delovanja Unije, kot so utrjevanje demokracije, spoštovanje človekovih pravic, skladnost politik za razvoj in boj proti podnebnim spremembam; v zvezi s tem znova opozarja na pomen posebnih obveznosti poročanja iz Priloge I k tej uredbi, ki naj bi Komisiji in Parlamentu omogočile ocenjevanje skladnosti;

| 6. | poudarja, da letna poročila držav članic in njihova ocena, ki jo opravi Komisija, ne zadostujejo za to, da bi lahko Parlament ustrezno ocenil, ali so dejavnosti izvoznih kreditov v državah članicah v skladu s cilji zunanje politike Unije, kot določata člena 3 in 21 PEU, in z obravnavanjem okoljskih tveganj pri izračunu premij agencij za izvozne kredite; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da letna poročila držav članic in njihova ocena, ki jo opravi Komisija, ne zadostujejo za to, da bi lahko Parlament ustrezno ocenil, ali so dejavnosti izvoznih kreditov v državah članicah v skladu s cilji zunanje politike Unije, kot določata člena 3 in 21 PEU, in z obravnavanjem okoljskih tveganj pri izračunu premij agencij za izvozne kredite;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so države članice po navedbah Komisije v letnem poročilu v splošnem pripravljene, da v svojih programih izvoznih kreditov, ki so v skladu s splošnimi določbami členov 3 in 21, upoštevajo politike; želi pohvaliti prizadevanja Nemčije, Italije, Belgije, Nizozemske in nekaterih drugih držav članic za ustreznejše poročanje o skladnosti z nekaterimi cilji zunanjega delovanja Unije; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so države članice po navedbah Komisije v letnem poročilu v splošnem pripravljene, da v svojih programih izvoznih kreditov, ki so v skladu s splošnimi določbami členov 3 in 21, upoštevajo politike; želi pohvaliti prizadevanja Nemčije, Italije, Belgije, Nizozemske in nekaterih drugih držav članic za ustreznejše poročanje o skladnosti z nekaterimi cilji zunanjega delovanja Unije;

| 8. | se zaveda, da mora imeti Komisija možnost oceniti, ali so dejavnosti izvoznih kreditov v državah članicah skladne s cilji zunanjega delovanja Unije, zato priporoča, da bi bilo treba preveriti, ali imajo agencije za uradno podprte izvozne kredite učinkovite pravilnike, ki zagotavljajo usklajenost njihovih dejavnosti s cilji zunanjega delovanja Unije; |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da mora imeti Komisija možnost oceniti, ali so dejavnosti izvoznih kreditov v državah članicah skladne s cilji zunanjega delovanja Unije, zato priporoča, da bi bilo treba preveriti, ali imajo agencije za uradno podprte izvozne kredite učinkovite pravilnike, ki zagotavljajo usklajenost njihovih dejavnosti s cilji zunanjega delovanja Unije;

Primerjalna merila za skladnost agencij za izvozne kredite s cilji zunanjega delovanja Unije

| 9. | se strinja z ugotovitvijo Komisije iz letnega poročila, da je težko opredeliti natančna primerjalna merila za merjenje skladnosti z zakonodajo EU; ponavlja, da določbe člena 21 ostajajo ključno primerjalno merilo, glede na katero je treba ocenjevati politike, ki se uporabljajo za transakcije na področju izvoznih kreditov; |
| --- | --- |

9.

se strinja z ugotovitvijo Komisije iz letnega poročila, da je težko opredeliti natančna primerjalna merila za merjenje skladnosti z zakonodajo EU; ponavlja, da določbe člena 21 ostajajo ključno primerjalno merilo, glede na katero je treba ocenjevati politike, ki se uporabljajo za transakcije na področju izvoznih kreditov;

| 10. | poudarja, da bo Unija zaupanja vreden in vpliven svetovni akter samo pod pogojem, da bodo države članice in evropske institucije vodile usklajeno zunanjo politiko; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bo Unija zaupanja vreden in vpliven svetovni akter samo pod pogojem, da bodo države članice in evropske institucije vodile usklajeno zunanjo politiko;

| 11. | priporoča, da delovna skupina Sveta za izvozne kredite in Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje še pred rokom za pripravo naslednjega letnega poročila razvijeta metodologijo za smiselno poročanje o skladnosti s členom 21 ter se z njo posvetujeta o uporabi nekaterih smernic OECD na področju uradno podprtih izvoznih kreditov v EU; vztraja, da se je treba v tem procesu posvetovati tudi z javnostjo; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da delovna skupina Sveta za izvozne kredite in Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje še pred rokom za pripravo naslednjega letnega poročila razvijeta metodologijo za smiselno poročanje o skladnosti s členom 21 ter se z njo posvetujeta o uporabi nekaterih smernic OECD na področju uradno podprtih izvoznih kreditov v EU; vztraja, da se je treba v tem procesu posvetovati tudi z javnostjo;

| 12. | ocenjuje, da je izjemno pomembno pozvati države članice, naj pri preverjanju projektov, ki so prejeli uradne izvozne kredite, spremljajo, ali obstajajo postopki dolžne skrbnosti v zvezi z morebitnimi posledicami teh projektov za spoštovanje človekovih pravic, kakšni so rezultati projektov in ali so ti učinkoviti, ter o tem tudi poročajo; |
| --- | --- |

12.

ocenjuje, da je izjemno pomembno pozvati države članice, naj pri preverjanju projektov, ki so prejeli uradne izvozne kredite, spremljajo, ali obstajajo postopki dolžne skrbnosti v zvezi z morebitnimi posledicami teh projektov za spoštovanje človekovih pravic, kakšni so rezultati projektov in ali so ti učinkoviti, ter o tem tudi poročajo;

| 13. | se zaveda, da se agencije za izvozne kredite zanašajo na informacije, ki jih posredujejo njihovi projektni partnerji; je prepričan, da če bi agencije od teh partnerjev kot pogoj za financiranje projektov zahtevale strukturiran pristop k postopkom dolžne skrbnosti, bi partnerji te postopke opravili sami, s tem pa zmanjšali upravne stroške agencij; |
| --- | --- |

13.

se zaveda, da se agencije za izvozne kredite zanašajo na informacije, ki jih posredujejo njihovi projektni partnerji; je prepričan, da če bi agencije od teh partnerjev kot pogoj za financiranje projektov zahtevale strukturiran pristop k postopkom dolžne skrbnosti, bi partnerji te postopke opravili sami, s tem pa zmanjšali upravne stroške agencij;

| 14. | meni, da bi bile lahko agencije za izvozne kredite zaradi napredka, ki so ga dosegle pri poročanju o skladnosti na področju človekovih pravic, zgled za poročanje o preostalih ciljih evropskega zunanjega delovanja iz člena 21, kot so izkoreninjenje revščine, in o obravnavanju okoljskih tveganj; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bile lahko agencije za izvozne kredite zaradi napredka, ki so ga dosegle pri poročanju o skladnosti na področju človekovih pravic, zgled za poročanje o preostalih ciljih evropskega zunanjega delovanja iz člena 21, kot so izkoreninjenje revščine, in o obravnavanju okoljskih tveganj;

Poročanje o obravnavanju okoljskih tveganj pri izračunu premij agencij za izvozne kredite

| 15. | predlaga agencijam za izvozne kredite v državah članicah, naj še naprej poročajo o svojih ocenah okoljskega tveganja, in meni, da je to poročanje ne glede na to, ali je država včlanjena v OECD ali ne, bistvenega pomena za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

15.

predlaga agencijam za izvozne kredite v državah članicah, naj še naprej poročajo o svojih ocenah okoljskega tveganja, in meni, da je to poročanje ne glede na to, ali je država včlanjena v OECD ali ne, bistvenega pomena za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev;

Poročanje o pogojnih obveznostih

| 16. | ugotavlja, da agencije za izvozne kredite v državah članicah na različne načine poročajo o izpostavljenosti pogojnim obveznostim; poziva Komisijo, naj oblikuje enotno definicijo, pri tem pa upošteva željo Parlamenta, da je obveščen o zunajbilančni izpostavljenosti; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da agencije za izvozne kredite v državah članicah na različne načine poročajo o izpostavljenosti pogojnim obveznostim; poziva Komisijo, naj oblikuje enotno definicijo, pri tem pa upošteva željo Parlamenta, da je obveščen o zunajbilančni izpostavljenosti;

Usmerjanje in ocenjevanje s strani Komisije

| 17. | poziva Komisijo, naj države članice v naslednjem obdobju poročanja usmerja, med drugim pri tem, kako poročati o obstoju in učinkovitosti postopkov dolžne skrbnosti v zvezi s politikami človekovih pravic in kako poročati o obravnavanju okoljskih tveganj; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj države članice v naslednjem obdobju poročanja usmerja, med drugim pri tem, kako poročati o obstoju in učinkovitosti postopkov dolžne skrbnosti v zvezi s politikami človekovih pravic in kako poročati o obravnavanju okoljskih tveganj;

| 18. | pričakuje, da bo naslednje letno poročilo Komisije vsebovalo izjavo, da je lahko ocenila skladnost držav članic s cilji in obveznostmi Unije, če to ne bo mogoče, pa vsaj priporočila, kako izboljšati poročanje v ta namen; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bo naslednje letno poročilo Komisije vsebovalo izjavo, da je lahko ocenila skladnost držav članic s cilji in obveznostmi Unije, če to ne bo mogoče, pa vsaj priporočila, kako izboljšati poročanje v ta namen;

Poročilo Komisije o vzpostavljanju stikov z državami, ki niso članice OECD

| 19. | izraža pohvalo Komisiji za skupna prizadevanja z ZDA v letu 2012, da bi Kitajsko, Brazilijo, Rusijo in druga gospodarstva v vzponu pritegnila k ustanovitvi mednarodne delovne skupine največjih ponudnikov izvoznega financiranja; |
| --- | --- |

19.

izraža pohvalo Komisiji za skupna prizadevanja z ZDA v letu 2012, da bi Kitajsko, Brazilijo, Rusijo in druga gospodarstva v vzponu pritegnila k ustanovitvi mednarodne delovne skupine največjih ponudnikov izvoznega financiranja;

| 20. | predlaga, da se razišče vlogo sektorskega pristopa pri nastanku mednarodne delovne skupine, da bo po možnosti vzpostavljen temelj za horizontalne določbe v drugi fazi, da bodo lahko vse agencije za izvozne kredite iz držav članic in nečlanic OECD sprejele enotne in učinkovite standarde na področju okolja, socialnih vprašanj in človekovih pravic, da bi ustvarile enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

20.

predlaga, da se razišče vlogo sektorskega pristopa pri nastanku mednarodne delovne skupine, da bo po možnosti vzpostavljen temelj za horizontalne določbe v drugi fazi, da bodo lahko vse agencije za izvozne kredite iz držav članic in nečlanic OECD sprejele enotne in učinkovite standarde na področju okolja, socialnih vprašanj in človekovih pravic, da bi ustvarile enake konkurenčne pogoje;

o

o o

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu OECD. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu OECD.

---

(1)  UL L 326, 8.12.2011, str. 45.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0469.

(3)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 87.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 34.

(5)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(6)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(7)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Statut evropske fundacije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (FE) (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (COM(2012)0035),

| — | ob upoštevanju ocene učinka Evropske komisije, ki je spremni dokument k predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene učinka Evropske komisije, ki je spremni dokument k predlogu uredbe Sveta o statutu evropske fundacije,

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2011 o pripravi evropskega statuta za vzajemne družbe, združenja in fundacije (1),

| — | ob upoštevanju študije izvedljivosti Inštituta Maxa Plancka za tuje in mednarodno zasebno pravo ter Univerze v Heidelbergu o uvedbi statuta evropske fundacije (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije izvedljivosti Inštituta Maxa Plancka za tuje in mednarodno zasebno pravo ter Univerze v Heidelbergu o uvedbi statuta evropske fundacije (2008),

| — | ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča v zadevah C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer proti Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07, Hein Persche proti Finanzamt Lüdenscheid
   (3) in C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV proti Belgijski državi
   (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča v zadevah C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer proti Finanzamt München für Körperschaften
   (2), C-318/07, Hein Persche proti Finanzamt Lüdenscheid
   (3) in C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV proti Belgijski državi
   (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (evropsko državljanstvo) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (evropsko državljanstvo) (5),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 (6),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 29. novembra 2012 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 29. novembra 2012 (7),

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0223/2013),

| A. | ker je v Uniji približno 110 000 javnokoristnih fundacij, katerih skupno premoženje je ocenjeno na približno 350 milijard EUR, katerih skupni izdatki znašajo približno 83 milijard EUR in ki nudijo delovna mesta med 750 000 in 1 000 000 Evropejcev; |
| --- | --- |

A.

ker je v Uniji približno 110 000 javnokoristnih fundacij, katerih skupno premoženje je ocenjeno na približno 350 milijard EUR, katerih skupni izdatki znašajo približno 83 milijard EUR in ki nudijo delovna mesta med 750 000 in 1 000 000 Evropejcev;

| B. | ker so del osebja, ki dela v fundacijah, prostovoljci, ki za svojo dejavnost niso plačani; |
| --- | --- |

B.

ker so del osebja, ki dela v fundacijah, prostovoljci, ki za svojo dejavnost niso plačani;

| C. | ker sta obstoj in dejavnosti v Uniji delujočih javnokoristnih fundacij ključnega pomena za področje izobraževanja, usposabljanja, raziskav, socialnega varstva, zdravstva, zgodovinskega spomina in sprave med narodi, varstva okolja, mladine in športa ter umetnosti in kulture, in ker vpliv mnogih njihovih dejavnosti sega daleč preko nacionalnih meja; |
| --- | --- |

C.

ker sta obstoj in dejavnosti v Uniji delujočih javnokoristnih fundacij ključnega pomena za področje izobraževanja, usposabljanja, raziskav, socialnega varstva, zdravstva, zgodovinskega spomina in sprave med narodi, varstva okolja, mladine in športa ter umetnosti in kulture, in ker vpliv mnogih njihovih dejavnosti sega daleč preko nacionalnih meja;

| D. | ker je v Uniji za fundacije več kot 50 različnih zakonov v civilnem in davčnem pravu in številni zapleteni upravni postopki, ki po ocenah povzročajo do 100 milijonov EUR stroškov za svetovanje na leto, to pa ni na voljo za javnokoristne namene; |
| --- | --- |

D.

ker je v Uniji za fundacije več kot 50 različnih zakonov v civilnem in davčnem pravu in številni zapleteni upravni postopki, ki po ocenah povzročajo do 100 milijonov EUR stroškov za svetovanje na leto, to pa ni na voljo za javnokoristne namene;

| E. | ker pravne, davčne in upravne ovire, dragi in zamudni postopki ter pomanjkanje ustreznih pravnih instrumentov fundacijam onemogočajo ali jih ovirajo pri tem, da bi delovale v drugi državi članici ali tam okrepile svoje delovanje; |
| --- | --- |

E.

ker pravne, davčne in upravne ovire, dragi in zamudni postopki ter pomanjkanje ustreznih pravnih instrumentov fundacijam onemogočajo ali jih ovirajo pri tem, da bi delovale v drugi državi članici ali tam okrepile svoje delovanje;

| F. | ker je finančna in družbena zavzetost fundacij v časih, ko v državnih blagajnah primanjkuje denarja, nujna, zlasti za kulturne in umetniške dejavnosti ter izobraževanje in šport, pri čemer lahko fundacije pri izvajanju javnokoristne funkcije zgolj podpirajo ukrepe držav, ne morejo jih pa nadomestiti; |
| --- | --- |

F.

ker je finančna in družbena zavzetost fundacij v časih, ko v državnih blagajnah primanjkuje denarja, nujna, zlasti za kulturne in umetniške dejavnosti ter izobraževanje in šport, pri čemer lahko fundacije pri izvajanju javnokoristne funkcije zgolj podpirajo ukrepe držav, ne morejo jih pa nadomestiti;

| G. | ker pri predlogu davčne ureditve ne gre za harmonizacijo davčnega prava, temveč za uporabo pravila nediskriminacije, v skladu s katerim bi za evropske fundacije in njihove darovalce načeloma samodejno veljali enaki davčni predpisi in olajšave, kot se uporabljajo za nacionalne javnokoristne organizacije; |
| --- | --- |

G.

ker pri predlogu davčne ureditve ne gre za harmonizacijo davčnega prava, temveč za uporabo pravila nediskriminacije, v skladu s katerim bi za evropske fundacije in njihove darovalce načeloma samodejno veljali enaki davčni predpisi in olajšave, kot se uporabljajo za nacionalne javnokoristne organizacije;

| H. | ker bi lahko uvedba skupnega statuta evropske fundacije fundacijam močno olajšala združevanje in prenos sredstev, znanja in donacij ter jim omogočila izvajanje dejavnosti po vsej EU. |
| --- | --- |

H.

ker bi lahko uvedba skupnega statuta evropske fundacije fundacijam močno olajšala združevanje in prenos sredstev, znanja in donacij ter jim omogočila izvajanje dejavnosti po vsej EU.

| I. | ker Evropski parlament pozdravlja predlog Komisije kot pomemben korak k temu, da bodo fundacije lažje podpirale javnokoristne dejavnosti v EU; |
| --- | --- |

I.

ker Evropski parlament pozdravlja predlog Komisije kot pomemben korak k temu, da bodo fundacije lažje podpirale javnokoristne dejavnosti v EU;

| J. | ker je predlagani statut neobvezna evropska pravna oblika, ki bo na voljo za fundacije in imetnike sredstev, ki opravljajo dejavnosti v več kot eni državi članici, kljub temu pa ne bo niti nadomestil niti uskladil veljavne zakonodaje o fundacijah; |
| --- | --- |

J.

ker je predlagani statut neobvezna evropska pravna oblika, ki bo na voljo za fundacije in imetnike sredstev, ki opravljajo dejavnosti v več kot eni državi članici, kljub temu pa ne bo niti nadomestil niti uskladil veljavne zakonodaje o fundacijah;

| K. | ker je v času gospodarskih težav čedalje bolj pomembno, da se fundacijam zagotovijo prava orodja, s katerimi bodo lahko uresničevale javnokoristne namene na evropski ravni in zbirale sredstva, hkrati pa zmanjševale stroške in pravno negotovost; |
| --- | --- |

K.

ker je v času gospodarskih težav čedalje bolj pomembno, da se fundacijam zagotovijo prava orodja, s katerimi bodo lahko uresničevale javnokoristne namene na evropski ravni in zbirale sredstva, hkrati pa zmanjševale stroške in pravno negotovost;

| L. | ker je ključno, da evropske fundacije delujejo trajnostno in dolgoročno ter resnično opravljajo dejavnosti v vsaj dveh državah članicah, saj njihov poseben status sicer ne bi bil upravičen; |
| --- | --- |

L.

ker je ključno, da evropske fundacije delujejo trajnostno in dolgoročno ter resnično opravljajo dejavnosti v vsaj dveh državah članicah, saj njihov poseben status sicer ne bi bil upravičen;

| M. | ker je treba pojasniti nekatere izraze in opredelitve pojmov v predlogu Komisije; |
| --- | --- |

M.

ker je treba pojasniti nekatere izraze in opredelitve pojmov v predlogu Komisije;

| N. | ker se zdi, da so potrebna nekatera dopolnila in prilagoditve predloga Komisije, da se okrepi zaupanje v evropske fundacije in njihova verodostojnost, na primer glede skladnosti s pravnimi predpisi in etičnimi načeli, delovanja izključno za javnokoristne namene, čezmejnega elementa, minimalnega premoženja in zahteve, da se to načeloma ohrani skozi celotno obdobje delovanja evropske fundacije, glede pravila o pravočasni dodelitvi, minimalnega trajanja ter glede nagrajevanja članov upravnega odbora ali organov evropske fundacije; |
| --- | --- |

N.

ker se zdi, da so potrebna nekatera dopolnila in prilagoditve predloga Komisije, da se okrepi zaupanje v evropske fundacije in njihova verodostojnost, na primer glede skladnosti s pravnimi predpisi in etičnimi načeli, delovanja izključno za javnokoristne namene, čezmejnega elementa, minimalnega premoženja in zahteve, da se to načeloma ohrani skozi celotno obdobje delovanja evropske fundacije, glede pravila o pravočasni dodelitvi, minimalnega trajanja ter glede nagrajevanja članov upravnega odbora ali organov evropske fundacije;

| O. | ker je zaščita upnikov in zaposlenih ključna in potrebna ves čas obstoja evropske fundacije; |
| --- | --- |

O.

ker je zaščita upnikov in zaposlenih ključna in potrebna ves čas obstoja evropske fundacije;

| P. | ker je treba v zvezi s predstavništvom zaposlenih okrepiti sklicevanje na Direktivo 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (prenovitev) (8), da se poudari veljavnost postopkovnih pravil iz navedene direktive; ker je treba poleg tega določiti hujše sankcije za kršitve, na primer, da se kot pogoj za registracijo evropske fundacije določi izpolnjevanje zahtev iz Direktive 2009/38/ES v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (9); ker so poleg tega potrebne določbe o udeležbi zaposlenih v organih evropske fundacije v skladu z Direktivo Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (10), ki bodo zagotovile, da se oblika evropske fundacije ne bi zlorabljala za odvzem ali odrekanje pravic zaposlenim do udeležbe delavcev; |
| --- | --- |

P.

ker je treba v zvezi s predstavništvom zaposlenih okrepiti sklicevanje na Direktivo 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (prenovitev) (8), da se poudari veljavnost postopkovnih pravil iz navedene direktive; ker je treba poleg tega določiti hujše sankcije za kršitve, na primer, da se kot pogoj za registracijo evropske fundacije določi izpolnjevanje zahtev iz Direktive 2009/38/ES v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (9); ker so poleg tega potrebne določbe o udeležbi zaposlenih v organih evropske fundacije v skladu z Direktivo Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (10), ki bodo zagotovile, da se oblika evropske fundacije ne bi zlorabljala za odvzem ali odrekanje pravic zaposlenim do udeležbe delavcev;

| Q. | ker je treba pozdraviti določbo o predstavništvu prostovoljcev v evropski fundaciji, glede na to, da je v sektorju dejavnih 2,5 milijona prostovoljcev; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba pozdraviti določbo o predstavništvu prostovoljcev v evropski fundaciji, glede na to, da je v sektorju dejavnih 2,5 milijona prostovoljcev;

| R. | ker vse večja zastopanost prostovoljcev v fundacijah in njihov prispevek k njihovemu delovanju prispeva k ciljem splošnega interesa, ki jim fundacije sledijo; ker si mora predvsem vse več mladih prostovoljno nabirati prve delovne izkušnje, zato bi se utegnilo izkazati za koristno, če bi fundacije razmislile o oblikah in sredstvih, ki bi jim omogočile dostop do informacij, potrebnih za učinkovitejše delovanje, na primer prek evropskega sveta delavcev; |
| --- | --- |

R.

ker vse večja zastopanost prostovoljcev v fundacijah in njihov prispevek k njihovemu delovanju prispeva k ciljem splošnega interesa, ki jim fundacije sledijo; ker si mora predvsem vse več mladih prostovoljno nabirati prve delovne izkušnje, zato bi se utegnilo izkazati za koristno, če bi fundacije razmislile o oblikah in sredstvih, ki bi jim omogočile dostop do informacij, potrebnih za učinkovitejše delovanje, na primer prek evropskega sveta delavcev;

| S. | ker je treba pojasniti, da morata biti registrirani sedež in glavna uprava evropske fundacije v isti državi članici, da se prepreči ločitev registriranega sedeža in glavne uprave ali glavnega kraja opravljanja dejavnosti ter hkrati olajša nadzor, saj evropsko fundacijo nadzira nadzorni organ države članice, v kateri ima registriran sedež; |
| --- | --- |

S.

ker je treba pojasniti, da morata biti registrirani sedež in glavna uprava evropske fundacije v isti državi članici, da se prepreči ločitev registriranega sedeža in glavne uprave ali glavnega kraja opravljanja dejavnosti ter hkrati olajša nadzor, saj evropsko fundacijo nadzira nadzorni organ države članice, v kateri ima registriran sedež;

| T. | ker namen evropske fundacije ne sme biti financiranje evropskih političnih strank; |
| --- | --- |

T.

ker namen evropske fundacije ne sme biti financiranje evropskih političnih strank;

| U. | ker je treba pri obdavčitvi izhajati iz uporabe načela nediskriminacije, kot ga je oblikovalo Sodišče Evropske unije; ker v sektorju priznavajo, da bi predlagani pristop odobritve samodejne uporabe enake davčne obravnave povečal privlačnost statuta evropske fundacije, saj bi precej zmanjšal davčno in upravno obremenitev in bi statut zaradi njega postal več kot le civilnopravni instrument; ker pa se je pristop izkazal za zelo spornega v Svetu, saj države članice nerade dovolijo posege v svojo nacionalno davčno zakonodajo; ker zato ni primerno, da bi zanemarili drugačne možnosti; |
| --- | --- |

U.

ker je treba pri obdavčitvi izhajati iz uporabe načela nediskriminacije, kot ga je oblikovalo Sodišče Evropske unije; ker v sektorju priznavajo, da bi predlagani pristop odobritve samodejne uporabe enake davčne obravnave povečal privlačnost statuta evropske fundacije, saj bi precej zmanjšal davčno in upravno obremenitev in bi statut zaradi njega postal več kot le civilnopravni instrument; ker pa se je pristop izkazal za zelo spornega v Svetu, saj države članice nerade dovolijo posege v svojo nacionalno davčno zakonodajo; ker zato ni primerno, da bi zanemarili drugačne možnosti;

| V. | ker je pomembno, da pogajanja o tem pomembnem zakonodajnem aktu hitro napredujejo, da se sektorju fundacij zagotovi ta novi instrument, ki ga očitno težko pričakujejo; |
| --- | --- |

V.

ker je pomembno, da pogajanja o tem pomembnem zakonodajnem aktu hitro napredujejo, da se sektorju fundacij zagotovi ta novi instrument, ki ga očitno težko pričakujejo;

| 1. | spodbuja države članice, naj izkoristijo priložnost za hitro in obsežno uvedbo statuta z vsemi zagotovili o preglednosti, s katerim bi odpravili ovire za čezmejne dejavnosti fundacij ter spodbudili ustanavljanje novih fundacij za potrebe ljudi, ki prebivajo na ozemlju Unije, ali za izvajanje javnokoristnih dejavnosti ali dejavnosti splošnega interesa; poudarja, da bi uvedba takega statuta pripomogla k vzpostavitvi evropskega državljanstva, istočasno pa bi bilo treba načrtovati statut evropskega združenja; |
| --- | --- |

1.

spodbuja države članice, naj izkoristijo priložnost za hitro in obsežno uvedbo statuta z vsemi zagotovili o preglednosti, s katerim bi odpravili ovire za čezmejne dejavnosti fundacij ter spodbudili ustanavljanje novih fundacij za potrebe ljudi, ki prebivajo na ozemlju Unije, ali za izvajanje javnokoristnih dejavnosti ali dejavnosti splošnega interesa; poudarja, da bi uvedba takega statuta pripomogla k vzpostavitvi evropskega državljanstva, istočasno pa bi bilo treba načrtovati statut evropskega združenja;

| 2. | poudarja, da bi moral statut evropske fundacije prispevati k razvoju resnično evropske kulture in identitete; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi moral statut evropske fundacije prispevati k razvoju resnično evropske kulture in identitete;

| 3. | opozarja, da bi z evropskimi fundacijami sicer ustvarili novo pravno obliko, a je njihovo izvajanje predvideno prek obstoječih struktur v državah članicah; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bi z evropskimi fundacijami sicer ustvarili novo pravno obliko, a je njihovo izvajanje predvideno prek obstoječih struktur v državah članicah;

| 4. | pozdravlja, da statut določa minimalne standarde za preglednost, odgovornost, nadzor in uporabo denarnih sredstev, ki lahko državljanom in darovalcem služijo kot neke vrste znak kakovosti ter tako okrepijo zaupanje v statut evropske fundacije in spodbudijo razvoj dejavnosti EU v korist vseh njenih državljanov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da statut določa minimalne standarde za preglednost, odgovornost, nadzor in uporabo denarnih sredstev, ki lahko državljanom in darovalcem služijo kot neke vrste znak kakovosti ter tako okrepijo zaupanje v statut evropske fundacije in spodbudijo razvoj dejavnosti EU v korist vseh njenih državljanov;

| 5. | opozarja na potencial fundacij pri zagotavljanju delovnih mest za mlade, med katerimi brezposelnost dosega skrb zbujajoče ravni; |
| --- | --- |

5.

opozarja na potencial fundacij pri zagotavljanju delovnih mest za mlade, med katerimi brezposelnost dosega skrb zbujajoče ravni;

| 6. | poziva, naj se v uredbi določi, da je za zagotovitev doslednega spoštovanja statuta pri poslovodenju pristojna država, katere finančna pravila veljajo za fundacijo; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se v uredbi določi, da je za zagotovitev doslednega spoštovanja statuta pri poslovodenju pristojna država, katere finančna pravila veljajo za fundacijo;

| 7. | ugotavlja, da možnost združitve obstoječih evropskih fundacij še ni urejena; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da možnost združitve obstoječih evropskih fundacij še ni urejena;

| 8. | opozarja, da morajo biti za podkrepitev zaupanja v evropske fundacije osrednja merila njihova trajnost, resnost in sposobnost preživetja ter učinkovitost njihovega nadzora, zato Svet poziva, naj upošteva naslednja priporočila in spremembe:






  (i) | ves čas obstoja fundacije bi bilo treba ohraniti najnižjo raven sredstev v višini 25 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

8.

opozarja, da morajo biti za podkrepitev zaupanja v evropske fundacije osrednja merila njihova trajnost, resnost in sposobnost preživetja ter učinkovitost njihovega nadzora, zato Svet poziva, naj upošteva naslednja priporočila in spremembe:

(i)

ves čas obstoja fundacije bi bilo treba ohraniti najnižjo raven sredstev v višini 25 000 EUR;

| (ii) | evropska fundacija v kateri koli državi članici bi morala obstajati nedoločen čas, če pa je izrecno določeno v njenem statutu, za določen čas, ki pa ne bi smel biti krajši od štirih let; krajše obdobje trajanja, vendar ne manj kot dve leti, je dovoljeno le, če je ustrezno utemeljeno in če se tako v celoti ohrani izpolnitev namena fundacije; |
| --- | --- |

(ii)

evropska fundacija v kateri koli državi članici bi morala obstajati nedoločen čas, če pa je izrecno določeno v njenem statutu, za določen čas, ki pa ne bi smel biti krajši od štirih let; krajše obdobje trajanja, vendar ne manj kot dve leti, je dovoljeno le, če je ustrezno utemeljeno in če se tako v celoti ohrani izpolnitev namena fundacije;

| (iii) | spremembe statuta fundacije v primerih, ko obstoječi ni več neprimeren za delovanje evropske fundacije, bi bilo treba dovoliti, če jih uvede njegov upravni odbor; če ima evropska fundacija v skladu s členom 31 druge organe, morajo ti sodelovati pri odločanju o spremembah statuta. |
| --- | --- |

(iii)

spremembe statuta fundacije v primerih, ko obstoječi ni več neprimeren za delovanje evropske fundacije, bi bilo treba dovoliti, če jih uvede njegov upravni odbor; če ima evropska fundacija v skladu s členom 31 druge organe, morajo ti sodelovati pri odločanju o spremembah statuta.

| (iv) | obstajati bi morala določba za preprečevanje navzkrižja interesov znotraj fundacij do organov, ki so neodvisni od ustanovitelja, tj. tistih ki niso v poslovnem, družinskem ali kakem drugem razmerju z ustanoviteljem, podobna tisti, ki jo predlaga Komisija, vendar je treba upoštevati, da se fundacije lahko ustanovijo v družinskem krogu, ki zahteva visoko raven zaupanja med ustanoviteljem in člani odbora, tako da ustanovitelj ve, da bo namen fundacije zaščiten tudi po njegovi smrti; |
| --- | --- |

(iv)

obstajati bi morala določba za preprečevanje navzkrižja interesov znotraj fundacij do organov, ki so neodvisni od ustanovitelja, tj. tistih ki niso v poslovnem, družinskem ali kakem drugem razmerju z ustanoviteljem, podobna tisti, ki jo predlaga Komisija, vendar je treba upoštevati, da se fundacije lahko ustanovijo v družinskem krogu, ki zahteva visoko raven zaupanja med ustanoviteljem in člani odbora, tako da ustanovitelj ve, da bo namen fundacije zaščiten tudi po njegovi smrti;

| (v) | pri pragu za fundacije, katerih računi morajo biti predmet revizije, bi bilo treba upoštevati skupna sredstva, letni prihodek in število zaposlenih te fundacije; za fundacije pod tem pragom zadostuje neodvisni pregled računov; |
| --- | --- |

(v)

pri pragu za fundacije, katerih računi morajo biti predmet revizije, bi bilo treba upoštevati skupna sredstva, letni prihodek in število zaposlenih te fundacije; za fundacije pod tem pragom zadostuje neodvisni pregled računov;

| (vi) | statut bi moral vsebovati informacije o prostovoljcih; prostovoljstvo bi moral spodbujati kot vodilno načelo; |
| --- | --- |

(vi)

statut bi moral vsebovati informacije o prostovoljcih; prostovoljstvo bi moral spodbujati kot vodilno načelo;

| (vii) | dodati bi bilo treba določbo, na podlagi katere bi bile nagrade, izplačane članom upravnega odbora ali drugim organom evropske fundacije, sprejemljive in sorazmerne; oblikovati je treba posebna merila, ki bodo določala, kaj je sprejemljiva in sorazmerna nagrada; |
| --- | --- |

(vii)

dodati bi bilo treba določbo, na podlagi katere bi bile nagrade, izplačane članom upravnega odbora ali drugim organom evropske fundacije, sprejemljive in sorazmerne; oblikovati je treba posebna merila, ki bodo določala, kaj je sprejemljiva in sorazmerna nagrada;

| (viii) | kar zadeva predstavništvo zaposlenih, je treba pogajalski postopek, ki se v skladu s členoma 38 in 39 predloga nanaša samo na obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi v EU, razširiti na udeležbo delavcev v organih evropske fundacije; vzporedno s trenutnim sklicevanjem na postopke za ustanovitev evropskega sveta delavcev v členih 38 in 39 predloga je zaradi udeležbe delavcev v organih evropske fundacije potrebno sklicevanje na postopke v skladu z Direktivo Sveta 2001/86/ES; |
| --- | --- |

(viii)

kar zadeva predstavništvo zaposlenih, je treba pogajalski postopek, ki se v skladu s členoma 38 in 39 predloga nanaša samo na obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi v EU, razširiti na udeležbo delavcev v organih evropske fundacije; vzporedno s trenutnim sklicevanjem na postopke za ustanovitev evropskega sveta delavcev v členih 38 in 39 predloga je zaradi udeležbe delavcev v organih evropske fundacije potrebno sklicevanje na postopke v skladu z Direktivo Sveta 2001/86/ES;

| (ix) | določbo o zastopstvu zaposlenih v členu 38 predloga je treba ohraniti; pojem prostovoljcev in prostovoljnih dejavnosti je treba dodatno pojasniti; |
| --- | --- |

(ix)

določbo o zastopstvu zaposlenih v členu 38 predloga je treba ohraniti; pojem prostovoljcev in prostovoljnih dejavnosti je treba dodatno pojasniti;

| (x) | za učinkovit nadzor bi morala biti tako registrirani kot tudi upravni sedež v državi članici, v kateri je bila evropska fundacija ustanovljena; |
| --- | --- |

(x)

za učinkovit nadzor bi morala biti tako registrirani kot tudi upravni sedež v državi članici, v kateri je bila evropska fundacija ustanovljena;

| (xi) | v skladu s predlogom sektorja bi moral biti predlog omejen na civilnopravni instrument, obenem pa bi se moralo v skladu s predlogom Parlamenta povečati število osnovnih elementov koncepta javne koristi, kot obstaja v državah članicah, da se olajša priznavanje enakovrednosti v državah članicah; |
| --- | --- |

(xi)

v skladu s predlogom sektorja bi moral biti predlog omejen na civilnopravni instrument, obenem pa bi se moralo v skladu s predlogom Parlamenta povečati število osnovnih elementov koncepta javne koristi, kot obstaja v državah članicah, da se olajša priznavanje enakovrednosti v državah članicah;

| (xii) | predlog za uredbo Sveta je treba dopolniti, kot sledi: |
| --- | --- |

(xii)

predlog za uredbo Sveta je treba dopolniti, kot sledi:

Dopolnitev 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (15a) | Člani upravnega odbora skrbijo za spoštovanje obveznosti, določenih v tej uredbi, in statuta ter vseh pravnih predpisov in etičnih načel ravnanja in vedenja, pomembnih za evropsko fundacijo. V ta namen oblikujejo organizacijske strukture in notranje ukrepe za preprečevanje in odkrivanje kršitev pravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(15a)

Člani upravnega odbora skrbijo za spoštovanje obveznosti, določenih v tej uredbi, in statuta ter vseh pravnih predpisov in etičnih načel ravnanja in vedenja, pomembnih za evropsko fundacijo. V ta namen oblikujejo organizacijske strukture in notranje ukrepe za preprečevanje in odkrivanje kršitev pravil.

Dopolnitev 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (18) | Evropski fundaciji je treba omogočiti prenos registriranega sedeža iz ene države članice v drugo, da lahko v celoti izkoristi ugodnosti enotnega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(18)

Evropski fundaciji je treba omogočiti prenos registriranega sedeža iz ene države članice v drugo, da lahko v celoti izkoristi ugodnosti enotnega trga.

(Ne zadeva slovenske jezikovne različice.).

Dopolnitev 3

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (1) | „premoženje“ pomeni vsako opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki je lahko v lasti ali se lahko nadzoruje z namenom ustvarjanja vrednosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(1)

„premoženje“ pomeni vsako opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki je lahko v lasti ali se lahko nadzoruje z namenom ustvarjanja vrednosti;

| (1) | „premoženje“ pomeni vsako opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki je lahko v lasti ali se lahko nadzoruje z namenom ustvarjanja
  ekonomske in/ali družbene
  vrednosti; |
| --- | --- |

(1)

„premoženje“ pomeni vsako opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki je lahko v lasti ali se lahko nadzoruje z namenom ustvarjanja
  ekonomske in/ali družbene
  vrednosti;

Dopolnitev 4

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (2) | „nepovezana gospodarska dejavnost“ pomeni gospodarsko dejavnost evropske fundacije, ki ni neposredno povezana z javnokoristnim namenom javnokoristnega subjekta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(2)

„nepovezana gospodarska dejavnost“ pomeni gospodarsko dejavnost evropske fundacije, ki ni neposredno povezana z javnokoristnim namenom javnokoristnega subjekta;

| (2) | „nepovezana gospodarska dejavnost“ pomeni gospodarsko dejavnost evropske fundacije, ki ni neposredno povezana z javnokoristnim namenom javnokoristnega subjekta
  , z izjemo običajnega upravljanja s premoženjem, kot so naložbe v obveznice, delnice in nepremičnine
  ; |
| --- | --- |

(2)

„nepovezana gospodarska dejavnost“ pomeni gospodarsko dejavnost evropske fundacije, ki ni neposredno povezana z javnokoristnim namenom javnokoristnega subjekta
  , z izjemo običajnega upravljanja s premoženjem, kot so naložbe v obveznice, delnice in nepremičnine
  ;

Dopolnitev 5

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (5) | „javnokoristni subjekt“ pomeni fundacijo z javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(5)

„javnokoristni subjekt“ pomeni fundacijo z javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic;

| (5) | „javnokoristni subjekt“ pomeni fundacijo z 
  izključno
  javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic; |
| --- | --- |

(5)

„javnokoristni subjekt“ pomeni fundacijo z 
  izključno
  javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic;

Dopolnitev 6

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (ba) | imena izvršnih direktorjev, imenovanih v skladu s členom 30; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(ba)

imena izvršnih direktorjev, imenovanih v skladu s členom 30;

Dopolnitev 9

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 2 – uvodno besedilo

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Ustanovljena je lahko le za
  naslednje namene
  , na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano: | Ustanovljena je lahko le za
  enega ali več naslednjih namenov
  , na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Ustanovljena je lahko le za
  naslednje namene
  , na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano:

Ustanovljena je lahko le za
  enega ali več naslednjih namenov
  , na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano:

Dopolnitev 7

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka s a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (sa) | pomoč žrtvam terorizma in nasilnih dejanj, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(sa)

pomoč žrtvam terorizma in nasilnih dejanj,

Dopolnitev 8

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka s b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (sb) | spodbujanje medverskega dialoga |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(sb)

spodbujanje medverskega dialoga

Dopolnitev 10

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nihče ne more uporabljati evropske fundacije za nesorazmernima nadomestila ali povračila stroškov, ki niso v skladu z javnokoristnim namenom. Evropska fundacija ne izpolnjuje javnokoristnega namena, če koristi le omejenemu številu posameznikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

2a.
     
  Nihče ne more uporabljati evropske fundacije za nesorazmernima nadomestila ali povračila stroškov, ki niso v skladu z javnokoristnim namenom. Evropska fundacija ne izpolnjuje javnokoristnega namena, če koristi le omejenemu številu posameznikov.

Dopolnitev 11

Predlog uredbe

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Evropska fundacija
  ob svoji registraciji
  opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah. | Evropska fundacija opravlja dejavnosti ali ima
  vsaj
  zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.
  Če je cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah ob registraciji opredeljen zgolj v statutu, mora prepričljivo dokazati, da bo dejavnosti najpozneje v dveh letih opravljala v vsaj dveh državah članicah. Ta rok ne velja, če se zdi poznejši začetek opravljanja dejavnosti zaradi uresničevanja namena evropske fundacije upravičen in sorazmeren. Med svojim obstojem mora v vsakem primeru začeti opravljati dejavnost in jo nadaljevati v vsaj dveh državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Evropska fundacija
  ob svoji registraciji
  opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.

Evropska fundacija opravlja dejavnosti ali ima
  vsaj
  zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.
  Če je cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah ob registraciji opredeljen zgolj v statutu, mora prepričljivo dokazati, da bo dejavnosti najpozneje v dveh letih opravljala v vsaj dveh državah članicah. Ta rok ne velja, če se zdi poznejši začetek opravljanja dejavnosti zaradi uresničevanja namena evropske fundacije upravičen in sorazmeren. Med svojim obstojem mora v vsakem primeru začeti opravljati dejavnost in jo nadaljevati v vsaj dveh državah članicah.

Dopolnitev 12

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 2.   Premoženje evropske fundacije znaša vsaj 25 000  EUR. | 2.   Premoženje evropske fundacije znaša vsaj 25 000  EUR.
  To najmanjše možno premoženje ohrani ves čas svojega obstoja, razen če je bila v skladu s členom 12(2) ustanovljena za določen čas. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

2.   Premoženje evropske fundacije znaša vsaj 25 000  EUR.

2.   Premoženje evropske fundacije znaša vsaj 25 000  EUR.
  To najmanjše možno premoženje ohrani ves čas svojega obstoja, razen če je bila v skladu s členom 12(2) ustanovljena za določen čas.

Dopolnitev 13

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | Evropska fundacija potroši 70 % dohodka, ki ga prejme v finančnem letu, v naslednjih štirih letih, razen če je v statutu določen poseben projekt, ki se bo izvajal naslednjih šest let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Evropska fundacija potroši 70 % dohodka, ki ga prejme v finančnem letu, v naslednjih štirih letih, razen če je v statutu določen poseben projekt, ki se bo izvajal naslednjih šest let.

Dopolnitev 14

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 2.   Evropska fundacija se ustanovi za nedoločen čas ali, kadar je izrecno določeno v njenem statutu, za določen čas najmanj
  dveh
  let. | 2.   Evropska fundacija se ustanovi za nedoločen čas ali, kadar je izrecno določeno v njenem statutu, za določen čas najmanj
  štirih
  let.
  Če je za uresničitev ciljev evropske fundacije primerno omejeno časovno obdobje in je to ustrezno utemeljeno, se lahko ustanovi za določen čas najmanj dveh let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

2.   Evropska fundacija se ustanovi za nedoločen čas ali, kadar je izrecno določeno v njenem statutu, za določen čas najmanj
  dveh
  let.

2.   Evropska fundacija se ustanovi za nedoločen čas ali, kadar je izrecno določeno v njenem statutu, za določen čas najmanj
  štirih
  let.
  Če je za uresničitev ciljev evropske fundacije primerno omejeno časovno obdobje in je to ustrezno utemeljeno, se lahko ustanovi za določen čas najmanj dveh let.

Dopolnitev 15

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (da) | podatke o postopku, po katerem se sporazum o udeležbi delavcev sklene v skladu z Direktivo 2009/38/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(da)

podatke o postopku, po katerem se sporazum o udeležbi delavcev sklene v skladu z Direktivo 2009/38/ES.

Dopolnitev 16

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 3.   Vsak pristojni organ obravnava zahtevek za združitev v skladu z enakimi postopki in načeli, kot jih uporablja pri zahtevku za združitev, katere rezultat je nacionalni javnokoristni subjekt. | 3.   Vsak pristojni organ obravnava zahtevek za združitev v skladu z enakimi postopki in načeli, kot jih uporablja pri zahtevku za združitev, katere rezultat je nacionalni javnokoristni subjekt.
  Odgovorni organ zavrne zahtevek za čezmejno združitev obvezno in izključno zato, ker dokumenti iz odstavka 2 niso skladni s to uredbo ali pravice upnikov in zaposlenih niso dovolj zaščitene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

3.   Vsak pristojni organ obravnava zahtevek za združitev v skladu z enakimi postopki in načeli, kot jih uporablja pri zahtevku za združitev, katere rezultat je nacionalni javnokoristni subjekt.

3.   Vsak pristojni organ obravnava zahtevek za združitev v skladu z enakimi postopki in načeli, kot jih uporablja pri zahtevku za združitev, katere rezultat je nacionalni javnokoristni subjekt.
  Odgovorni organ zavrne zahtevek za čezmejno združitev obvezno in izključno zato, ker dokumenti iz odstavka 2 niso skladni s to uredbo ali pravice upnikov in zaposlenih niso dovolj zaščitene.

Dopolnitev 17

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 1.   Evropska fundacija se lahko ustanovi s preoblikovanjem javnokoristnega subjekta, zakonito ustanovljenega v državi članici, če
  je
  to
  dopustno v skladu
  s statutom preoblikujočega se subjekta. | 1.   Evropska fundacija se lahko ustanovi s preoblikovanjem javnokoristnega subjekta, zakonito ustanovljenega v državi članici, če to
  ni izrecno prepovedano
  s statutom
  in v nasprotju z voljo ustanovitelja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

1.   Evropska fundacija se lahko ustanovi s preoblikovanjem javnokoristnega subjekta, zakonito ustanovljenega v državi članici, če
  je
  to
  dopustno v skladu
  s statutom preoblikujočega se subjekta.

1.   Evropska fundacija se lahko ustanovi s preoblikovanjem javnokoristnega subjekta, zakonito ustanovljenega v državi članici, če to
  ni izrecno prepovedano
  s statutom
  in v nasprotju z voljo ustanovitelja
  .

Dopolnitev 18

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 3.   Pristojni organ obravnava zaprosilo za preoblikovanje v skladu z enakimi postopki in načeli, kot bi jih uporabil za zahtevek za spremembo statuta javnokoristnega subjekta. | 3.   Pristojni organ obravnava zaprosilo za preoblikovanje v skladu z enakimi postopki in načeli, kot bi jih uporabil za zahtevek za spremembo statuta javnokoristnega subjekta.
  Odgovorni organ zavrne zahtevek za preoblikovanje obvezno in izključno zato, ker dokumenti iz odstavka 2 niso skladni s to uredbo ali niso dovolj zaščitene pravice upnikov in zaposlenih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

3.   Pristojni organ obravnava zaprosilo za preoblikovanje v skladu z enakimi postopki in načeli, kot bi jih uporabil za zahtevek za spremembo statuta javnokoristnega subjekta.

3.   Pristojni organ obravnava zaprosilo za preoblikovanje v skladu z enakimi postopki in načeli, kot bi jih uporabil za zahtevek za spremembo statuta javnokoristnega subjekta.
  Odgovorni organ zavrne zahtevek za preoblikovanje obvezno in izključno zato, ker dokumenti iz odstavka 2 niso skladni s to uredbo ali niso dovolj zaščitene pravice upnikov in zaposlenih.

Dopolnitev 19

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 1.   Kadar obstoječi statut postane neustrezen za delovanje evropske fundacije, lahko upravni odbor odloči o spremembi statuta. | 1.   Kadar obstoječi statut postane neustrezen za delovanje evropske fundacije, lahko upravni odbor odloči o spremembi statuta.
  Kadar ima evropska fundacija v skladu s členom 31 druge organe, morajo ti sodelovati pri odločanju o spremembah statuta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

1.   Kadar obstoječi statut postane neustrezen za delovanje evropske fundacije, lahko upravni odbor odloči o spremembi statuta.

1.   Kadar obstoječi statut postane neustrezen za delovanje evropske fundacije, lahko upravni odbor odloči o spremembi statuta.
  Kadar ima evropska fundacija v skladu s členom 31 druge organe, morajo ti sodelovati pri odločanju o spremembah statuta.

Dopolnitev 20

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| (g) | imena, nameni in
  naslovi
  ustanovitvenih organizacij, če so pravne osebe, ali podobne ustrezne informacije o javnih organih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(g)

imena, nameni in
  naslovi
  ustanovitvenih organizacij, če so pravne osebe, ali podobne ustrezne informacije o javnih organih;

| (g) | ime, priimek in naslov ustanoviteljev, če so fizične osebe;
  imena, namen in
  sedež
  ustanovitvenih organizacij, če so pravne osebe, ali podobne ustrezne informacije o javnih organih; |
| --- | --- |

(g)

ime, priimek in naslov ustanoviteljev, če so fizične osebe;
  imena, namen in
  sedež
  ustanovitvenih organizacij, če so pravne osebe, ali podobne ustrezne informacije o javnih organih;

Dopolnitev 21

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Evropska fundacija se lahko registrira šele ob predložitvi dokazila o izpolnjevanju obveznosti iz poglavja V te uredbe, ki se nanašajo na udeležbo zaposlenih v njej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

2a.
     
  Evropska fundacija se lahko registrira šele ob predložitvi dokazila o izpolnjevanju obveznosti iz poglavja V te uredbe, ki se nanašajo na udeležbo zaposlenih v njej.

Dopolnitev 22

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči
  dejansko ali morebitno
  nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora. | 1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči
  kakršno koli
  nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči
  dejansko ali morebitno
  nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora.

1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči
  kakršno koli
  nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora.

Dopolnitev 23

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 3.   
  Neposredna ali posredna
  korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije. | 3.   Koristi se ne podeli ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali kateri koli osebi, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

3.   
  Neposredna ali posredna
  korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije.

3.   Koristi se ne podeli ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali kateri koli osebi, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije.

Dopolnitev 24

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 2.   Evropska fundacija v šestih mesecih po koncu poslovnega leta pripravi letne računovodske izkaze in letno poročilo o delu ter jih predloži pristojnemu nacionalnemu registracijskemu uradu in nadzornemu organu. | (Ne zadeva slovenske jezikovne različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

2.   Evropska fundacija v šestih mesecih po koncu poslovnega leta pripravi letne računovodske izkaze in letno poročilo o delu ter jih predloži pristojnemu nacionalnemu registracijskemu uradu in nadzornemu organu.

(Ne zadeva slovenske jezikovne različice.)

Dopolnitev 25

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 4.   Letne računovodske izkaze evropske fundacije revidira ena oseba ali več oseb, ki imajo dovoljenje za izvajanje obveznih revizij v skladu z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta. | 4.   Letne računovodske izkaze evropske fundacije revidira ena oseba ali več oseb, ki imajo dovoljenje za izvajanje obveznih revizij v skladu z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  , če evropska fundacija preseže eno od naslednjih meril: |
| | (a) | letni prihodek v višini 2 milijonov EUR; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

4.   Letne računovodske izkaze evropske fundacije revidira ena oseba ali več oseb, ki imajo dovoljenje za izvajanje obveznih revizij v skladu z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

4.   Letne računovodske izkaze evropske fundacije revidira ena oseba ali več oseb, ki imajo dovoljenje za izvajanje obveznih revizij v skladu z nacionalnimi predpisi, sprejetimi v skladu z Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  , če evropska fundacija preseže eno od naslednjih meril:

(a)

letni prihodek v višini 2 milijonov EUR; ali

| (b) | premoženje v višini 200 000 EUR; ali |
| --- | --- |

(b)

premoženje v višini 200 000 EUR; ali

| (c) | povprečje 50 zaposlenih v poslovnem letu. |
| --- | --- |

(c)

povprečje 50 zaposlenih v poslovnem letu.

Pri evropskih fundacijah, ki ne presegajo teh meril, lahko namesto revizorja pregled opravi neodvisni strokovnjak.

Dopolnitev 26

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj
  z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, in
  poročilom o delu razkrijejo. | 5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj
  s
  poročilom o delu razkrijejo.
  Mnenje, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, se razkrije v skladu s pravili države članice, v kateri ima evropska fundacija registrirani sedež. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj
  z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, in
  poročilom o delu razkrijejo.

5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj
  s
  poročilom o delu razkrijejo.
  Mnenje, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, se razkrije v skladu s pravili države članice, v kateri ima evropska fundacija registrirani sedež.

Dopolnitev 27

Predlog uredbe

Člen 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Evropska fundacija ima
  registrirani sedež
  in glavno upravo ali glavni kraj opravljanja dejavnosti
  v Evropski uniji. | Registrirani sedež
  evropske fundacije se nahaja
  v Evropski uniji
  , in sicer v isti državi članici kot glavna uprava ali glavni kraj opravljanja dejavnosti
  .
  Evropska fundacija sicer opravlja dejavnosti vsaj v dveh državah članicah, vključno z ustreznimi dejavnostmi v državi članici, v kateri ima registrirani sedež in glavno upravo, vendar lahko dejavnosti opravlja tudi zunaj EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Evropska fundacija ima
  registrirani sedež
  in glavno upravo ali glavni kraj opravljanja dejavnosti
  v Evropski uniji.

Registrirani sedež
  evropske fundacije se nahaja
  v Evropski uniji
  , in sicer v isti državi članici kot glavna uprava ali glavni kraj opravljanja dejavnosti
  .
  Evropska fundacija sicer opravlja dejavnosti vsaj v dveh državah članicah, vključno z ustreznimi dejavnostmi v državi članici, v kateri ima registrirani sedež in glavno upravo, vendar lahko dejavnosti opravlja tudi zunaj EU.

Dopolnitev 28

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| | (ea) | morebitne posledice prenosa za udeležbo zaposlenih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

(ea)

morebitne posledice prenosa za udeležbo zaposlenih.

Dopolnitev 29

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Pristojni organ države članice gostiteljice lahko zavrne prenos le, če pogoji iz prejšnjega pododstavka niso izpolnjeni. | Pristojni organ države članice gostiteljice lahko zavrne prenos le, če pogoji iz prejšnjega pododstavka niso izpolnjeni.
  poleg tega zavrne prenos tudi, če niso dovolj zaščitene pravice upnikov in zaposlenih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Pristojni organ države članice gostiteljice lahko zavrne prenos le, če pogoji iz prejšnjega pododstavka niso izpolnjeni.

Pristojni organ države članice gostiteljice lahko zavrne prenos le, če pogoji iz prejšnjega pododstavka niso izpolnjeni.
  poleg tega zavrne prenos tudi, če niso dovolj zaščitene pravice upnikov in zaposlenih.

Dopolnitev 30

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 2 – pododstavka 1 in 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Evropska fundacija
  z največ 200 zaposlenimi
  ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj
  20 svojih zaposlenih v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih. | Evropska fundacija ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj 10 % svojih zaposlenih v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih. |
| Evropska fundacija z več kot 200 zaposlenimi ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj
  10 % svojih zaposlenih v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Evropska fundacija
  z največ 200 zaposlenimi
  ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj
  20 svojih zaposlenih v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih.

Evropska fundacija ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj 10 % svojih zaposlenih v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih.

Evropska fundacija z več kot 200 zaposlenimi ustanovi evropski svet delavcev na zahtevo najmanj
  10 % svojih zaposlenih v najmanj dveh državah članicah ali predstavnikov teh zaposlenih.

Dopolnitev 31

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Za ustanovitev evropskega sveta delavcev se uporabljajo nacionalni ukrepi o dodatnih zahtevah iz podtočk (a) do (e) točke 1 Priloge I k Direktivi 2009/38/ES | Za ustanovitev evropskega sveta delavcev se uporabljajo
  člena 5 in 6 Direktive 2009/38/ES in
  nacionalni ukrepi o dodatnih zahtevah iz podtočk (a) do (e) točke 1 Priloge I k Direktivi 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Za ustanovitev evropskega sveta delavcev se uporabljajo nacionalni ukrepi o dodatnih zahtevah iz podtočk (a) do (e) točke 1 Priloge I k Direktivi 2009/38/ES

Za ustanovitev evropskega sveta delavcev se uporabljajo
  člena 5 in 6 Direktive 2009/38/ES in
  nacionalni ukrepi o dodatnih zahtevah iz podtočk (a) do (e) točke 1 Priloge I k Direktivi 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Dopolnitev 32

Predlog uredbe

Člen 38 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 3.
     
  Predstavniki prostovoljcev, ki neprekinjeno opravljajo formalne prostovoljne dejavnosti v evropski fundaciji, imajo status opazovalca v evropskem svetu delavcev. Evropski svet delavcev vključuje najmanj enega takšnega predstavnika na državo članico, v kateri je najmanj 10 takšnih prostovoljcev. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

3.
     
  Predstavniki prostovoljcev, ki neprekinjeno opravljajo formalne prostovoljne dejavnosti v evropski fundaciji, imajo status opazovalca v evropskem svetu delavcev. Evropski svet delavcev vključuje najmanj enega takšnega predstavnika na državo članico, v kateri je najmanj 10 takšnih prostovoljcev.

črtano

Dopolnitev 33

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| 2.   Po popolnem poplačilu upnikov evropske fundacije se kakršno koli preostalo premoženje evropske fundacije prenese na drug javnokoristni subjekt, ki izvaja podoben javnokoristni namen, ali se uporabi za javnokoristne namene, ki so čimbolj podobni namenom, za katere je bila evropska fundacija ustanovljena. | 2.   Po popolnem poplačilu upnikov evropske fundacije se kakršno koli preostalo premoženje evropske fundacije prenese na drug javnokoristni subjekt, ki izvaja podoben javnokoristni namen
  in s sedežem v isti državi članici, v kateri je registrirana fundacija
  , ali se uporabi za javnokoristne namene, ki so čim bolj podobni namenom, za katere je bila evropska fundacija ustanovljena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

2.   Po popolnem poplačilu upnikov evropske fundacije se kakršno koli preostalo premoženje evropske fundacije prenese na drug javnokoristni subjekt, ki izvaja podoben javnokoristni namen, ali se uporabi za javnokoristne namene, ki so čimbolj podobni namenom, za katere je bila evropska fundacija ustanovljena.

2.   Po popolnem poplačilu upnikov evropske fundacije se kakršno koli preostalo premoženje evropske fundacije prenese na drug javnokoristni subjekt, ki izvaja podoben javnokoristni namen
  in s sedežem v isti državi članici, v kateri je registrirana fundacija
  , ali se uporabi za javnokoristne namene, ki so čim bolj podobni namenom, za katere je bila evropska fundacija ustanovljena.

Dopolnitev 34

Predlog uredbe

Člen 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Dopolnitev |
| --- | --- |
| Vsaka država članica določi
  nadzorni organ
  za nadzor evropskih fundacij, registriranih v navedeni državi članici, in o tem obvesti Komisijo. | Vsaka država članica določi
  enega ali več organov po svoji izbiri, ki so odgovorni
  za
  učinkovit
  nadzor evropskih fundacij, registriranih v navedeni državi članici, in o tem obvesti Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Dopolnitev

Vsaka država članica določi
  nadzorni organ
  za nadzor evropskih fundacij, registriranih v navedeni državi članici, in o tem obvesti Komisijo.

Vsaka država članica določi
  enega ali več organov po svoji izbiri, ki so odgovorni
  za
  učinkovit
  nadzor evropskih fundacij, registriranih v navedeni državi članici, in o tem obvesti Komisijo.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 187.

(2)  ZOdl. 2006, str. I-8203.

(3)  ZOdl. 2009, str. I-359.

(4)  ZOdl. 2011, str. I-497.

(5)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(6)  UL C 351, 15.11.2012, str. 57.

(7)  UL C 17, 19.1.2013, str. 81.

(8)  UL L 122, 16.5.2009, str. 28.

(9)  UL L 207, 18.8.2003, str. 1.

(10)  UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Modra rast – krepitev trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorjupomorskega prometa in turističnem sektorju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o modri rasti – krepitvi trajnostnega razvoja v morskem sektorju, sektorju pomorskega prometa in turističnem sektorju EU (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2012 z naslovom „Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2012 z naslovom „Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem sektorju“ (COM(2012)0494),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 11. septembra 2012 z naslovom „Napredek celostne pomorske politike EU“ (COM(2012)0491) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 11. septembra 2012 z naslovom „Napredek celostne pomorske politike EU“ (COM(2012)0491) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2012)0255),

| — | ob upoštevanju Limassolske izjave z dne 8. oktobra 2012 o morski in pomorski agendi za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Limassolske izjave z dne 8. oktobra 2012 o morski in pomorski agendi za rast in delovna mesta,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu (UNCLOS), ki je začela veljati 16. novembra 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu (UNCLOS), ki je začela veljati 16. novembra 1994,

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij (COM(2013)0133),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. oktobra 2012 z naslovom „Pregled politik, zakonodaje in pobud EU v zvezi z morskimi odpadki“ (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. oktobra 2012 z naslovom „Pregled politik, zakonodaje in pobud EU v zvezi z morskimi odpadki“ (SWD(2012)0365),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. avgusta 2012 z naslovom „Znanje o morju 2020: od kartiranja do oceanskega napovedovanja“ (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. avgusta 2012 z naslovom „Znanje o morju 2020: od kartiranja do oceanskega napovedovanja“ (COM(2012)0473),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 28. marca 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“ (COM(2010)0352),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. januarja 2009 z naslovom „Sporočilo in akcijski načrt za vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja“ (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. januarja 2009 z naslovom „Sporočilo in akcijski načrt za vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja“ (COM(2009)0010),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2007 z naslovom „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“ (COM(2007)0575),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja“ (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja“ (COM(2006)0275),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP) – ocena dosedanjega napredka in novi izzivi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o strateških ciljih in priporočilih za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o regionalnih razvojnih vidikih vpliva turizma na obalne regije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o regionalnih razvojnih vidikih vpliva turizma na obalne regije (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o prihodnji pomorski politiki Evropske unije: evropska vizija za oceane in morja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o prihodnji pomorski politiki Evropske unije: evropska vizija za oceane in morja (6),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Modra rast: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem okolju,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2013 o Modri rasti: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem okolju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2013 o Modri rasti: možnosti za trajnostno rast v morskem in pomorskem okolju,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za ribištvo (A7-0209/2013),

| A. | ker več kot 70 % zemeljskega površja prekrivajo oceani in morja, ki lahko imajo ključno vlogo pri obravnavanju dolgoročnih izzivov, s katerimi se sooča EU, kot so podnebne spremembe in svetovna konkurenčnost; |
| --- | --- |

A.

ker več kot 70 % zemeljskega površja prekrivajo oceani in morja, ki lahko imajo ključno vlogo pri obravnavanju dolgoročnih izzivov, s katerimi se sooča EU, kot so podnebne spremembe in svetovna konkurenčnost;

| B. | ker je v EU šest glavnih obalnih območij (Atlantik, Severno morje, Baltsko morje, Črno morje, Sredozemlje in najbolj oddaljene regije), ki se razlikujejo po ozemeljskih virih in vrstah dejavnosti, ki se tam opravljajo; |
| --- | --- |

B.

ker je v EU šest glavnih obalnih območij (Atlantik, Severno morje, Baltsko morje, Črno morje, Sredozemlje in najbolj oddaljene regije), ki se razlikujejo po ozemeljskih virih in vrstah dejavnosti, ki se tam opravljajo;

| C. | ker približno polovica prebivalstva Evrope živi vzdolž 89 000 kilometrov dolge evropske obale in ker je torej pomembno, da regionalne in lokalne oblasti pri izvajanju javnih politik upoštevajo ta demografski pritisk; |
| --- | --- |

C.

ker približno polovica prebivalstva Evrope živi vzdolž 89 000 kilometrov dolge evropske obale in ker je torej pomembno, da regionalne in lokalne oblasti pri izvajanju javnih politik upoštevajo ta demografski pritisk;

| D. | ker se pričakuje, da se bo zaradi tehnološkega napredka in iskanja novih virov trajnostne rasti obseg pomorskega gospodarstva do leta 2020 povečal na 590 milijard EUR, število delovnih mest v sektorju pa se bo povečalo na skupaj 7 milijonov; |
| --- | --- |

D.

ker se pričakuje, da se bo zaradi tehnološkega napredka in iskanja novih virov trajnostne rasti obseg pomorskega gospodarstva do leta 2020 povečal na 590 milijard EUR, število delovnih mest v sektorju pa se bo povečalo na skupaj 7 milijonov;

| E. | ker bo pričakovano povečanje človeške dejavnosti potekalo v občutljivem morskem okolju, v katerem je le 10 % morskih habitatov in 2 % morskih vrst zdravih, kar kaže na to, da pomorske gospodarske dejavnosti ne bi smele spodkopavati trajnosti morskega okolja; |
| --- | --- |

E.

ker bo pričakovano povečanje človeške dejavnosti potekalo v občutljivem morskem okolju, v katerem je le 10 % morskih habitatov in 2 % morskih vrst zdravih, kar kaže na to, da pomorske gospodarske dejavnosti ne bi smele spodkopavati trajnosti morskega okolja;

| F. | ker so naložbe v naravni in človeški kapital nujne za spopadanje s sedanjimi izzivi, med katerimi so predvsem gospodarska in socialna trajnost človeških dejavnosti, dobro ekološko stanje, prilagajanje podnebnim spremembam za boj proti eroziji obale in zakisljevanju oceanov ter ohranjanje biotske raznovrstnosti, pri čemer je treba upoštevati, da so zdravi in produktivni ekosistemi nujni za razvoj trajnostnega in konkurenčnega modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker so naložbe v naravni in človeški kapital nujne za spopadanje s sedanjimi izzivi, med katerimi so predvsem gospodarska in socialna trajnost človeških dejavnosti, dobro ekološko stanje, prilagajanje podnebnim spremembam za boj proti eroziji obale in zakisljevanju oceanov ter ohranjanje biotske raznovrstnosti, pri čemer je treba upoštevati, da so zdravi in produktivni ekosistemi nujni za razvoj trajnostnega in konkurenčnega modrega gospodarstva;

| G. | ker so okoljski vplivi osrednjih območij modre rasti po velikosti in obsegu zelo negotovi in potencialno škodljivi glede na naše omejeno poznavanje velike kompleksnosti morskih ekosistemov, zaradi česar se morajo odločitve na tem področju ravnati po previdnostnem načelu, zapisanem v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

G.

ker so okoljski vplivi osrednjih območij modre rasti po velikosti in obsegu zelo negotovi in potencialno škodljivi glede na naše omejeno poznavanje velike kompleksnosti morskih ekosistemov, zaradi česar se morajo odločitve na tem področju ravnati po previdnostnem načelu, zapisanem v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| H. | ker je treba politiko upravljanja obalnih območij in pomorsko politiko vključiti v splošni okvir programskega obdobja 2014–2020, pa tudi v prizadevanja za doseganje ciljev, določenih v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

H.

ker je treba politiko upravljanja obalnih območij in pomorsko politiko vključiti v splošni okvir programskega obdobja 2014–2020, pa tudi v prizadevanja za doseganje ciljev, določenih v strategiji Evropa 2020;

| I. | ker mora doseganje cilja za pametno, trajnostno in vključujočo rast na obalnih in otoških območjih temeljiti na natančni analizi sistemskih in strukturnih omejitev, značilnih za takšna območja; |
| --- | --- |

I.

ker mora doseganje cilja za pametno, trajnostno in vključujočo rast na obalnih in otoških območjih temeljiti na natančni analizi sistemskih in strukturnih omejitev, značilnih za takšna območja;

| J. | ker je sistem otoških območij EU z vidika pomorskega prometa podvržen precej višjim stroškom v primerjavi z ostalimi obalnimi območji EU; |
| --- | --- |

J.

ker je sistem otoških območij EU z vidika pomorskega prometa podvržen precej višjim stroškom v primerjavi z ostalimi obalnimi območji EU;

| K. | ker sezonska narava turizma močno vpliva na razvoj obalnih in otoških območij in ker je treba pripraviti priložnostno strategijo za odpravo tega pojava; |
| --- | --- |

K.

ker sezonska narava turizma močno vpliva na razvoj obalnih in otoških območij in ker je treba pripraviti priložnostno strategijo za odpravo tega pojava;

| L. | ker je potrebno usklajevanje med makroregionalnimi strategijami in ustreznimi akcijskimi načrti za morske bazene Unije; |
| --- | --- |

L.

ker je potrebno usklajevanje med makroregionalnimi strategijami in ustreznimi akcijskimi načrti za morske bazene Unije;

| M. | ker je to poročilo načrt Parlamenta za nadaljevanje modre rasti; |
| --- | --- |

M.

ker je to poročilo načrt Parlamenta za nadaljevanje modre rasti;

Splošni okvir

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o modri rasti, ki predstavlja pomorsko razsežnost strategije „Evropa 2020“ in jasno kaže na potencial pomorskega gospodarstva za ustvarjanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter priložnosti za delovna mesta; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o modri rasti, ki predstavlja pomorsko razsežnost strategije „Evropa 2020“ in jasno kaže na potencial pomorskega gospodarstva za ustvarjanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter priložnosti za delovna mesta;

| 2. | pozdravlja poročilo Komisije o napredku celostne pomorske politike; znova izraža podporo celostni pomorski politiki ter poudarja, da je spodbujanje te politike še vedno temeljni način za pospeševanje modre rasti; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja poročilo Komisije o napredku celostne pomorske politike; znova izraža podporo celostni pomorski politiki ter poudarja, da je spodbujanje te politike še vedno temeljni način za pospeševanje modre rasti;

| 3. | ugotavlja, da bodo imeli v prihodnje morja in oceani v vedno večji meri ključno vlogo v svetovni gospodarski rasti; meni, da bo strategija modre rasti kot del celostne pomorske politike spodbudila razvoj sinergij in usklajenih politik ter tako ustvarjala evropsko dodano vrednost ter prispevala k ustvarjanju delovnih mest v pomorskem sektorju; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da bodo imeli v prihodnje morja in oceani v vedno večji meri ključno vlogo v svetovni gospodarski rasti; meni, da bo strategija modre rasti kot del celostne pomorske politike spodbudila razvoj sinergij in usklajenih politik ter tako ustvarjala evropsko dodano vrednost ter prispevala k ustvarjanju delovnih mest v pomorskem sektorju;

| 4. | meni, da morajo za povečanje konkurenčnosti pomorskih gospodarskih sektorjev Unije na svetovnem trgu lokalne, regionalne, nacionalne in evropske oblasti ustvariti potrebne pogoje za trajnostno rast, in sicer z vzpostavitvijo sistemov za pomorsko prostorsko načrtovanje, posodabljanjem infrastrukture, ustvarjanjem dostopa do poklicnih znanj in spretnosti ter z zagotavljanjem finančnih sredstev; poudarja potrebo po izmenjavi informacij in primerov najboljše prakse med različnimi ravnmi oblasti z oblikovanjem posebne platforme na ravni EU; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo za povečanje konkurenčnosti pomorskih gospodarskih sektorjev Unije na svetovnem trgu lokalne, regionalne, nacionalne in evropske oblasti ustvariti potrebne pogoje za trajnostno rast, in sicer z vzpostavitvijo sistemov za pomorsko prostorsko načrtovanje, posodabljanjem infrastrukture, ustvarjanjem dostopa do poklicnih znanj in spretnosti ter z zagotavljanjem finančnih sredstev; poudarja potrebo po izmenjavi informacij in primerov najboljše prakse med različnimi ravnmi oblasti z oblikovanjem posebne platforme na ravni EU;

| 5. | ugotavlja, da bo zagotavljanje ustreznih finančnih sredstev izziv za mala in srednja podjetja (MSP), ki poslujejo v sektorjih modre rasti, in zato pozdravlja pobude, kot so nova pravila EU za sklade tveganega kapitala, ki bodo MSP olajšala dostop do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da bo zagotavljanje ustreznih finančnih sredstev izziv za mala in srednja podjetja (MSP), ki poslujejo v sektorjih modre rasti, in zato pozdravlja pobude, kot so nova pravila EU za sklade tveganega kapitala, ki bodo MSP olajšala dostop do finančnih sredstev;

| 6. | meni, da je v času, ko države članice zmanjšujejo javne naložbe, nujno potrebno, da razvojne politike in predvsem dragi projekti, kot so projekti prometne, energetske in telekomunikacijske infrastrukture, dobijo ustrezna sredstva v programskem obdobju 2014–2020 in po njem; poziva države članice, naj razpoložljive finančne instrumente in evropsko financiranje usmerijo v projekte modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

meni, da je v času, ko države članice zmanjšujejo javne naložbe, nujno potrebno, da razvojne politike in predvsem dragi projekti, kot so projekti prometne, energetske in telekomunikacijske infrastrukture, dobijo ustrezna sredstva v programskem obdobju 2014–2020 in po njem; poziva države članice, naj razpoložljive finančne instrumente in evropsko financiranje usmerijo v projekte modrega gospodarstva;

| 7. | poudarja, da je treba zlasti v naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020 upoštevati posebne potrebe držav članic, ki so prejele finančno pomoč in se soočajo z vse večjimi težavami pri izvajanju dragih projektov, ter potrebe najbolj oddaljenih in otoških regij, ki se zaradi svoje odmaknjenosti in naravnih značilnosti soočajo s strukturnimi ovirami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba zlasti v naslednjem večletnem finančnem okviru 2014–2020 upoštevati posebne potrebe držav članic, ki so prejele finančno pomoč in se soočajo z vse večjimi težavami pri izvajanju dragih projektov, ter potrebe najbolj oddaljenih in otoških regij, ki se zaradi svoje odmaknjenosti in naravnih značilnosti soočajo s strukturnimi ovirami;

| 8. | upošteva razmere, do katerih je prišlo zaradi gospodarske krize in socialnih stisk, ki so prizadele številna ozemlja, zlasti pa otoška območja, predvsem v Sredozemlju in na območjih, ki so precej oddaljena od celinskega ozemlja; poudarja, da so otoki zaradi svoje oddaljenosti od enotnega trga izpostavljeni pojavom gospodarske in industrijske stagnacije ter upadanja števila prebivalstva, ki jih morajo institucije EU obravnavati s posebnimi ukrepi; zato poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi prostih con, saj bi lahko s tem instrumentom, ki prispeva k zmanjšanju davčnih obremenitev in privablja neposredne tuje naložbe, zaustavili recesijsko spiralo, ki je prizadela otoška območja in ki onemogoča njihovo rast in razvoj; |
| --- | --- |

8.

upošteva razmere, do katerih je prišlo zaradi gospodarske krize in socialnih stisk, ki so prizadele številna ozemlja, zlasti pa otoška območja, predvsem v Sredozemlju in na območjih, ki so precej oddaljena od celinskega ozemlja; poudarja, da so otoki zaradi svoje oddaljenosti od enotnega trga izpostavljeni pojavom gospodarske in industrijske stagnacije ter upadanja števila prebivalstva, ki jih morajo institucije EU obravnavati s posebnimi ukrepi; zato poziva Komisijo, naj razmisli o vzpostavitvi prostih con, saj bi lahko s tem instrumentom, ki prispeva k zmanjšanju davčnih obremenitev in privablja neposredne tuje naložbe, zaustavili recesijsko spiralo, ki je prizadela otoška območja in ki onemogoča njihovo rast in razvoj;

| 9. | poudarja vlogo strategij za morske bazene pri pospeševanju regionalnega razvoja ter ekonomske, teritorialne in socialne kohezije, oživljanju evropskega gospodarstva, spodbujanju vključujoče rasti, ustvarjanju zelenih delovnih mest ter varovanju morske in obalne biotske raznovrstnosti; poziva, naj se take strategije, ki so povezane s sedanjimi in prihodnjimi makroregionalnimi strategijami, učinkovito izvajajo za vse evropske morske bazene ter naj bodo za njihovo izvajanje dodeljena primerna finančna in upravna sredstva EU in iz drugih virov; meni, da je treba okrepiti vlogo regij pri oblikovanju strategij za morske bazene; v zvezi s tem priznava prispevek teritorialnega in čezmejnega sodelovanja k reševanju težav, s katerimi se soočajo obalne in pomorske regije; |
| --- | --- |

9.

poudarja vlogo strategij za morske bazene pri pospeševanju regionalnega razvoja ter ekonomske, teritorialne in socialne kohezije, oživljanju evropskega gospodarstva, spodbujanju vključujoče rasti, ustvarjanju zelenih delovnih mest ter varovanju morske in obalne biotske raznovrstnosti; poziva, naj se take strategije, ki so povezane s sedanjimi in prihodnjimi makroregionalnimi strategijami, učinkovito izvajajo za vse evropske morske bazene ter naj bodo za njihovo izvajanje dodeljena primerna finančna in upravna sredstva EU in iz drugih virov; meni, da je treba okrepiti vlogo regij pri oblikovanju strategij za morske bazene; v zvezi s tem priznava prispevek teritorialnega in čezmejnega sodelovanja k reševanju težav, s katerimi se soočajo obalne in pomorske regije;

| 10. | pozdravlja napredek, dosežen v zvezi z izvajanjem strategij EU za regijo Baltskega morja in atlantsko regijo, ter znova izraža zahtevo, naj Komisija opredeli strategijo EU za črnomorsko regijo; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napredek, dosežen v zvezi z izvajanjem strategij EU za regijo Baltskega morja in atlantsko regijo, ter znova izraža zahtevo, naj Komisija opredeli strategijo EU za črnomorsko regijo;

| 11. | poziva k močni podpori Evropske unije in držav članic za ustanavljanje regijskih in čezmejnih pomorskih grozdov; poudarja strateški pomen, ki ga imajo kot središča odličnosti za gospodarske dejavnosti, povezane z modro rastjo; meni, da bo njihov razvoj spodbudil širjenje znanja in dobre prakse, ustvaril sinergije med sektorji modrega gospodarstva in povečal privlačnost za naložbe; |
| --- | --- |

11.

poziva k močni podpori Evropske unije in držav članic za ustanavljanje regijskih in čezmejnih pomorskih grozdov; poudarja strateški pomen, ki ga imajo kot središča odličnosti za gospodarske dejavnosti, povezane z modro rastjo; meni, da bo njihov razvoj spodbudil širjenje znanja in dobre prakse, ustvaril sinergije med sektorji modrega gospodarstva in povečal privlačnost za naložbe;

| 12. | opozarja na neločljive povezave med modro rastjo in podnebnimi spremembami ter poudarja, da morajo biti vse pomorske dejavnosti skladne s strategijo EU o prilagajanju podnebnim spremembam, kar bo prispevalo, da bo Evropa postala bolj odporna na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

12.

opozarja na neločljive povezave med modro rastjo in podnebnimi spremembami ter poudarja, da morajo biti vse pomorske dejavnosti skladne s strategijo EU o prilagajanju podnebnim spremembam, kar bo prispevalo, da bo Evropa postala bolj odporna na podnebne spremembe;

| 13. | zlasti poudarja, da povečana gospodarska dejavnost, povezana z modro rastjo, ne sme biti v škodo morskim in obalnim ekosistemom, ki so izjemno občutljivi in so med prvimi, ki jih prizadenejo učinki podnebnih sprememb; poudarja, da mora biti modra rast združljiva z okoljskimi cilji in ekosistemskim pristopom okvirne direktive o morski strategiji ter z direktivo o strateški okoljski presoji, pri čemer opominja, da se je treba v primeru negotovosti ravnati po previdnostnem načelu; poudarja, da bi morale vse gospodarske dejavnosti, povezane z modro rastjo, zagotavljati varnost in zaščito pomorskega prostora; |
| --- | --- |

13.

zlasti poudarja, da povečana gospodarska dejavnost, povezana z modro rastjo, ne sme biti v škodo morskim in obalnim ekosistemom, ki so izjemno občutljivi in so med prvimi, ki jih prizadenejo učinki podnebnih sprememb; poudarja, da mora biti modra rast združljiva z okoljskimi cilji in ekosistemskim pristopom okvirne direktive o morski strategiji ter z direktivo o strateški okoljski presoji, pri čemer opominja, da se je treba v primeru negotovosti ravnati po previdnostnem načelu; poudarja, da bi morale vse gospodarske dejavnosti, povezane z modro rastjo, zagotavljati varnost in zaščito pomorskega prostora;

| 14. | je zaskrbljen zaradi okoljskega vpliva morskih odpadkov v vseh evropskih morskih bazenih ter poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na popolno izvajanje in izvrševanje ustreznih direktiv EU, kot so direktive o ravnanju z odpadki, pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov, kakovosti vode in morski strategiji; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi okoljskega vpliva morskih odpadkov v vseh evropskih morskih bazenih ter poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na popolno izvajanje in izvrševanje ustreznih direktiv EU, kot so direktive o ravnanju z odpadki, pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov, kakovosti vode in morski strategiji;

| 15. | poudarja, da bi morale vse pomorske dejavnosti, vključno s tistimi, ki potekajo v okviru celostne pomorske politike, potekati v skladu s Konvencijo ZN o pomorskem pravu (UNCLOS); poudarja potrebo po skupnem pristopu EU k raziskovanju, izkoriščanju, ohranjanju in upravljanju morskih naravnih virov, kar zagotavlja učinkovito in varno razmejitev izključnih ekonomskih con med državami članicami EU in tretjimi državami v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morale vse pomorske dejavnosti, vključno s tistimi, ki potekajo v okviru celostne pomorske politike, potekati v skladu s Konvencijo ZN o pomorskem pravu (UNCLOS); poudarja potrebo po skupnem pristopu EU k raziskovanju, izkoriščanju, ohranjanju in upravljanju morskih naravnih virov, kar zagotavlja učinkovito in varno razmejitev izključnih ekonomskih con med državami članicami EU in tretjimi državami v skladu z mednarodnim pravom;

| 16. | v zvezi s tem poudarja, da vsi subjekti, ki vlagajo v pomorska območja, potrebujejo pravno varnost, in se zavzema za nove spodbude za boljše izkoriščanje izključnih ekonomskih con držav članic; |
| --- | --- |

16.

v zvezi s tem poudarja, da vsi subjekti, ki vlagajo v pomorska območja, potrebujejo pravno varnost, in se zavzema za nove spodbude za boljše izkoriščanje izključnih ekonomskih con držav članic;

Pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij

| 17. | pozdravlja zakonodajni predlog Komisije za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij kot nujna ukrepa za upravljanje rastočega števila pomorskih in obalnih dejavnosti ter varovanje morskega okolja, zagotovitev ubranega soobstoja dejavnosti in preprečevanje sporov glede uporabe obalnih in pomorskih območij; meni, da je treba v tem okviru dati prednost ekosistemskemu pristopu k upravljanju človeških dejavnosti na obali in morju; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja zakonodajni predlog Komisije za pomorsko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij kot nujna ukrepa za upravljanje rastočega števila pomorskih in obalnih dejavnosti ter varovanje morskega okolja, zagotovitev ubranega soobstoja dejavnosti in preprečevanje sporov glede uporabe obalnih in pomorskih območij; meni, da je treba v tem okviru dati prednost ekosistemskemu pristopu k upravljanju človeških dejavnosti na obali in morju;

| 18. | ugotavlja, da bo pomorsko prostorsko načrtovanje po pričakovanjih zmanjšalo poslovne stroške in izboljšalo naložbeno ozračje, medtem ko bo celostno upravljanje obalnih območij olajšalo usklajevanje dejavnosti v obalnem območju in na splošno izboljšalo upravljanje obalnih območij; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da bo pomorsko prostorsko načrtovanje po pričakovanjih zmanjšalo poslovne stroške in izboljšalo naložbeno ozračje, medtem ko bo celostno upravljanje obalnih območij olajšalo usklajevanje dejavnosti v obalnem območju in na splošno izboljšalo upravljanje obalnih območij;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo primeri najboljše prakse razširjali in da bodo pripravljalne dejavnosti na tem področju pripeljale do novih spoznanj, saj med državami članicami obstajajo velike razlike v razvoju sistemov upravljanja pomorskih in obalnih območij; vseeno meni, da je na tem področju potreben prilagojen pristop, da bi državam članicam pustili možnost izvajanja evropskih smernic o pomorskem in obalnem prostorskem načrtovanju ob upoštevanju lokalnih posebnosti in potreb v povezavi z lokalnimi organi; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo primeri najboljše prakse razširjali in da bodo pripravljalne dejavnosti na tem področju pripeljale do novih spoznanj, saj med državami članicami obstajajo velike razlike v razvoju sistemov upravljanja pomorskih in obalnih območij; vseeno meni, da je na tem področju potreben prilagojen pristop, da bi državam članicam pustili možnost izvajanja evropskih smernic o pomorskem in obalnem prostorskem načrtovanju ob upoštevanju lokalnih posebnosti in potreb v povezavi z lokalnimi organi;

| 20. | meni, da je treba okrepiti povezovanje projektov za kopno in morje v prostorskem načrtovanju, da se zagotovi stalnost človeških dejavnosti in logistične verige ter povezovanje obalnih območij z njihovim zaledjem; meni, da bi to pripomoglo k odpravi dojemanja obale kot meje; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba okrepiti povezovanje projektov za kopno in morje v prostorskem načrtovanju, da se zagotovi stalnost človeških dejavnosti in logistične verige ter povezovanje obalnih območij z njihovim zaledjem; meni, da bi to pripomoglo k odpravi dojemanja obale kot meje;

| 21. | poudarja, da vrzeli v znanstvenih spoznanjih o pomorskih dejavnostih in njihovem okolju pomenijo oviro za prostorsko načrtovanje, in poudarja pomen pobude „Znanje o morju 2020“ ter njenih posebnih ciljev, kot je kartiranje evropskega morskega dna do leta 2020; meni, da bi moralo biti morsko dno enotno kartirano, da bi do informacij lahko dostopali zainteresirani evropski organi, zlasti raziskovalna središča, univerze in javne ustanove; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da vrzeli v znanstvenih spoznanjih o pomorskih dejavnostih in njihovem okolju pomenijo oviro za prostorsko načrtovanje, in poudarja pomen pobude „Znanje o morju 2020“ ter njenih posebnih ciljev, kot je kartiranje evropskega morskega dna do leta 2020; meni, da bi moralo biti morsko dno enotno kartirano, da bi do informacij lahko dostopali zainteresirani evropski organi, zlasti raziskovalna središča, univerze in javne ustanove;

| 22. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izvajati načrte za kartiranje in spremljanje ladijskih razbitin in potopljenih arheoloških najdišč, ki so pomemben del zgodovinske in kulturne dediščine Unije; poudarja potrebo po spodbujanju razumevanja in preučevanju takšnih najdišč ter pomoči za preprečitev njihovega plenjenja, s čimer bi omogočili, da se najdišča ustrezno ohranijo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga izvajati načrte za kartiranje in spremljanje ladijskih razbitin in potopljenih arheoloških najdišč, ki so pomemben del zgodovinske in kulturne dediščine Unije; poudarja potrebo po spodbujanju razumevanja in preučevanju takšnih najdišč ter pomoči za preprečitev njihovega plenjenja, s čimer bi omogočili, da se najdišča ustrezno ohranijo;

Pomorska znanja in spretnosti ter zaposlovanje

| 23. | meni, da bi skupni obseg zaposlovanja v modrem gospodarstvu lahko presegel ocenjeno število 7 milijonov delovnih mest do leta 2020, če bo le-to podprto s politikami usposabljanja, ki naj bi zagotovile navzočnost mobilne delovne sile z zadostnimi znanji in spretnostmi ter izkušnjami; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi skupni obseg zaposlovanja v modrem gospodarstvu lahko presegel ocenjeno število 7 milijonov delovnih mest do leta 2020, če bo le-to podprto s politikami usposabljanja, ki naj bi zagotovile navzočnost mobilne delovne sile z zadostnimi znanji in spretnostmi ter izkušnjami;

| 24. | znova poziva k bistvenemu izboljšanju delovnih, zdravstvenih in varnostnih pogojev v pomorskih poklicih; spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja na tem področju za povečanje zanesljivosti poklicnih poti in tako izboljšajo privlačnost poklicev v modrem gospodarstvu in povezanih sektorjih; |
| --- | --- |

24.

znova poziva k bistvenemu izboljšanju delovnih, zdravstvenih in varnostnih pogojev v pomorskih poklicih; spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja na tem področju za povečanje zanesljivosti poklicnih poti in tako izboljšajo privlačnost poklicev v modrem gospodarstvu in povezanih sektorjih;

| 25. | poudarja, da je treba z ustreznimi sredstvi izboljšati delovne razmere za pomorščake, vključiti konvencijo Mednarodne organizacije dela o delovnih standardih v pomorstvu v zakonodajo Unije ter predlagati program za kvalifikacijo in usposabljanje pomorščakov, zlasti za zaposlovanje mladih, vključno s tistimi iz tretjih držav; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba z ustreznimi sredstvi izboljšati delovne razmere za pomorščake, vključiti konvencijo Mednarodne organizacije dela o delovnih standardih v pomorstvu v zakonodajo Unije ter predlagati program za kvalifikacijo in usposabljanje pomorščakov, zlasti za zaposlovanje mladih, vključno s tistimi iz tretjih držav;

| 26. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in podpira prizadevanja na regionalni ravni za oceno znanj in spretnosti ter poklicev, po katerih bo povpraševanje v sektorjih modrega gospodarstva, in zagotovi, da bodo pobude, kot je „Evropska panorama spretnosti“, odražale potrebe modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja in podpira prizadevanja na regionalni ravni za oceno znanj in spretnosti ter poklicev, po katerih bo povpraševanje v sektorjih modrega gospodarstva, in zagotovi, da bodo pobude, kot je „Evropska panorama spretnosti“, odražale potrebe modrega gospodarstva;

| 27. | meni, da bi morala Komisija skupaj z državami članicami pripraviti akcijski načrt za spodbujanje poklicev, neposredno ali posredno povezanih z modrim gospodarstvom, da bi vanje pritegnila ljudi; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morala Komisija skupaj z državami članicami pripraviti akcijski načrt za spodbujanje poklicev, neposredno ali posredno povezanih z modrim gospodarstvom, da bi vanje pritegnila ljudi;

| 28. | poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za pospeševanje mobilnosti delavcev med gospodarskimi sektorji in državami članicami, kot je večletni akcijski program za izmenjave študentov, učiteljev in mladih strokovnjakov po vzoru programa Erasmus; podpira sodelovanje med podjetji in ponudniki usposabljanja s ciljem priprave diplomantov na delovna mesta na novih področjih; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj spodbuja pobude za pospeševanje mobilnosti delavcev med gospodarskimi sektorji in državami članicami, kot je večletni akcijski program za izmenjave študentov, učiteljev in mladih strokovnjakov po vzoru programa Erasmus; podpira sodelovanje med podjetji in ponudniki usposabljanja s ciljem priprave diplomantov na delovna mesta na novih področjih;

| 29. | poziva Komisijo, naj sodeluje s predstavniki pomorskega gospodarskega sektorja in ponudniki usposabljanja pri ustanovitvi in financiranju „evropskih sektorskih svetov za zaposlovanje ter znanja in spretnosti“ za vodenje evidence o delovnih mestih, spremembah v potrebnih znanjih in spretnostih ter povezanih potrebah po usposabljanju; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj sodeluje s predstavniki pomorskega gospodarskega sektorja in ponudniki usposabljanja pri ustanovitvi in financiranju „evropskih sektorskih svetov za zaposlovanje ter znanja in spretnosti“ za vodenje evidence o delovnih mestih, spremembah v potrebnih znanjih in spretnostih ter povezanih potrebah po usposabljanju;

| 30. | poziva Komisijo, naj po vzoru programa Erasmus pripravi pobudo, namenjeno spodbujanju mobilnosti raziskovalcev, zlasti na obalnih območjih, ki se bo izrecno nanašala na področje turizma, energetike in biotehnologije in se bo prvenstveno izvajala v obdobjih zunaj turistične sezone, da bi na trajnosten način obravnavali vplive človeka na vse bolj občutljive ekosisteme in obenem izboljšali uporabo infrastrukturnih virov obalnih in otoških območij; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj po vzoru programa Erasmus pripravi pobudo, namenjeno spodbujanju mobilnosti raziskovalcev, zlasti na obalnih območjih, ki se bo izrecno nanašala na področje turizma, energetike in biotehnologije in se bo prvenstveno izvajala v obdobjih zunaj turistične sezone, da bi na trajnosten način obravnavali vplive človeka na vse bolj občutljive ekosisteme in obenem izboljšali uporabo infrastrukturnih virov obalnih in otoških območij;

Raziskave in inovacije

| 31. | ugotavlja, da so raziskovalne zmogljivosti EU na pomorskih področjih na svetovni ravni, in poudarja njihov pomen za utemeljeno oblikovanje politike in poslovne dejavnosti na podlagi inovacij, hkrati pa opaža težave, ki jih imajo poslovne dejavnosti pri trženju rezultatov raziskav; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da so raziskovalne zmogljivosti EU na pomorskih področjih na svetovni ravni, in poudarja njihov pomen za utemeljeno oblikovanje politike in poslovne dejavnosti na podlagi inovacij, hkrati pa opaža težave, ki jih imajo poslovne dejavnosti pri trženju rezultatov raziskav;

| 32. | poudarja, da bi program Obzorje 2020 s preprostejšimi postopki in boljšo podporo inovacijam lahko zagotovil pomembno pomoč pri morskih in pomorskih raziskavah za krepitev uvajanja inovacij na trg, pri čemer bi bilo mogoče izhajati iz izkušenj iz projektov v okviru „Oceana prihodnosti“; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi program Obzorje 2020 s preprostejšimi postopki in boljšo podporo inovacijam lahko zagotovil pomembno pomoč pri morskih in pomorskih raziskavah za krepitev uvajanja inovacij na trg, pri čemer bi bilo mogoče izhajati iz izkušenj iz projektov v okviru „Oceana prihodnosti“;

| 33. | poziva Komisijo, naj do leta 2014 posodobi svojo Evropsko strategijo za morsko in pomorsko raziskovanje s predlogi konkretnih ukrepov za izboljšanje sinergij in razširjanje strokovnega znanja med raziskovalci v EU; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj do leta 2014 posodobi svojo Evropsko strategijo za morsko in pomorsko raziskovanje s predlogi konkretnih ukrepov za izboljšanje sinergij in razširjanje strokovnega znanja med raziskovalci v EU;

| 34. | ugotavlja, da so le zdravi morski ekosistemi lahko osnova za trdno in trajnostno modro gospodarstvo; poziva Komisijo, naj še naprej raziskuje skupne učinke človekove uporabe morskega okolja in pomorskih dejavnosti v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da so le zdravi morski ekosistemi lahko osnova za trdno in trajnostno modro gospodarstvo; poziva Komisijo, naj še naprej raziskuje skupne učinke človekove uporabe morskega okolja in pomorskih dejavnosti v vseh sektorjih;

| 35. | poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno dolgoročno spremljanje okolja in izvaja raziskave o sistemih zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno dolgoročno spremljanje okolja in izvaja raziskave o sistemih zgodnjega opozarjanja;

| 36. | poudarja pomen projektov, kot je Evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke (EMODNET), za lažjo izmenjavo in dostopnost podatkov iz raziskav; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen projektov, kot je Evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke (EMODNET), za lažjo izmenjavo in dostopnost podatkov iz raziskav;

Ladijski promet in ladjedelništvo

| 37. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ladijski promet v državah EU še vedno ovira upravna in carinska birokracija, ki ogroža vizijo o evropskem pomorskem prometnem prostoru in preprečuje rast te gospodarske panoge, zlasti pomorske kabotaže in morskih avtocest; meni, da je treba zagotoviti pripravo enotnih predpisov o pomorskem prometu znotraj Skupnosti, ki so nujno potrebni za zagotavljanje prostega pretoka blaga in oseb v vodah Skupnosti; |
| --- | --- |

37.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ladijski promet v državah EU še vedno ovira upravna in carinska birokracija, ki ogroža vizijo o evropskem pomorskem prometnem prostoru in preprečuje rast te gospodarske panoge, zlasti pomorske kabotaže in morskih avtocest; meni, da je treba zagotoviti pripravo enotnih predpisov o pomorskem prometu znotraj Skupnosti, ki so nujno potrebni za zagotavljanje prostega pretoka blaga in oseb v vodah Skupnosti;

| 38. | je zadovoljen z uspehom pilotnega programa „Modri pas“ in poziva Komisijo, naj pripravi potrebne zakonodajne predloge za oblikovanje modrega pasu pred koncem leta 2013, vključno s potrebno revizijo carinskega zakonika EU; |
| --- | --- |

38.

je zadovoljen z uspehom pilotnega programa „Modri pas“ in poziva Komisijo, naj pripravi potrebne zakonodajne predloge za oblikovanje modrega pasu pred koncem leta 2013, vključno s potrebno revizijo carinskega zakonika EU;

| 39. | poudarja, da bo spodbujanje pomorskega prometa prispevalo ne le h gospodarski rasti in zaposlovanju, temveč tudi k doseganju cilja, določenega v beli knjigi „Načrt za enotni evropski prometni prostor“, da bi se 50 % cestnega tovornega prometa do leta 2050 preneslo na železniški in vodni promet; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bo spodbujanje pomorskega prometa prispevalo ne le h gospodarski rasti in zaposlovanju, temveč tudi k doseganju cilja, določenega v beli knjigi „Načrt za enotni evropski prometni prostor“, da bi se 50 % cestnega tovornega prometa do leta 2050 preneslo na železniški in vodni promet;

| 40. | poudarja, da je treba razširiti vloge pomorskih avtocest kot glavnih evropskih koridorjev in poudarja, da je vzpostavitev nepretrganih prevoznih verig za potnike in tovor v različnih vrstah prevoza bistveno za zagotovitev dolgoročne konkurenčnosti evropskega pomorskega prometa; poziva Komisijo, naj objavi sporočilo o napredku, razvoju in prihodnosti morskih avtocest; meni, da bi morali biti večji otoki v celoti vključeni v morske avtoceste, s čimer bi izboljšali njihovo dostopnost in povečali konkurenčnost njihovega gospodarstva; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba razširiti vloge pomorskih avtocest kot glavnih evropskih koridorjev in poudarja, da je vzpostavitev nepretrganih prevoznih verig za potnike in tovor v različnih vrstah prevoza bistveno za zagotovitev dolgoročne konkurenčnosti evropskega pomorskega prometa; poziva Komisijo, naj objavi sporočilo o napredku, razvoju in prihodnosti morskih avtocest; meni, da bi morali biti večji otoki v celoti vključeni v morske avtoceste, s čimer bi izboljšali njihovo dostopnost in povečali konkurenčnost njihovega gospodarstva;

| 41. | poudarja, da je pomorska varnost bistvenega pomena za trajnostno spodbujanje pomorskega prometa, trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje v pomorstvu in trajnostne okoljske standarde v tem sektorju; poudarja, da bi bilo treba načelo preprečevanja uporabljati za predvidevanje novih tveganj in preprečevanje vseh vrst nesreč v pomorskem prometu; ugotavlja, da je treba o tem vprašanju sprejeti ukrepe v EU, pa tudi na mednarodni ravni, zlasti v Mednarodni pomorski organizaciji; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je pomorska varnost bistvenega pomena za trajnostno spodbujanje pomorskega prometa, trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje v pomorstvu in trajnostne okoljske standarde v tem sektorju; poudarja, da bi bilo treba načelo preprečevanja uporabljati za predvidevanje novih tveganj in preprečevanje vseh vrst nesreč v pomorskem prometu; ugotavlja, da je treba o tem vprašanju sprejeti ukrepe v EU, pa tudi na mednarodni ravni, zlasti v Mednarodni pomorski organizaciji;

| 42. | poudarja, da se zaradi izvajanja tretjega svežnja zakonodajnih ukrepov o pomorski varnosti izboljšujejo kakovost evropskih zastav, delo klasifikacijskih zavodov, nadzor v pristaniščih, spremljanje pomorskega prometa, preiskovanje nesreč in zaščita žrtev; poziva države članice, naj pospešijo učinkovito izvajanje tega zakonodajnega paketa; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da se zaradi izvajanja tretjega svežnja zakonodajnih ukrepov o pomorski varnosti izboljšujejo kakovost evropskih zastav, delo klasifikacijskih zavodov, nadzor v pristaniščih, spremljanje pomorskega prometa, preiskovanje nesreč in zaščita žrtev; poziva države članice, naj pospešijo učinkovito izvajanje tega zakonodajnega paketa;

| 43. | poudarja, da bi morala pomorska prometna politika upoštevati vse pomembne ekonomske, okoljske in javnozdravstvene pomisleke; poziva Komisijo, naj tesno spremlja učinek skladnosti sektorja pomorskega prometa EU z okoljskimi in javnozdravstvenimi zahtevami ter naj po potrebi predlaga specifične ukrepe, ki bodo izničili negativne posledice za njegovo konkurenčnost; ugotavlja, da bi morale zakonske zahteve v zvezi z razrezom ladij in vsebnostjo žvepla v ladijskih gorivih zagotoviti visoko raven varovanja okolja, hkrati pa zagotoviti uresničevanje cilja preusmeritve prometa s cest na morje v skladu s cilji unije na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi morala pomorska prometna politika upoštevati vse pomembne ekonomske, okoljske in javnozdravstvene pomisleke; poziva Komisijo, naj tesno spremlja učinek skladnosti sektorja pomorskega prometa EU z okoljskimi in javnozdravstvenimi zahtevami ter naj po potrebi predlaga specifične ukrepe, ki bodo izničili negativne posledice za njegovo konkurenčnost; ugotavlja, da bi morale zakonske zahteve v zvezi z razrezom ladij in vsebnostjo žvepla v ladijskih gorivih zagotoviti visoko raven varovanja okolja, hkrati pa zagotoviti uresničevanje cilja preusmeritve prometa s cest na morje v skladu s cilji unije na področju podnebnih sprememb;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj bistveno okrepijo svoja prizadevanja za sklenitev mednarodnega sporazuma o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa ob upoštevanju naraščajočega vpliva emisij toplogrednih plinov z ladij; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj bistveno okrepijo svoja prizadevanja za sklenitev mednarodnega sporazuma o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa ob upoštevanju naraščajočega vpliva emisij toplogrednih plinov z ladij;

| 45. | poudarja, da imajo lahko okolju prijazna goriva, kot je utekočinjeni zemeljski plin, pomembno vlogo pri doseganju cilja zmanjšanja emisij CO2 iz goriv v pomorskem prometu v EU za vsaj 40 % do leta 2050; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da imajo lahko okolju prijazna goriva, kot je utekočinjeni zemeljski plin, pomembno vlogo pri doseganju cilja zmanjšanja emisij CO2 iz goriv v pomorskem prometu v EU za vsaj 40 % do leta 2050;

| 46. | poudarja, da je treba podpreti razvoj učinkovitih in trajnostnih pristaniških storitev in infrastrukture, ki se lahko spopadajo z izzivi pričakovanega povečanja pomorskega prometa, pa tudi zmanjšanje okoljskih obremenitev in hrupa, preusmeritev prometa s kopnega na morje ter zagotavljanje nemotenega pretoka potnikov in tovora med različnimi vrstami prevoza; podpira možnost, da se v evropskih pristaniščih sočasno razvijajo dejavnosti popravila in razgradnje plovil; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba podpreti razvoj učinkovitih in trajnostnih pristaniških storitev in infrastrukture, ki se lahko spopadajo z izzivi pričakovanega povečanja pomorskega prometa, pa tudi zmanjšanje okoljskih obremenitev in hrupa, preusmeritev prometa s kopnega na morje ter zagotavljanje nemotenega pretoka potnikov in tovora med različnimi vrstami prevoza; podpira možnost, da se v evropskih pristaniščih sočasno razvijajo dejavnosti popravila in razgradnje plovil;

| 47. | opozarja na možnost vzpostavitve logističnih platform, ki bi služile lažjemu prevozu blaga med Evropo in drugimi svetovnimi gospodarstvi; poudarja strateški pomen pomorskega prometa ter povezav med najbolj oddaljenimi regijami in drugimi celinskimi območji; |
| --- | --- |

47.

opozarja na možnost vzpostavitve logističnih platform, ki bi služile lažjemu prevozu blaga med Evropo in drugimi svetovnimi gospodarstvi; poudarja strateški pomen pomorskega prometa ter povezav med najbolj oddaljenimi regijami in drugimi celinskimi območji;

| 48. | poudarja, da ima ladjedelniška industrija EU potencial za povečanje svojega prispevka k rasti in zaposlovanju z izkoriščanjem priložnosti, ki izhajajo iz povpraševanja po „čistih ladjah“ (večja energetska učinkovitost in zmanjšanje emisij SOx in NOx) in tudi po plovilih in strukturah, primernih za gradnjo, instalacijo in upravljanje vetrnih elektrarn na morju; poziva ladjedelniško industrijo EU, naj izkoristi to priložnost, predvsem glede na pričakovano povečanje prevoza po morju na kratkih razdaljah vzdolž obale EU; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da ima ladjedelniška industrija EU potencial za povečanje svojega prispevka k rasti in zaposlovanju z izkoriščanjem priložnosti, ki izhajajo iz povpraševanja po „čistih ladjah“ (večja energetska učinkovitost in zmanjšanje emisij SOx in NOx) in tudi po plovilih in strukturah, primernih za gradnjo, instalacijo in upravljanje vetrnih elektrarn na morju; poziva ladjedelniško industrijo EU, naj izkoristi to priložnost, predvsem glede na pričakovano povečanje prevoza po morju na kratkih razdaljah vzdolž obale EU;

| 49. | poziva Svet, naj s Parlamentom doseže dogovor o sprejetju uredbe, ki bo omogočala odstranjevanje plovil na način, ki spoštuje okolje in delovne pogoje delavcev, ter tako ladjedelniški industriji EU omogoči konkurenčnejše recikliranje materialov; |
| --- | --- |

49.

poziva Svet, naj s Parlamentom doseže dogovor o sprejetju uredbe, ki bo omogočala odstranjevanje plovil na način, ki spoštuje okolje in delovne pogoje delavcev, ter tako ladjedelniški industriji EU omogoči konkurenčnejše recikliranje materialov;

| 50. | poziva Komisijo, naj olajša izvajanje strategije „LeaderSHIP 2020“ s podpiranjem opredeljenih ukrepov za obravnavo izzivov, s katerimi se sooča evropska ladjedelniška industrija, kot so dostop do financiranja, znanja in veščine ter mednarodna konkurenčnost; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj olajša izvajanje strategije „LeaderSHIP 2020“ s podpiranjem opredeljenih ukrepov za obravnavo izzivov, s katerimi se sooča evropska ladjedelniška industrija, kot so dostop do financiranja, znanja in veščine ter mednarodna konkurenčnost;

Pomorski in obalni turizem

| 51. | poziva države članice, naj ob neposrednem sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacij civilne družbe podprejo pobude za razvoj in posodabljanje trajnostne turistične infrastrukture – s posebnim poudarkom na potrebah invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo – ter naj si vsestransko prizadevajo za odpravo birokracije in pomanjkanja preglednosti v sektorju, pri tem pa naj spoštujejo okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj ob neposrednem sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacij civilne družbe podprejo pobude za razvoj in posodabljanje trajnostne turistične infrastrukture – s posebnim poudarkom na potrebah invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo – ter naj si vsestransko prizadevajo za odpravo birokracije in pomanjkanja preglednosti v sektorju, pri tem pa naj spoštujejo okoljsko zakonodajo;

| 52. | poziva, naj se spodbuja in ohranja turizem kot gonilo rasti in ustvarjanja delovnih mest na obalnih območjih; meni, da je za razvoj vsakršne oblike turizma v obalnih regijah bistveno zdravo okolje, zato je treba narediti vse potrebno za njegovo varstvo; poudarja potrebo po trajnostni infrastrukturi za ustvarjanje novih oblik turizma, zlasti za turistične sektorje z visokimi možnostmi za rast, kot so ekološko-kmetijsko-ribiški turizem in trajnostni vodni športi; pozdravlja pobude za spodbujanje strategij čezmejnega turizma v pomorskih bazenih. |
| --- | --- |

52.

poziva, naj se spodbuja in ohranja turizem kot gonilo rasti in ustvarjanja delovnih mest na obalnih območjih; meni, da je za razvoj vsakršne oblike turizma v obalnih regijah bistveno zdravo okolje, zato je treba narediti vse potrebno za njegovo varstvo; poudarja potrebo po trajnostni infrastrukturi za ustvarjanje novih oblik turizma, zlasti za turistične sektorje z visokimi možnostmi za rast, kot so ekološko-kmetijsko-ribiški turizem in trajnostni vodni športi; pozdravlja pobude za spodbujanje strategij čezmejnega turizma v pomorskih bazenih.

| 53. | poudarja, da so erozija evropske obale, zaščita okoljske in živalske dediščine Evrope ter izboljšanje kakovosti vode še vedno pomembna vprašanja, ki se jih je treba lotiti; zato poudarja potrebo po ustreznem vlaganju v ta območja za razvoj trajnostnega in kakovostnega kopališkega in potapljaškega turizma; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da so erozija evropske obale, zaščita okoljske in živalske dediščine Evrope ter izboljšanje kakovosti vode še vedno pomembna vprašanja, ki se jih je treba lotiti; zato poudarja potrebo po ustreznem vlaganju v ta območja za razvoj trajnostnega in kakovostnega kopališkega in potapljaškega turizma;

| 54. | poudarja, da je treba ukrepe za izkoriščanje in razvoj obalne, pomorske in morske dediščine načrtovati vzporedno z ukrepi za njeno varovanje in ohranjanje; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba ukrepe za izkoriščanje in razvoj obalne, pomorske in morske dediščine načrtovati vzporedno z ukrepi za njeno varovanje in ohranjanje;

| 55. | opozarja na pomen ustanavljanja ali posodabljanja specializiranih visokih šol (za upravljanje in ekonomiko turističnih podjetij, za poklice v turizmu, pomorske visoke šole, kuharske šole itd.) ter izboljšanja ponudb usposabljanja za povečanje kakovosti turističnih storitev in proizvodov, uporabe novih tehnologij in prilagojenosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

55.

opozarja na pomen ustanavljanja ali posodabljanja specializiranih visokih šol (za upravljanje in ekonomiko turističnih podjetij, za poklice v turizmu, pomorske visoke šole, kuharske šole itd.) ter izboljšanja ponudb usposabljanja za povečanje kakovosti turističnih storitev in proizvodov, uporabe novih tehnologij in prilagojenosti na podnebne spremembe;

| 56. | poudarja, da je treba poenostaviti postopke za izdajo vizumov, zmanjšati s tem povezane stroške in omogočiti izdajo vizumov za večkratni vstop obiskovalcem iz tretjih držav, zlasti iz držav BRIK; poziva Komisijo, naj preišče in nemudoma uvede nove „pametne“ načine izdajanja turističnih vizumov za povečanje dohodnih turističnih tokov; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba poenostaviti postopke za izdajo vizumov, zmanjšati s tem povezane stroške in omogočiti izdajo vizumov za večkratni vstop obiskovalcem iz tretjih držav, zlasti iz držav BRIK; poziva Komisijo, naj preišče in nemudoma uvede nove „pametne“ načine izdajanja turističnih vizumov za povečanje dohodnih turističnih tokov;

| 57. | poudarja, da je sektor križarjenj pomemben gospodarski vir za evropska pristanišča in sosednje lokalne skupnosti, ki je hkrati bistvenega pomena za razvoj in uporabo energetsko učinkovitejših ladij z manjšimi emisijami; spodbuja načrtovanje privlačnih turističnih programov, zasnovanih za večjo kakovost subjektivne izkušnje obiskovalcev s poudarjanjem pomorskega, kulturnega in zgodovinskega pomena pristaniških destinacij; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je sektor križarjenj pomemben gospodarski vir za evropska pristanišča in sosednje lokalne skupnosti, ki je hkrati bistvenega pomena za razvoj in uporabo energetsko učinkovitejših ladij z manjšimi emisijami; spodbuja načrtovanje privlačnih turističnih programov, zasnovanih za večjo kakovost subjektivne izkušnje obiskovalcev s poudarjanjem pomorskega, kulturnega in zgodovinskega pomena pristaniških destinacij;

| 58. | poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za krepitev konkurenčnosti evropskih pristanišč s podpiranjem in usklajevanjem zmogljivosti pristaniške infrastrukture in nadgradnjo njihovih storitev (npr. z uskladitvijo s schengenskimi zahtevami), da bi evropska pristanišča postala privlačnejša za ladje za križarjenje in koristnejša za lokalne in ribiške skupnosti, s čimer bi omogočili večjo raznolikost njihovih dejavnosti; poziva Komisijo, naj upošteva posebnosti pristanišč v otoških in najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za krepitev konkurenčnosti evropskih pristanišč s podpiranjem in usklajevanjem zmogljivosti pristaniške infrastrukture in nadgradnjo njihovih storitev (npr. z uskladitvijo s schengenskimi zahtevami), da bi evropska pristanišča postala privlačnejša za ladje za križarjenje in koristnejša za lokalne in ribiške skupnosti, s čimer bi omogočili večjo raznolikost njihovih dejavnosti; poziva Komisijo, naj upošteva posebnosti pristanišč v otoških in najbolj oddaljenih regijah;

| 59. | poziva, naj projekti posodabljanja in širjenja pristanišč obvezno vključujejo opremljanje potniških terminalov in novih potniških ladij z napravami za pomoč osebam z zmanjšano gibljivostjo; |
| --- | --- |

59.

poziva, naj projekti posodabljanja in širjenja pristanišč obvezno vključujejo opremljanje potniških terminalov in novih potniških ladij z napravami za pomoč osebam z zmanjšano gibljivostjo;

| 60. | ponovno poudarja pomen obalnega in morskega potniškega prometa, predvsem s trajekti in ladjami za križarjenje, in opozarja na začetek veljavnosti Uredbe (EU) št. 1177/2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju, ki bi morala prispevati k izboljšanju kakovost pomorskega turizma; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj uvede kampanjo za izboljšanje kakovosti potniških ladij in ladij za križarjenje ob upoštevanju pravic potnikov ter naj jo utemelji na najboljši praksi prevoznikov; |
| --- | --- |

60.

ponovno poudarja pomen obalnega in morskega potniškega prometa, predvsem s trajekti in ladjami za križarjenje, in opozarja na začetek veljavnosti Uredbe (EU) št. 1177/2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju, ki bi morala prispevati k izboljšanju kakovost pomorskega turizma; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj uvede kampanjo za izboljšanje kakovosti potniških ladij in ladij za križarjenje ob upoštevanju pravic potnikov ter naj jo utemelji na najboljši praksi prevoznikov;

| 61. | poudarja pomen rekreacijske plovbe in vodnih športov za pomorski turizem; poziva Komisijo, naj v okviru svojega naslednjega sporočila o pomorskem turizmu preuči socialni in gospodarski vpliv tega sektorja, možnosti za uskladitev in poenostavitev pravil na ravni EU, ki urejajo izdajo obratovalnih dovoljenj, navigacijske in obratovalne pogoje, varnostne zahteve ter vzdrževanje in popravila jaht ter vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij v tem sektorju; |
| --- | --- |

61.

poudarja pomen rekreacijske plovbe in vodnih športov za pomorski turizem; poziva Komisijo, naj v okviru svojega naslednjega sporočila o pomorskem turizmu preuči socialni in gospodarski vpliv tega sektorja, možnosti za uskladitev in poenostavitev pravil na ravni EU, ki urejajo izdajo obratovalnih dovoljenj, navigacijske in obratovalne pogoje, varnostne zahteve ter vzdrževanje in popravila jaht ter vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij v tem sektorju;

| 62. | poudarja pomen kopališkega turizma kot posebnosti nekaterih evropskih obmorskih regij; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka, s katero naj preveri, ali bi lahko Direktiva 2006/123/ES negativno vplivala na MSP v tem sektorju, ter naj po potrebi predlaga ukrepe za omilitev tega vpliva in zagotovitev, da se bodo pri uporabi direktive upoštevale posebnosti te poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

62.

poudarja pomen kopališkega turizma kot posebnosti nekaterih evropskih obmorskih regij; poziva Komisijo, naj opravi oceno učinka, s katero naj preveri, ali bi lahko Direktiva 2006/123/ES negativno vplivala na MSP v tem sektorju, ter naj po potrebi predlaga ukrepe za omilitev tega vpliva in zagotovitev, da se bodo pri uporabi direktive upoštevale posebnosti te poklicne dejavnosti;

| 63. | poziva Komisijo, naj države članice, regije, avtonomne skupnosti in ostale zainteresirane strani na obalnih in otoških območjih spodbudi k oblikovanju in sistemskemu izvajanju pobude v zvezi s „starimi trgovskimi potmi“, ki jo je Parlament sprejel v okviru razprav o proračunu za leto 2013, tako na ravni sredozemskega bazena kot tudi na ravni drugih evropskih bazenov, zlasti zavoljo povečanja raznovrstnosti turističnih proizvodov in izboljšanja zunajsezonske ponudbe; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj države članice, regije, avtonomne skupnosti in ostale zainteresirane strani na obalnih in otoških območjih spodbudi k oblikovanju in sistemskemu izvajanju pobude v zvezi s „starimi trgovskimi potmi“, ki jo je Parlament sprejel v okviru razprav o proračunu za leto 2013, tako na ravni sredozemskega bazena kot tudi na ravni drugih evropskih bazenov, zlasti zavoljo povečanja raznovrstnosti turističnih proizvodov in izboljšanja zunajsezonske ponudbe;

| 64. | poziva Komisijo, naj vključi trajnostni pomorski, otoški in obalni turizem v povezane ukrepe in programe, kot so „EDEN – evropske destinacije odličnosti“ in programi „Calypso“, ter naj podpre pobude, ki spodbujajo diverzifikacijo oblik turizma, povezanih z obalnim, pomorskim in morskim prostorom, omilitev sezonske narave turističnih dejavnosti in delovnih mest ter prilagajanje na podnebne spremembe; v zvezi s tem meni, da bi povečanje raznovrstnosti turistične ponudbe lahko prispevalo k večji privlačnosti pomorskih regij in jim omogočilo preseganje tradicionalne oblike ponudbe, ki temelji na soncu, plaži in morju; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj vključi trajnostni pomorski, otoški in obalni turizem v povezane ukrepe in programe, kot so „EDEN – evropske destinacije odličnosti“ in programi „Calypso“, ter naj podpre pobude, ki spodbujajo diverzifikacijo oblik turizma, povezanih z obalnim, pomorskim in morskim prostorom, omilitev sezonske narave turističnih dejavnosti in delovnih mest ter prilagajanje na podnebne spremembe; v zvezi s tem meni, da bi povečanje raznovrstnosti turistične ponudbe lahko prispevalo k večji privlačnosti pomorskih regij in jim omogočilo preseganje tradicionalne oblike ponudbe, ki temelji na soncu, plaži in morju;

| 65. | poziva k promociji pomorskih letovišč, saj lahko to zmanjša sezonska nihanja in ustvari multiplikativni učinek za lokalna in regionalna gospodarstva z vključevanjem ribiških skupnosti in ustvarjanjem ravnovesja med gospodarsko rastjo in trajnostjo; |
| --- | --- |

65.

poziva k promociji pomorskih letovišč, saj lahko to zmanjša sezonska nihanja in ustvari multiplikativni učinek za lokalna in regionalna gospodarstva z vključevanjem ribiških skupnosti in ustvarjanjem ravnovesja med gospodarsko rastjo in trajnostjo;

| 66. | poziva Komisijo, naj upošteva prispevek in vlogo lokalne kulture in gastronomije malih tradicionalnih proizvajalcev v razvoju evropskega obalnega turizma; meni, da je treba uporabljati in usklajevati obstoječe politike in orodja ter pripraviti nove programe in ukrepe, da bi spodbudili sinergije zlasti med malimi in srednjimi podjetji (MSP) v primarnem in terciarnem sektorju na obalnih območjih EU; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj upošteva prispevek in vlogo lokalne kulture in gastronomije malih tradicionalnih proizvajalcev v razvoju evropskega obalnega turizma; meni, da je treba uporabljati in usklajevati obstoječe politike in orodja ter pripraviti nove programe in ukrepe, da bi spodbudili sinergije zlasti med malimi in srednjimi podjetji (MSP) v primarnem in terciarnem sektorju na obalnih območjih EU;

| 67. | poziva Komisijo, naj v „spletno opazovalnico turizma“ vključi razdelek, namenjen pomorskemu in obalnemu turizmu, kar bo zagotovilo povezave med raziskovalnimi inštituti, podjetji in javnimi organi z namenom spodbujanja tržnih raziskav, zagotavljanja v prihodnost usmerjenih informacij o razvoju ponudbe in povpraševanja podjetjem in javnim organom ter ustvarjanja ugodnejših poslovnih pogojev, hkrati pa bodo tako pridobljene informacije o povezavah med biotsko raznovrstnostjo, varovanjem podnebja in pobudami za trajnostni turizem; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj v „spletno opazovalnico turizma“ vključi razdelek, namenjen pomorskemu in obalnemu turizmu, kar bo zagotovilo povezave med raziskovalnimi inštituti, podjetji in javnimi organi z namenom spodbujanja tržnih raziskav, zagotavljanja v prihodnost usmerjenih informacij o razvoju ponudbe in povpraševanja podjetjem in javnim organom ter ustvarjanja ugodnejših poslovnih pogojev, hkrati pa bodo tako pridobljene informacije o povezavah med biotsko raznovrstnostjo, varovanjem podnebja in pobudami za trajnostni turizem;

Modra energija

| 68. | opozarja, da so podnebne spremembe ena od glavnih groženj za morsko biotsko raznovrstnost na svetovni ravni ter da morajo energetski vidiki strategije „modre rasti“ temeljiti na obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da so podnebne spremembe ena od glavnih groženj za morsko biotsko raznovrstnost na svetovni ravni ter da morajo energetski vidiki strategije „modre rasti“ temeljiti na obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti;

| 69. | v zvezi s tem priznava pomen evropskih morij in oceanov za zanesljivost oskrbe z energijo v EU ter diverzifikacijo virov energije in dobavnih poti; |
| --- | --- |

69.

v zvezi s tem priznava pomen evropskih morij in oceanov za zanesljivost oskrbe z energijo v EU ter diverzifikacijo virov energije in dobavnih poti;

| 70. | opozarja na potencial vetrne energije na morju, energije plimovanja in valovanja in oceanske toplotne energije ter konvencionalnega energetskega sektorja na morju v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest v obalnih regijah, zmanjševanja emisij ter prispevka k srednjeročnim in dolgoročnim energetskim ciljem Evropske unije; poudarja, da bodo za izkoriščanje tega potenciala potrebne znatne naložbe, da bi lahko preuredili povezave z elektroenergetskim omrežjem in zagotovili prenosne zmogljivosti; |
| --- | --- |

70.

opozarja na potencial vetrne energije na morju, energije plimovanja in valovanja in oceanske toplotne energije ter konvencionalnega energetskega sektorja na morju v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest v obalnih regijah, zmanjševanja emisij ter prispevka k srednjeročnim in dolgoročnim energetskim ciljem Evropske unije; poudarja, da bodo za izkoriščanje tega potenciala potrebne znatne naložbe, da bi lahko preuredili povezave z elektroenergetskim omrežjem in zagotovili prenosne zmogljivosti;

| 71. | poudarja, da predstavlja modra energija prednost za evropsko pomorsko gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k uresničenju potenciala modre energije z uporabo strategij za morske bazene, ob tem pa posebno pozornost posvetijo potencialu najbolj oddaljenih regij zaradi njihove lokacije in naravnih značilnosti; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da predstavlja modra energija prednost za evropsko pomorsko gospodarstvo; poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k uresničenju potenciala modre energije z uporabo strategij za morske bazene, ob tem pa posebno pozornost posvetijo potencialu najbolj oddaljenih regij zaradi njihove lokacije in naravnih značilnosti;

| 72. | poziva Komisijo, naj dejavno podpira vodilno vlogo EU v svetu na tem področju z razvijanjem evropske industrijske strategije za modro energijo, kot je v preteklosti že naredila za druge sektorje; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj dejavno podpira vodilno vlogo EU v svetu na tem področju z razvijanjem evropske industrijske strategije za modro energijo, kot je v preteklosti že naredila za druge sektorje;

| 73. | poziva Komisijo, naj v svojem naslednjem sporočilu na tem področju sprejme celovit pristop k razvoju morskih energetskih virov z izkoriščanjem sinergij med energijo vetra na morju in drugimi morskimi obnovljivimi viri energije; poudarja, da mora ta pristop ponuditi popolno in trajnostno mešanico virov ob upoštevanju previdnostnega načela in zagotavljanju pomorske varnosti in zaščite ter predvideti tudi vzpostavitev ustrezne infrastrukture za prenos energije, proizvedene na morju, do kopnega in povezavo s klasičnim elektroenergetskim omrežjem; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj v svojem naslednjem sporočilu na tem področju sprejme celovit pristop k razvoju morskih energetskih virov z izkoriščanjem sinergij med energijo vetra na morju in drugimi morskimi obnovljivimi viri energije; poudarja, da mora ta pristop ponuditi popolno in trajnostno mešanico virov ob upoštevanju previdnostnega načela in zagotavljanju pomorske varnosti in zaščite ter predvideti tudi vzpostavitev ustrezne infrastrukture za prenos energije, proizvedene na morju, do kopnega in povezavo s klasičnim elektroenergetskim omrežjem;

| 74. | poziva države članice, naj sodelujejo pri pospeševanju trajnostne gradnje severnomorskega odprtomorskega omrežja za obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za ustrezen regulativni okvir; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice, naj sodelujejo pri pospeševanju trajnostne gradnje severnomorskega odprtomorskega omrežja za obnovljive vire energije; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za ustrezen regulativni okvir;

Ribolov in ribogojstvo

| 75. | poudarja, da bi moralo ribogojstvo in ribištvo prispevati k trajnostni proizvodnji hrane v vsej Uniji in k dolgoročni prehranski preskrbljenosti; meni, da bi morali spodbujati razvoj in inovacije v sektorju trajnostnega ribogojstva in predelave rib z zmanjšanjem birokracije in spodbujanjem zaposlitvenih možnosti v teh sektorjih ter tako izboljšati kakovost življenja na obalnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da bi moralo ribogojstvo in ribištvo prispevati k trajnostni proizvodnji hrane v vsej Uniji in k dolgoročni prehranski preskrbljenosti; meni, da bi morali spodbujati razvoj in inovacije v sektorju trajnostnega ribogojstva in predelave rib z zmanjšanjem birokracije in spodbujanjem zaposlitvenih možnosti v teh sektorjih ter tako izboljšati kakovost življenja na obalnih in podeželskih območjih;

| 76. | poudarja pomen razvoja trajnostnega ribogojstva za zmanjšanje prelova evropskih ribjih staležev in odvisnosti od uvoza rib iz tretjih držav, ki predstavlja več kot 60 % rib, porabljenih v EU; |
| --- | --- |

76.

poudarja pomen razvoja trajnostnega ribogojstva za zmanjšanje prelova evropskih ribjih staležev in odvisnosti od uvoza rib iz tretjih držav, ki predstavlja več kot 60 % rib, porabljenih v EU;

| 77. | poudarja, da ribogojstvo v EU že zagotavlja 80 000 delovnih mest in ima potencial za pomembno izboljšanje gospodarstev obalnih skupnosti ob upoštevanju ocen ZN, da bo proizvodnja gojenih rib do leta 2019 presegla donos tradicionalnega ribištva; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da ribogojstvo v EU že zagotavlja 80 000 delovnih mest in ima potencial za pomembno izboljšanje gospodarstev obalnih skupnosti ob upoštevanju ocen ZN, da bo proizvodnja gojenih rib do leta 2019 presegla donos tradicionalnega ribištva;

| 78. | poziva Komisijo, naj v svojih naslednjih strateških smernicah za ribogojstvo v EU spodbuja odprtomorsko ribogojstvo, ki ga je mogoče uskladiti z modrimi energetskimi objekti za zmanjšanje pritiska pretirano intenzivnega ribogojstva na obalne ekosisteme in na druge dejavnosti; poudarja, da je treba v celostnih načrtih upravljanja držav članic poenostaviti upravno breme in zagotoviti dodeljevanje primernega prostora za razvoj teh dejavnosti; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj v svojih naslednjih strateških smernicah za ribogojstvo v EU spodbuja odprtomorsko ribogojstvo, ki ga je mogoče uskladiti z modrimi energetskimi objekti za zmanjšanje pritiska pretirano intenzivnega ribogojstva na obalne ekosisteme in na druge dejavnosti; poudarja, da je treba v celostnih načrtih upravljanja držav članic poenostaviti upravno breme in zagotoviti dodeljevanje primernega prostora za razvoj teh dejavnosti;

| 79. | poudarja pomen prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, ki prvič združuje celostno pomorsko politiko in financiranje ribištva, ter Evropske investicijske banke za podporo trajnostnemu in okolju prijaznemu razvoju ribištva, ribogojstva in predelave rib in za diverzifikacijo dohodkov v ribiških skupnostih, ki so odvisne od teh sektorjev, zlasti v zvezi z malim priobalnim ribolovom, poklicnim usposabljanjem žensk in mladih ter privabljanjem novih podjetnikov v ta sektor; |
| --- | --- |

79.

poudarja pomen prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, ki prvič združuje celostno pomorsko politiko in financiranje ribištva, ter Evropske investicijske banke za podporo trajnostnemu in okolju prijaznemu razvoju ribištva, ribogojstva in predelave rib in za diverzifikacijo dohodkov v ribiških skupnostih, ki so odvisne od teh sektorjev, zlasti v zvezi z malim priobalnim ribolovom, poklicnim usposabljanjem žensk in mladih ter privabljanjem novih podjetnikov v ta sektor;

| 80. | priznava, da je varovanje pomorskih meja Evrope izziv za države članice; meni, da so za uspešno modro gospodarstvo potrebne varne morske meje v Evropski uniji, da bi zagotovili varstvo morskega okolja, nadzor ribištva, boj proti nezakonitemu ribolovu in kazenski pregon; zato poudarja, da je pomembno vzpostaviti evropsko obalno stražo, ki bo usklajevala dejavnosti in nadzor na morju; poleg tega poudarja, da je pomembno krepiti pobude za regijsko sodelovanje v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

80.

priznava, da je varovanje pomorskih meja Evrope izziv za države članice; meni, da so za uspešno modro gospodarstvo potrebne varne morske meje v Evropski uniji, da bi zagotovili varstvo morskega okolja, nadzor ribištva, boj proti nezakonitemu ribolovu in kazenski pregon; zato poudarja, da je pomembno vzpostaviti evropsko obalno stražo, ki bo usklajevala dejavnosti in nadzor na morju; poleg tega poudarja, da je pomembno krepiti pobude za regijsko sodelovanje v ribiškem sektorju;

Ekstrakcija rudnin iz morja

| 81. | priznava obstoj ugodnih pogojev za ekstrakcijo rudnin iz morja; vseeno poudarja, da je okolje morskega dna s preostankom planeta povezano prek izmenjave snovi, energije in biotske raznovrstnosti, kar bi, če bi to izmenjavo prekinili, lahko povzročilo nepredvidljive spremembe v staležih rib in biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

81.

priznava obstoj ugodnih pogojev za ekstrakcijo rudnin iz morja; vseeno poudarja, da je okolje morskega dna s preostankom planeta povezano prek izmenjave snovi, energije in biotske raznovrstnosti, kar bi, če bi to izmenjavo prekinili, lahko povzročilo nepredvidljive spremembe v staležih rib in biotski raznovrstnosti;

| 82. | poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost okoljskim posledicam rudarjenja na morskem dnu, zlasti v zelo občutljivih morskih okoljih, podpre ustrezne raziskovalne projekte, uporabi previdnostno načelo ter v sodelovanju z organi tretjih držav, ki jih zadeva ta sektor, poskusi hitreje zapolniti obstoječe vrzeli v znanstvenih ugotovitvah; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj posveti posebno pozornost okoljskim posledicam rudarjenja na morskem dnu, zlasti v zelo občutljivih morskih okoljih, podpre ustrezne raziskovalne projekte, uporabi previdnostno načelo ter v sodelovanju z organi tretjih držav, ki jih zadeva ta sektor, poskusi hitreje zapolniti obstoječe vrzeli v znanstvenih ugotovitvah;

| 83. | priznava, da učinkovitejša uporaba virov, skupaj z boljšimi politikami recikliranja, omogoča stroškovno učinkovitejši in bolj trajnosten pristop k zadovoljevanju naših potreb po rudninah kot intenzivno izkoriščanje podvodnih virov; obžaluje, da se zaradi pomanjkljivosti na področju recikliranja surovin in redkih zemljin povečuje količina odpadkov, in zato poziva k ukrepom za izboljšanje sektorjev recikliranja, ki bi bili alternativa pomorskemu rudarjenju; opozarja na dolgoročnejše priložnosti za zaposlovanje, ki jih ponuja ta alternativni pristop; |
| --- | --- |

83.

priznava, da učinkovitejša uporaba virov, skupaj z boljšimi politikami recikliranja, omogoča stroškovno učinkovitejši in bolj trajnosten pristop k zadovoljevanju naših potreb po rudninah kot intenzivno izkoriščanje podvodnih virov; obžaluje, da se zaradi pomanjkljivosti na področju recikliranja surovin in redkih zemljin povečuje količina odpadkov, in zato poziva k ukrepom za izboljšanje sektorjev recikliranja, ki bi bili alternativa pomorskemu rudarjenju; opozarja na dolgoročnejše priložnosti za zaposlovanje, ki jih ponuja ta alternativni pristop;

Modra biotehnologija

| 84. | priznava, da ima modra biotehnologija potencial za ustvarjanje visoko kvalificiranih zaposlitev in lahko veliko ponudi ključnim področjem, kot so zdravje, prehrana in inovacije; pozdravlja namero Komisije, da bo podprla raziskave in inovacije, potrebne za spodbujanje te dejavnosti na področju podjetništva; |
| --- | --- |

84.

priznava, da ima modra biotehnologija potencial za ustvarjanje visoko kvalificiranih zaposlitev in lahko veliko ponudi ključnim področjem, kot so zdravje, prehrana in inovacije; pozdravlja namero Komisije, da bo podprla raziskave in inovacije, potrebne za spodbujanje te dejavnosti na področju podjetništva;

| 85. | poudarja potencialni pomen morske biotske raznovrstnosti, zlasti v pretežno še neraziskanem globokem morju, za sektor modre biotehnologije, vendar opozarja na potrebo po previdnem raziskovanju tega zelo občutljivega ekosistema; |
| --- | --- |

85.

poudarja potencialni pomen morske biotske raznovrstnosti, zlasti v pretežno še neraziskanem globokem morju, za sektor modre biotehnologije, vendar opozarja na potrebo po previdnem raziskovanju tega zelo občutljivega ekosistema;

| 86. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli vprašanja in izzive, povezane z modro biotehnologijo (na primer bionanotehnologijo, biomateriali in uvajanjem gensko spremenjenih rib, školjk in mikroorganizmov), in naj za odkrivanje, ocenjevanje in obvladovanje s tem povezanih okoljskih in zdravstvenih tveganj uporabi znanstveno utemeljen pristop na podlagi previdnostnega načela; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo, naj jasno opredeli vprašanja in izzive, povezane z modro biotehnologijo (na primer bionanotehnologijo, biomateriali in uvajanjem gensko spremenjenih rib, školjk in mikroorganizmov), in naj za odkrivanje, ocenjevanje in obvladovanje s tem povezanih okoljskih in zdravstvenih tveganj uporabi znanstveno utemeljen pristop na podlagi previdnostnega načela;

| 87. | poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva med zasebnim sektorjem in raziskovalnimi inštituti ter čezmejna partnerstva, kot je Evropski informacijski center za morsko biologijo, ker morska biotehnologija in dostop do morske biotske raznovrstnosti zahtevata znanstveno znanje ter kompleksno in drago opremo; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva med zasebnim sektorjem in raziskovalnimi inštituti ter čezmejna partnerstva, kot je Evropski informacijski center za morsko biologijo, ker morska biotehnologija in dostop do morske biotske raznovrstnosti zahtevata znanstveno znanje ter kompleksno in drago opremo;

o

o o

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

88.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 41.

(2)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 70.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 10.

(4)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 1.

(5)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 30.

(6)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 531.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Prispevek zadrug k izhodu iz krize

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o prispevku zadrug k izhodu iz krize (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega člena 54, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega člena 54,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenega člena 3(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti njenega člena 3(3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o statutu evropske zadruge glede udeležbe delavcev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o statutu evropske zadruge glede udeležbe delavcev (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (4),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 94/1069/ES z dne 7. decembra 1994 o prenosu malih in srednje velikih podjetij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 94/1069/ES z dne 7. decembra 1994 o prenosu malih in srednje velikih podjetij (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o prenosu malih in srednje velikih podjetij (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o prenosu malih in srednje velikih podjetij (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi (COM(2004)0018),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi za socialno podjetništvo (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi za socialno podjetništvo (COM(2011)0682),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zadrugah in prestrukturiranju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zadrugah in prestrukturiranju (7),

| — | ob upoštevanju priporočila ILO št. 193 o spodbujanju zadrug, ki so ga odobrile vlade vseh 27 sedanjih držav članic, resolucije Generalne skupščine OZN iz leta 2001 o zadrugah v človekovem razvoju in dejstva, da je OZN leto 2012 razglasila za mednarodno leto zadrug, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila ILO št. 193 o spodbujanju zadrug, ki so ga odobrile vlade vseh 27 sedanjih držav članic, resolucije Generalne skupščine OZN iz leta 2001 o zadrugah v človekovem razvoju in dejstva, da je OZN leto 2012 razglasila za mednarodno leto zadrug,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0222/2013),

Uvod

| 1. | poudarja, da imajo zadruge in druga podjetja socialnega gospodarstva bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu, zlasti v krizi, saj s povezovanjem dobičkonosnosti in solidarnosti ustvarjajo visokokakovostna delovna mesta, krepijo socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo in ustvarjajo socialni kapital; poleg tega priznava, da bi za podjetja socialnega gospodarstva moral veljati jasnejši in skladnejši zakonodajni okvir, ki bi upošteval raznolikost ustanov socialnega gospodarstva in njihovih značilnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da imajo zadruge in druga podjetja socialnega gospodarstva bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu, zlasti v krizi, saj s povezovanjem dobičkonosnosti in solidarnosti ustvarjajo visokokakovostna delovna mesta, krepijo socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo in ustvarjajo socialni kapital; poleg tega priznava, da bi za podjetja socialnega gospodarstva moral veljati jasnejši in skladnejši zakonodajni okvir, ki bi upošteval raznolikost ustanov socialnega gospodarstva in njihovih značilnosti;

| 2. | ugotavlja, da so v EU zadruge vse pomembnejše in da je med njimi približno 160 000 zadružnih podjetij, ki so v lasti 123 milijonov članov in zagotavljajo 5,4 milijona delovnih mest – vključno s približno 50 000 zadružnimi podjetji v industrijskem in storitvenem sektorju, ki zagotavljajo 1,4 milijona delovnih mest –, in da zadruge v povprečju prispevajo približno 5 % k BDP držav članic; ugotavlja, da je bilo v zadnjih nekaj letih zaradi prestrukturiranja podjetij v krizi ali brez naslednikov ustanovljenih več sto industrijskih in storitvenih zadružnih podjetij, kar je prispevalo k ohranitvi in ponovnemu razvoju lokalnih gospodarskih dejavnosti in delovnih mest; ugotavlja, da so imele industrijske in storitvene zadružne skupine ključen vpliv na regionalni razvoj v nekaterih najbolj industrializiranih regijah EU; ugotavlja, da socialne zadruge, specializirane za vključevanje na trg dela, zagotavljajo več kot 30 000 delovnih mest invalidom in prikrajšanim osebam v industrijskem in storitvenem sektorju; poudarja, da so zadruge postale model za samozaposlene osebe in svobodne poklice in da se je v netradicionalnih sektorjih ta model precej razširil, na primer v sektorjih socialnih, zdravstvenih in digitalnih storitev, storitev podpore podjetjem in storitev splošnega pomena, ki jih je prej zagotavljal javni sektor (npr. okoljske storitve in upravljanje naravnega prostora, izobraževanje in kultura ter proizvajanje energije iz obnovljivih virov); ugotavlja, da imajo zadruge zelo pomembno vlogo v EU z gospodarskega in socialnega vidika ter vidikov trajnostnega razvoja in zaposlovanja, poleg tega pa so gonilo socialnih inovacij, ki je pomembna tema tako v strategiji Evropa 2020 kot v Obzorju 2020, obenem pa prispevajo k doseganju ciljev trajnostnega gospodarstva in socialnega razvoja regionalnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so v EU zadruge vse pomembnejše in da je med njimi približno 160 000 zadružnih podjetij, ki so v lasti 123 milijonov članov in zagotavljajo 5,4 milijona delovnih mest – vključno s približno 50 000 zadružnimi podjetji v industrijskem in storitvenem sektorju, ki zagotavljajo 1,4 milijona delovnih mest –, in da zadruge v povprečju prispevajo približno 5 % k BDP držav članic; ugotavlja, da je bilo v zadnjih nekaj letih zaradi prestrukturiranja podjetij v krizi ali brez naslednikov ustanovljenih več sto industrijskih in storitvenih zadružnih podjetij, kar je prispevalo k ohranitvi in ponovnemu razvoju lokalnih gospodarskih dejavnosti in delovnih mest; ugotavlja, da so imele industrijske in storitvene zadružne skupine ključen vpliv na regionalni razvoj v nekaterih najbolj industrializiranih regijah EU; ugotavlja, da socialne zadruge, specializirane za vključevanje na trg dela, zagotavljajo več kot 30 000 delovnih mest invalidom in prikrajšanim osebam v industrijskem in storitvenem sektorju; poudarja, da so zadruge postale model za samozaposlene osebe in svobodne poklice in da se je v netradicionalnih sektorjih ta model precej razširil, na primer v sektorjih socialnih, zdravstvenih in digitalnih storitev, storitev podpore podjetjem in storitev splošnega pomena, ki jih je prej zagotavljal javni sektor (npr. okoljske storitve in upravljanje naravnega prostora, izobraževanje in kultura ter proizvajanje energije iz obnovljivih virov); ugotavlja, da imajo zadruge zelo pomembno vlogo v EU z gospodarskega in socialnega vidika ter vidikov trajnostnega razvoja in zaposlovanja, poleg tega pa so gonilo socialnih inovacij, ki je pomembna tema tako v strategiji Evropa 2020 kot v Obzorju 2020, obenem pa prispevajo k doseganju ciljev trajnostnega gospodarstva in socialnega razvoja regionalnih in lokalnih skupnosti;

| 3. | poudarja, da zadružni podjetniški model prispeva k pravi gospodarski pluralnosti in je nepogrešljiv del socialnega tržnega gospodarstva ter je v celoti usklajen z vrednotami Pogodbe EU in cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da zadružni podjetniški model prispeva k pravi gospodarski pluralnosti in je nepogrešljiv del socialnega tržnega gospodarstva ter je v celoti usklajen z vrednotami Pogodbe EU in cilji strategije Evropa 2020;

| 4. | poudarja, da so se zadruge v kriznih časih izkazale za še odpornejše od številnih tradicionalnih podjetij, tako glede stopnje zaposlenosti kot zaprtja podjetij; ugotavlja, da se kljub krizi zadruge ustanavljajo v novih in inovativnih sektorjih in da obstajajo dokazi o tej odpornosti, zlasti v zvezi z zadružnimi bankami ter industrijskimi in storitvenimi zadrugami (delavske zadruge, socialne zadruge in zadruge, ki so jih ustanovila mala in srednja podjetja); poudarja, da se je z razvojem zadružnega modela izkazalo, da se lahko v primerjavi z drugimi modeli bolje odziva na nove potrebe in bolj spodbuja ustvarjanje delovnih mest zahvaljujoč veliki sposobnosti prilagajanja spremembam zadrug in ohranjanja njihovih gospodarskih dejavnosti, izpostavljenih tveganju, pri čemer še naprej sledijo svojemu poslanstvu; poudarja tudi strateški pomen zadrug, ki jih sestavljajo mala in srednja podjetja, saj lahko omogočijo reševanje skupnih izzivov in razvoj pomembne ekonomije obsega; ugotavlja, da zadruge v skupnostih postajajo vse pomembnejše in da predvsem omogočajo neposredno sodelovanje državljanov pri odzivanju na različne potrebe, kot so socialne in zdravstvene storitve, storitve izobraževanja, trgovske storitve, komunikacijske storitve itd., zlasti na odročnih ali prikrajšanih območjih; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so se zadruge v kriznih časih izkazale za še odpornejše od številnih tradicionalnih podjetij, tako glede stopnje zaposlenosti kot zaprtja podjetij; ugotavlja, da se kljub krizi zadruge ustanavljajo v novih in inovativnih sektorjih in da obstajajo dokazi o tej odpornosti, zlasti v zvezi z zadružnimi bankami ter industrijskimi in storitvenimi zadrugami (delavske zadruge, socialne zadruge in zadruge, ki so jih ustanovila mala in srednja podjetja); poudarja, da se je z razvojem zadružnega modela izkazalo, da se lahko v primerjavi z drugimi modeli bolje odziva na nove potrebe in bolj spodbuja ustvarjanje delovnih mest zahvaljujoč veliki sposobnosti prilagajanja spremembam zadrug in ohranjanja njihovih gospodarskih dejavnosti, izpostavljenih tveganju, pri čemer še naprej sledijo svojemu poslanstvu; poudarja tudi strateški pomen zadrug, ki jih sestavljajo mala in srednja podjetja, saj lahko omogočijo reševanje skupnih izzivov in razvoj pomembne ekonomije obsega; ugotavlja, da zadruge v skupnostih postajajo vse pomembnejše in da predvsem omogočajo neposredno sodelovanje državljanov pri odzivanju na različne potrebe, kot so socialne in zdravstvene storitve, storitve izobraževanja, trgovske storitve, komunikacijske storitve itd., zlasti na odročnih ali prikrajšanih območjih;

| 5. | meni, da lahko v času recesije zadruge učinkovito spodbujajo podjetništvo na mikroekonomski ravni, saj malim podjetnikom – velikokrat so to skupine državljanov – omogočajo, da prevzamejo podjetniške odgovornosti; v zvezi s tem podpira razvoj zadrug v sektorju socialnega varstva, ki omogočajo zagotavljanje večje socialne vključenosti šibkejših skupin; |
| --- | --- |

5.

meni, da lahko v času recesije zadruge učinkovito spodbujajo podjetništvo na mikroekonomski ravni, saj malim podjetnikom – velikokrat so to skupine državljanov – omogočajo, da prevzamejo podjetniške odgovornosti; v zvezi s tem podpira razvoj zadrug v sektorju socialnega varstva, ki omogočajo zagotavljanje večje socialne vključenosti šibkejših skupin;

| 6. | je prepričan, da zaradi svoje decentraliziranosti zadružni model pomembno prispeva k izvajanju prednostnih nalog direktive št. 2009/28/ES o obnovljivih virih energije do leta 2020 in k prehodu z energije iz fosilnih virov na energijo iz obnovljivih virov; ugotavlja, da so državljani v zadnjih desetletjih ustanovili več kot 1000 zadrug za energijo iz obnovljivih virov; je prepričan, da zadruge, ki delujejo na področju energije iz obnovljivih virov, omogočajo državljanom, da dejavno sodelujejo v lokalnih projektih za obnovljive energije, zaradi česar tudi bolj sprejemajo tovrstne obrate; meni, da sodelovanje državljanov pri pridobivanju energije povečuje njihovo ozaveščenost o tem, da je treba energijo porabljati trajnostno in učinkovito, pa tudi njihov nadzor nad cenami energije; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost vlogi energetskih zadrug pri povečevanju uporabe obnovljivih virov energije in izboljševanju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da zaradi svoje decentraliziranosti zadružni model pomembno prispeva k izvajanju prednostnih nalog direktive št. 2009/28/ES o obnovljivih virih energije do leta 2020 in k prehodu z energije iz fosilnih virov na energijo iz obnovljivih virov; ugotavlja, da so državljani v zadnjih desetletjih ustanovili več kot 1000 zadrug za energijo iz obnovljivih virov; je prepričan, da zadruge, ki delujejo na področju energije iz obnovljivih virov, omogočajo državljanom, da dejavno sodelujejo v lokalnih projektih za obnovljive energije, zaradi česar tudi bolj sprejemajo tovrstne obrate; meni, da sodelovanje državljanov pri pridobivanju energije povečuje njihovo ozaveščenost o tem, da je treba energijo porabljati trajnostno in učinkovito, pa tudi njihov nadzor nad cenami energije; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost vlogi energetskih zadrug pri povečevanju uporabe obnovljivih virov energije in izboljševanju energetske učinkovitosti;

| 7. | meni, da je večja odpornost zlasti posledica zadružnega modela upravljanja, ki temelji na skupnem lastništvu in demokratični gospodarski udeležbi in nadzoru, organizaciji in vodenju zainteresiranih članov ter predanosti skupnosti; poudarja, da je za odpornost zadrug zaslužna tudi značilna metoda akumulacije kapitala, ki je manj odvisna od razvoja finančnih trgov in je povezana z namenitvijo presežkov oblikovanju rezervnih skladov, katerih en del je nedeljiv, če je to mogoče, zlasti v obliki sredstev, ki po plačilu neporavnanih dolgov v primerih likvidacije, na splošno krepijo zadružno gibanje, in doseganju uravnoteženih socialnih in gospodarskih ciljev podjetja ter cilja boljšega poslovanja in dejavnosti; meni, da ta model zadrugam pomaga zavzeti dolgoročen večgeneracijski pristop in jih vpenja v lokalno gospodarstvo, s čimer prispevajo k lokalnemu trajnostnemu razvoju ter zagotavljajo, da kljub morebitni internacionalizaciji ne selijo svoje proizvodnje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je večja odpornost zlasti posledica zadružnega modela upravljanja, ki temelji na skupnem lastništvu in demokratični gospodarski udeležbi in nadzoru, organizaciji in vodenju zainteresiranih članov ter predanosti skupnosti; poudarja, da je za odpornost zadrug zaslužna tudi značilna metoda akumulacije kapitala, ki je manj odvisna od razvoja finančnih trgov in je povezana z namenitvijo presežkov oblikovanju rezervnih skladov, katerih en del je nedeljiv, če je to mogoče, zlasti v obliki sredstev, ki po plačilu neporavnanih dolgov v primerih likvidacije, na splošno krepijo zadružno gibanje, in doseganju uravnoteženih socialnih in gospodarskih ciljev podjetja ter cilja boljšega poslovanja in dejavnosti; meni, da ta model zadrugam pomaga zavzeti dolgoročen večgeneracijski pristop in jih vpenja v lokalno gospodarstvo, s čimer prispevajo k lokalnemu trajnostnemu razvoju ter zagotavljajo, da kljub morebitni internacionalizaciji ne selijo svoje proizvodnje;

| 8. | ugotavlja, da lahko zadružna podjetja učinkovito zadostijo obstoječim in novim potrebam na področjih, kot sta upravljanje kulturnih in ustvarjalnih virov ter okoljska trajnost v zvezi z novimi načini življenja in potrošnje; poudarja, da zadruge gojijo tudi vrednote, kot je varovanje zakonitosti; na primer v Italiji se zadrugam dodelijo v upravljanje sredstva, odvzeta mafijskim združbam. |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da lahko zadružna podjetja učinkovito zadostijo obstoječim in novim potrebam na področjih, kot sta upravljanje kulturnih in ustvarjalnih virov ter okoljska trajnost v zvezi z novimi načini življenja in potrošnje; poudarja, da zadruge gojijo tudi vrednote, kot je varovanje zakonitosti; na primer v Italiji se zadrugam dodelijo v upravljanje sredstva, odvzeta mafijskim združbam.

| 9. | meni, da bi morale biti zadruge v celoti vključene v cilje industrijske politike EU in ukrepe v njenem okviru, tudi ob upoštevanju njihovega bistvenega prispevka k industrijskemu prestrukturiranju, temeljnem področju nove evropske industrijske politike; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morale biti zadruge v celoti vključene v cilje industrijske politike EU in ukrepe v njenem okviru, tudi ob upoštevanju njihovega bistvenega prispevka k industrijskemu prestrukturiranju, temeljnem področju nove evropske industrijske politike;

| 10. | ugotavlja tudi, da lahko zadruge s sodelovanjem izkoristijo ekonomijo obsega ter izmenjujejo izkušnje in najboljšo prakso, hkrati pa po potrebi združujejo ali prenašajo človeške in finančne vire; meni, da zadrugam ravno njihova prilagodljivost tudi v najtežjih časih omogoča preživetje; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja tudi, da lahko zadruge s sodelovanjem izkoristijo ekonomijo obsega ter izmenjujejo izkušnje in najboljšo prakso, hkrati pa po potrebi združujejo ali prenašajo človeške in finančne vire; meni, da zadrugam ravno njihova prilagodljivost tudi v najtežjih časih omogoča preživetje;

| 11. | ugotavlja, da je v različnih državah članicah veliko primerov dobre prakse, v okviru katerih zadruge dosegajo odlične rezultate v smislu rasti, zaposlovanja, stopnje preživetja podjetij in zagona novih podjetij, kot so na primer sistem enkratnega izplačila (pago único) v Španiji in zakon Marcora v Italiji, ki omogočata financiranje ustanavljanja novih zadrug prek nadomestil za brezposelnost, ter zadruge za zaposlovanje in podjetništvo, ustanovljene v Franciji, na Švedskem in v Belgiji; poudarja tudi posamezne zadruge, ki se na prostovoljni osnovi povežejo v velike podjetniške skupine, ki pokrivajo sektorje kot so industrija, kmetijstvo, distribucija, finance, raziskave in razvoj ter izobraževanje na visoki stopnji; ugotavlja, da so lahko zadruge, zasnovane na primer po zgledu britanskega sklada, učinkovit model za dobro upravljanje profesionalnih in polprofesionalnih športnih organizacij, kar obenem omogoča tesno udeležbo glavnih zainteresiranih strani – navijačev – pri upravljanju kluba (profesionalnega ali ne); poziva Komisijo, naj te primere dobre prakse podrobno preuči in oceni možnost njihove vključitve v opredelitev evropskih politik v korist podjetjem; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je v različnih državah članicah veliko primerov dobre prakse, v okviru katerih zadruge dosegajo odlične rezultate v smislu rasti, zaposlovanja, stopnje preživetja podjetij in zagona novih podjetij, kot so na primer sistem enkratnega izplačila (pago único) v Španiji in zakon Marcora v Italiji, ki omogočata financiranje ustanavljanja novih zadrug prek nadomestil za brezposelnost, ter zadruge za zaposlovanje in podjetništvo, ustanovljene v Franciji, na Švedskem in v Belgiji; poudarja tudi posamezne zadruge, ki se na prostovoljni osnovi povežejo v velike podjetniške skupine, ki pokrivajo sektorje kot so industrija, kmetijstvo, distribucija, finance, raziskave in razvoj ter izobraževanje na visoki stopnji; ugotavlja, da so lahko zadruge, zasnovane na primer po zgledu britanskega sklada, učinkovit model za dobro upravljanje profesionalnih in polprofesionalnih športnih organizacij, kar obenem omogoča tesno udeležbo glavnih zainteresiranih strani – navijačev – pri upravljanju kluba (profesionalnega ali ne); poziva Komisijo, naj te primere dobre prakse podrobno preuči in oceni možnost njihove vključitve v opredelitev evropskih politik v korist podjetjem;

| 12. | meni, da je prispevek zadrug k evropskemu gospodarstvu in stabilni zaposlenosti pomemben, zlasti med krizo; |
| --- | --- |

12.

meni, da je prispevek zadrug k evropskemu gospodarstvu in stabilni zaposlenosti pomemben, zlasti med krizo;

| 13. | poudarja, da je treba med drugim razviti model zadruge za poslovanje in zaposlovanje, ki podjetjem omogoča, da se gradijo postopoma za zadovoljevanje potreb podjetnikov in se razvijajo hkrati z razvojem njihovih dejavnosti |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba med drugim razviti model zadruge za poslovanje in zaposlovanje, ki podjetjem omogoča, da se gradijo postopoma za zadovoljevanje potreb podjetnikov in se razvijajo hkrati z razvojem njihovih dejavnosti

| 14. | se zaveda, da tudi zadruge lahko propadejo; |
| --- | --- |

14.

se zaveda, da tudi zadruge lahko propadejo;

| 15. | ugotavlja, da se razmere v državah članicah razlikujejo, kar je povezano z razlikami v zakonodaji in pojmovanju; zato poziva Evropsko komisijo, naj revidira obstoječo zakonodajo in poišče skupne točke ter ob upoštevanju načela subsidiarnosti harmonizira ključne elemente, kar bi omogočilo odpravo ovir za razvoj zadrug; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da se razmere v državah članicah razlikujejo, kar je povezano z razlikami v zakonodaji in pojmovanju; zato poziva Evropsko komisijo, naj revidira obstoječo zakonodajo in poišče skupne točke ter ob upoštevanju načela subsidiarnosti harmonizira ključne elemente, kar bi omogočilo odpravo ovir za razvoj zadrug;

| 16. | poudarja, da so zaposleni pri vzpostavljanju zadrug ali pri prenosu lastništva podjetja nanje soočeni z velikim finančnim tveganjem; opaža, da je dobro upravljanje, zlasti delavske zadruge, močno odvisno od podpore in nadzora vodenja podjetja s strani zaposlenih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so zaposleni pri vzpostavljanju zadrug ali pri prenosu lastništva podjetja nanje soočeni z velikim finančnim tveganjem; opaža, da je dobro upravljanje, zlasti delavske zadruge, močno odvisno od podpore in nadzora vodenja podjetja s strani zaposlenih;

Zakonodajni okvir

| 17. | meni, da bi bilo treba to naravno zmogljivost za odpornost okrepiti z namenjanjem ustrezne pozornosti zadrugam v vseh ustreznih politikah EU, ki naj bi prispevale k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, tudi prek drugačnega modela gospodarskega razvoja, ki je skladen z evropskim socialnim modelom, pa tudi z vključitvijo že obstoječe evropske zakonodaje o zadrugah; meni zlasti, da bi bilo treba pomembno vlogo zadrug navesti tudi v akcijskem načrtu za podjetništvo 2020; meni, da bi morali sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zadrugam in drugim oblikam podjetij zagotovili enake pogoje, hkrati pa ohranili cilje in delovne metode zadrug ter njihovo socialno naravo; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba to naravno zmogljivost za odpornost okrepiti z namenjanjem ustrezne pozornosti zadrugam v vseh ustreznih politikah EU, ki naj bi prispevale k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, tudi prek drugačnega modela gospodarskega razvoja, ki je skladen z evropskim socialnim modelom, pa tudi z vključitvijo že obstoječe evropske zakonodaje o zadrugah; meni zlasti, da bi bilo treba pomembno vlogo zadrug navesti tudi v akcijskem načrtu za podjetništvo 2020; meni, da bi morali sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zadrugam in drugim oblikam podjetij zagotovili enake pogoje, hkrati pa ohranili cilje in delovne metode zadrug ter njihovo socialno naravo;

| 18. | opozarja, da mora Evropska unija z zakonodajnimi določbami priznati in obravnavati različne oblike podjetništva ter tako zagotoviti spoštovanje načela podjetniške svobode ne glede na status podjetja; obžaluje, da Komisija v svojem akcijskem načrtu za podjetništvo za leto 2020 ne poudarja vloge podjetij socialnega gospodarstva, temveč opozarja le na njihov prispevek k ustvarjanju delovnih mest in socialnim inovacijam in na težave, s katerimi se srečujejo pri financiranju v primerjavi z malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da mora Evropska unija z zakonodajnimi določbami priznati in obravnavati različne oblike podjetništva ter tako zagotoviti spoštovanje načela podjetniške svobode ne glede na status podjetja; obžaluje, da Komisija v svojem akcijskem načrtu za podjetništvo za leto 2020 ne poudarja vloge podjetij socialnega gospodarstva, temveč opozarja le na njihov prispevek k ustvarjanju delovnih mest in socialnim inovacijam in na težave, s katerimi se srečujejo pri financiranju v primerjavi z malimi in srednjimi podjetji;

| 19. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje službe tako, da ustanovi enoto, pristojno za zadruge in druge organizacije socialnega gospodarstva (kot so vzajemne družbe, fundacije in združenja, ki se ukvarjajo z gospodarskimi in finančnimi dejavnostmi), s posebnim poudarkom na ukrepih v zvezi z zagotavljanjem ustreznih virov za spremljanje in obravnavanje razvoja politike socialnega gospodarstva; poziva jo tudi, naj nameni ustrezno pozornost prestrukturiranju industrijskih in storitvenih podjetij v krizi ali brez naslednika v zadruge prek ustanovitve za to pristojnih služb; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj okrepi svoje službe tako, da ustanovi enoto, pristojno za zadruge in druge organizacije socialnega gospodarstva (kot so vzajemne družbe, fundacije in združenja, ki se ukvarjajo z gospodarskimi in finančnimi dejavnostmi), s posebnim poudarkom na ukrepih v zvezi z zagotavljanjem ustreznih virov za spremljanje in obravnavanje razvoja politike socialnega gospodarstva; poziva jo tudi, naj nameni ustrezno pozornost prestrukturiranju industrijskih in storitvenih podjetij v krizi ali brez naslednika v zadruge prek ustanovitve za to pristojnih služb;

| 20. | poziva Komisijo, naj v pravilih o javnih naročilih omogoči več prožnosti za podjetja, ki jih vodijo zaposleni, na primer z zagotovitvijo časovno omejenih rezervacij; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj v pravilih o javnih naročilih omogoči več prožnosti za podjetja, ki jih vodijo zaposleni, na primer z zagotovitvijo časovno omejenih rezervacij;

| 21. | poziva jo tudi, naj zagotovi, da bodo ukrepi v okviru pobude za socialno podjetništvo usklajeni ter da se bodo upravne ovire med obema pobudama zmanjšale; |
| --- | --- |

21.

poziva jo tudi, naj zagotovi, da bodo ukrepi v okviru pobude za socialno podjetništvo usklajeni ter da se bodo upravne ovire med obema pobudama zmanjšale;

| 22. | poziva države članice, naj v skladu s priporočilom ILO št. 193/2002 pregledajo svojo zakonodajo, ki se nanaša na zadruge, zlasti pa na posebne vrste zadrug, kot so delavske zadruge, socialne zadruge, obrtne zadruge in zadružne banke, da bi sprejele celovite politike v podporo zadružnemu poslovnemu modelu in ustvarile regulativno okolje, ki omogoča priznavanje vloge zadrug in organizacij, ki jih vodijo, in razvoj zadrug, zlasti na področjih in v sektorjih, kjer se je izkazalo, da ima ta model družbeno, gospodarsko in okoljsko dodano vrednost; poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi na regionalni in lokalni ravni opredelijo strateške sektorje, ki so primerni za zadružne projekte; poudarja, da bi to moralo vključevati tudi uvedbo ustreznih finančnih instrumentov in priznanje vloge zadrug v nacionalnem socialnem dialogu, kot tudi vlogo zadružnih bank, ki že ves čas namenjajo posebno pozornost trajnostnemu in socialno odgovornemu financiranju in so uveljavljene v lokalnem okolju; poziva k upoštevanju tega priporočila pri pregledu uredbe o statutu evropske zadruge (SCE); |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj v skladu s priporočilom ILO št. 193/2002 pregledajo svojo zakonodajo, ki se nanaša na zadruge, zlasti pa na posebne vrste zadrug, kot so delavske zadruge, socialne zadruge, obrtne zadruge in zadružne banke, da bi sprejele celovite politike v podporo zadružnemu poslovnemu modelu in ustvarile regulativno okolje, ki omogoča priznavanje vloge zadrug in organizacij, ki jih vodijo, in razvoj zadrug, zlasti na področjih in v sektorjih, kjer se je izkazalo, da ima ta model družbeno, gospodarsko in okoljsko dodano vrednost; poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi zainteresiranimi stranmi na regionalni in lokalni ravni opredelijo strateške sektorje, ki so primerni za zadružne projekte; poudarja, da bi to moralo vključevati tudi uvedbo ustreznih finančnih instrumentov in priznanje vloge zadrug v nacionalnem socialnem dialogu, kot tudi vlogo zadružnih bank, ki že ves čas namenjajo posebno pozornost trajnostnemu in socialno odgovornemu financiranju in so uveljavljene v lokalnem okolju; poziva k upoštevanju tega priporočila pri pregledu uredbe o statutu evropske zadruge (SCE);

| 23. | poudarja, da je treba regulativne ukrepe oblikovati znotraj trdnega pravnega okvira in skladno z mednarodnimi standardi, da se preprečijo razhajanja med nacionalnimi razlagami in tveganje konkurenčnih prednosti ali slabosti na regionalni, nacionalni ali makroregionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba regulativne ukrepe oblikovati znotraj trdnega pravnega okvira in skladno z mednarodnimi standardi, da se preprečijo razhajanja med nacionalnimi razlagami in tveganje konkurenčnih prednosti ali slabosti na regionalni, nacionalni ali makroregionalni ravni;

| 24. | poudarja, da je pomembno vključiti zadruge v vse faze oblikovanja prihodnjih pobud in ukrepov Unije, povezanih z zadrugami; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je pomembno vključiti zadruge v vse faze oblikovanja prihodnjih pobud in ukrepov Unije, povezanih z zadrugami;

Prenosi podjetij in prestrukturiranje

| 25. | meni, da bi mogli biti prenos podjetja na zaposlene z ustanovitvijo zadruge in druge oblike lastništva zaposlenih najboljši način za nadaljnje delovanje podjetja; poudarja, da bi bilo treba takšne prenose podjetij na zaposlene, zlasti v zvezi z delavskimi zadrugami in delavskimi odkupi podjetij, podpreti s posebno proračunsko vrstico EU, ki bi vključevala tudi finančne instrumente; nujno poziva, naj se z udeležbo Evropske investicijske banke, socialnih partnerjev in zainteresiranih strani iz zadružnega gibanja oblikuje evropski mehanizem za spodbujanje razvoja zadrug in zlasti prenosov podjetij v okviru zadružne oblike, tudi prek instrumenta vzajemnih skladov; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi mogli biti prenos podjetja na zaposlene z ustanovitvijo zadruge in druge oblike lastništva zaposlenih najboljši način za nadaljnje delovanje podjetja; poudarja, da bi bilo treba takšne prenose podjetij na zaposlene, zlasti v zvezi z delavskimi zadrugami in delavskimi odkupi podjetij, podpreti s posebno proračunsko vrstico EU, ki bi vključevala tudi finančne instrumente; nujno poziva, naj se z udeležbo Evropske investicijske banke, socialnih partnerjev in zainteresiranih strani iz zadružnega gibanja oblikuje evropski mehanizem za spodbujanje razvoja zadrug in zlasti prenosov podjetij v okviru zadružne oblike, tudi prek instrumenta vzajemnih skladov;

| 26. | poudarja, da je delavski odkup podjetij vse bolj razširjena praksa v državah članicah, s katero se odzivajo na gospodarsko krizo; zato poziva Komisijo, naj opredeli finančne instrumente za spodbujanje te prakse ali razširi obseg obstoječih instrumentov; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je delavski odkup podjetij vse bolj razširjena praksa v državah članicah, s katero se odzivajo na gospodarsko krizo; zato poziva Komisijo, naj opredeli finančne instrumente za spodbujanje te prakse ali razširi obseg obstoječih instrumentov;

| 27. | poudarja aktivno vlogo socialnih zadrug pri prestrukturiranju malih in srednjih podjetij, zlasti prek ustanavljanja socialnih podjetij, ki spodbujajo vključevanje delavcev, ki bi jih lahko opredelili kot prikrajšane, ki se znajdejo v kritičnih razmerah v zvezi z zaposlitvijo, pri čemer prek solidarnosti krepijo vse večjo sposobnost odzivanja na socialne potrebe; |
| --- | --- |

27.

poudarja aktivno vlogo socialnih zadrug pri prestrukturiranju malih in srednjih podjetij, zlasti prek ustanavljanja socialnih podjetij, ki spodbujajo vključevanje delavcev, ki bi jih lahko opredelili kot prikrajšane, ki se znajdejo v kritičnih razmerah v zvezi z zaposlitvijo, pri čemer prek solidarnosti krepijo vse večjo sposobnost odzivanja na socialne potrebe;

| 28. | ugotavlja, da težava, ki se pojavlja pri prenosih podjetij na zaposlene, zelo pogosto ni le vprašanje dolžine ustreznih postopkov, pač pa tudi – kar je še pomembnejše – pomanjkanja znanja o tem poslovnem scenariju med ustreznimi strokovnjaki (npr. odvetniki in računovodje) in znotraj pravnega in izobraževalnega sistema; poudarja, da bi usposabljanje in ozaveščanje vseh, ki so dejavni pri ustvarjanju ali prenosu lastništva podjetij na zaposlene znatno prispevala k spodbujanju te prakse; zato priporoča, da se zadružnim oblikam podjetij dodeli stalno mesto v ustreznih predmetnikih univerz in poslovnih šol; poleg tega meni, da bi bilo treba spodbujati tudi boljše znanje o zadrugah, prenos podjetij na zaposlene v obliki zadrug pa finančno podpreti, tudi prek ciljne in pametne uporabe sredstev iz strukturnih skladov, tudi med sindikati in organi, ki so odgovorni za zagotavljanje informacij o ustanavljanju ali prenašanju podjetij; poudarja strokovno znanje, ki so ga pridobila zadružna združenja v nekaterih državah članicah pri ustvarjanju in prenosu podjetij v obliki zadrug, in poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme, ki bodo podjetjem olajšali sodelovanje in izmenjavo dobre prakse in metod na tem področju ter zagotovili, da se bo o tem poročalo Svetu in Parlamentu; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da težava, ki se pojavlja pri prenosih podjetij na zaposlene, zelo pogosto ni le vprašanje dolžine ustreznih postopkov, pač pa tudi – kar je še pomembnejše – pomanjkanja znanja o tem poslovnem scenariju med ustreznimi strokovnjaki (npr. odvetniki in računovodje) in znotraj pravnega in izobraževalnega sistema; poudarja, da bi usposabljanje in ozaveščanje vseh, ki so dejavni pri ustvarjanju ali prenosu lastništva podjetij na zaposlene znatno prispevala k spodbujanju te prakse; zato priporoča, da se zadružnim oblikam podjetij dodeli stalno mesto v ustreznih predmetnikih univerz in poslovnih šol; poleg tega meni, da bi bilo treba spodbujati tudi boljše znanje o zadrugah, prenos podjetij na zaposlene v obliki zadrug pa finančno podpreti, tudi prek ciljne in pametne uporabe sredstev iz strukturnih skladov, tudi med sindikati in organi, ki so odgovorni za zagotavljanje informacij o ustanavljanju ali prenašanju podjetij; poudarja strokovno znanje, ki so ga pridobila zadružna združenja v nekaterih državah članicah pri ustvarjanju in prenosu podjetij v obliki zadrug, in poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme, ki bodo podjetjem olajšali sodelovanje in izmenjavo dobre prakse in metod na tem področju ter zagotovili, da se bo o tem poročalo Svetu in Parlamentu;

| 29. | poziva države članice, naj razvijejo okvir za omogočanje prenosa podjetij na zaposlene, vključno s finančnimi mehanizmi za pomoč zaposlenim pri vlaganju v podjetja v krizi ali brez naslednika ter prednostnimi pravicami za zaposlene, da bi ustvarili kar najboljše pogoje za ponudbo za prevzem podjetja, ki mu grozi zaprtje; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj razvijejo okvir za omogočanje prenosa podjetij na zaposlene, vključno s finančnimi mehanizmi za pomoč zaposlenim pri vlaganju v podjetja v krizi ali brez naslednika ter prednostnimi pravicami za zaposlene, da bi ustvarili kar najboljše pogoje za ponudbo za prevzem podjetja, ki mu grozi zaprtje;

| 30. | meni tudi, da bi morale države članice sprejeti politike, ki bi zaposlenim s konkretnimi fiskalnimi mehanizmi tudi v drugih oblikah industrijskih in storitvenih podjetij ter s potrebno pravno zaščito in ustrezno stopnjo sodelovanja pri vodenju, nadzoru, odločanju in odgovornosti za podjetje omogočale udeležbo v kapitalu in rezultatih svojih podjetij; poudarja, da bi lahko te dejavnosti povečale konkurenčnost vsega sektorja; |
| --- | --- |

30.

meni tudi, da bi morale države članice sprejeti politike, ki bi zaposlenim s konkretnimi fiskalnimi mehanizmi tudi v drugih oblikah industrijskih in storitvenih podjetij ter s potrebno pravno zaščito in ustrezno stopnjo sodelovanja pri vodenju, nadzoru, odločanju in odgovornosti za podjetje omogočale udeležbo v kapitalu in rezultatih svojih podjetij; poudarja, da bi lahko te dejavnosti povečale konkurenčnost vsega sektorja;

| 31. | poudarja pozitivno vlogo mehanizmov, tipičnih za zadružni model, kot so nedeljivost rezerv, ki se ne smejo razdeliti med člane niti v primeru prenehanja, ampak se morajo uporabiti za razvoj zadružnega gibanja, in zakonske določbe, ki omogočajo, da tretje osebe vlagajo v zadruge tvegani kapital z glasovalnimi pravicami ali brez, kot na primer vzajemni skladi in Cooperazione Finanza Impresa (CFI) v Italiji, Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) v Franciji in investicijska struktura Mondragon Corporation v Španiji; |
| --- | --- |

31.

poudarja pozitivno vlogo mehanizmov, tipičnih za zadružni model, kot so nedeljivost rezerv, ki se ne smejo razdeliti med člane niti v primeru prenehanja, ampak se morajo uporabiti za razvoj zadružnega gibanja, in zakonske določbe, ki omogočajo, da tretje osebe vlagajo v zadruge tvegani kapital z glasovalnimi pravicami ali brez, kot na primer vzajemni skladi in Cooperazione Finanza Impresa (CFI) v Italiji, Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) v Franciji in investicijska struktura Mondragon Corporation v Španiji;

| 32. | poziva Komisijo, naj spodbuja politike in ukrepe za ohranitev obstoječih delovnih mest, ne pa samo za ustvarjanje novih delovnih mest in ustanavljanje novih podjetij; poziva jo tudi, naj oblikuje službe za ustanavljanje novih podjetij, ki bi podpirale zadružno obliko podjetij s pobudami za ozaveščanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj spodbuja politike in ukrepe za ohranitev obstoječih delovnih mest, ne pa samo za ustvarjanje novih delovnih mest in ustanavljanje novih podjetij; poziva jo tudi, naj oblikuje službe za ustanavljanje novih podjetij, ki bi podpirale zadružno obliko podjetij s pobudami za ozaveščanje in usposabljanje;

| 33. | poudarja, da je za preoblikovanje podjetij v krizi v ekonomsko trajnostne zadruge potrebno natančno in zgodnje diagnosticiranje; poziva organe na vseh ravneh, naj sodelujejo s socialnimi partnerji in zadružnim gibanjem pri takšnem zgodnjem diagnosticiranju in ocenjevanju izvedljivosti in smiselnosti preoblikovanja podjetij v zadruge; meni, da bi morali v tem procesu sodelovati tudi sindikati in zadružna združenja; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je za preoblikovanje podjetij v krizi v ekonomsko trajnostne zadruge potrebno natančno in zgodnje diagnosticiranje; poziva organe na vseh ravneh, naj sodelujejo s socialnimi partnerji in zadružnim gibanjem pri takšnem zgodnjem diagnosticiranju in ocenjevanju izvedljivosti in smiselnosti preoblikovanja podjetij v zadruge; meni, da bi morali v tem procesu sodelovati tudi sindikati in zadružna združenja;

| 34. | poziva Komisijo, naj pripravi izčrpen in primerjalen pregled primerov najboljše prakse v državah članicah in nacionalnih zakonodaj, ki spodbujajo preoblikovanje v zadruge, zlasti kar zadeva ponoven zagon podjetij, pravne predpise o stečajih, finančne mehanizme, institucije za podporo podjetništvu in ustanavljanje horizontalnih podjetniških skupin za zadružna podjetja; poudarja, da morajo zadruge sodelovati v tem pregledu, da se opredelijo prednostne naloge; zato poziva Komisijo, naj oceni možnost razvoja podatkovne zbirke, v kateri bi se zbrali vsi primeri in podatki o prestrukturiranju v zadruge, in s tem omogoči kroženje dobre prakse in usklajeno zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj pripravi izčrpen in primerjalen pregled primerov najboljše prakse v državah članicah in nacionalnih zakonodaj, ki spodbujajo preoblikovanje v zadruge, zlasti kar zadeva ponoven zagon podjetij, pravne predpise o stečajih, finančne mehanizme, institucije za podporo podjetništvu in ustanavljanje horizontalnih podjetniških skupin za zadružna podjetja; poudarja, da morajo zadruge sodelovati v tem pregledu, da se opredelijo prednostne naloge; zato poziva Komisijo, naj oceni možnost razvoja podatkovne zbirke, v kateri bi se zbrali vsi primeri in podatki o prestrukturiranju v zadruge, in s tem omogoči kroženje dobre prakse in usklajeno zbiranje podatkov;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo in spodbujajo vzpostavljanje grozdov zadrug in socialnih podjetij in jim s tem omogočijo lažje iskanje virov, potrebnih za krepitev njihove vloge v proizvodni in distribucijski verigi, in podpirajo ekonomije obsega, potrebne za financiranje dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo in spodbujajo vzpostavljanje grozdov zadrug in socialnih podjetij in jim s tem omogočijo lažje iskanje virov, potrebnih za krepitev njihove vloge v proizvodni in distribucijski verigi, in podpirajo ekonomije obsega, potrebne za financiranje dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij;

Dostop do financiranja in podpore podjetjem

| 36. | poudarja, da zadružna podjetja v industrijskem in storitvenem sektorju, zlasti mala in srednja podjetja, iz različnih razlogov, tudi zaradi vrste podjetništva, ne morejo dobiti dostopa do tveganega kapitala in posojil na trgih kapitala; ugotavlja tudi, da delavske zadruge običajno težko pridobijo velike zneske kapitala od svojih članov in da bi bilo treba zato ustvariti ustrezne finančne instrumente, ki bi omogočali upoštevanje njihovih oblik podjetništva; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da zadružna podjetja v industrijskem in storitvenem sektorju, zlasti mala in srednja podjetja, iz različnih razlogov, tudi zaradi vrste podjetništva, ne morejo dobiti dostopa do tveganega kapitala in posojil na trgih kapitala; ugotavlja tudi, da delavske zadruge običajno težko pridobijo velike zneske kapitala od svojih članov in da bi bilo treba zato ustvariti ustrezne finančne instrumente, ki bi omogočali upoštevanje njihovih oblik podjetništva;

| 37. | opozarja, da je treba glede na posebno strukturo zadrug posebno pozornost nameniti vprašanju njihovega dostopa do posojil; zato poziva Evropsko komisijo, Baselski odbor in Evropsko investicijsko banko, naj razvijejo in uporabijo kvalitativna merila, tudi v zvezi s kreditiranjem in financiranjem, in s tem omogočijo razlikovanje med vlogami zadrug, tudi socialnih, in drugih podjetniških oblik; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da je treba glede na posebno strukturo zadrug posebno pozornost nameniti vprašanju njihovega dostopa do posojil; zato poziva Evropsko komisijo, Baselski odbor in Evropsko investicijsko banko, naj razvijejo in uporabijo kvalitativna merila, tudi v zvezi s kreditiranjem in financiranjem, in s tem omogočijo razlikovanje med vlogami zadrug, tudi socialnih, in drugih podjetniških oblik;

| 38. | meni, da je treba okrepiti kapitalizacijo zadrug in bolje izkoristiti vire, ki lahko izhajajo iz njihove socialne strukture; poziva Komisijo, naj spodbudi ukrepe, ki podpirajo kapitalizacijo po predložitvi predloga za odkup podjetja ali njegovi izvedbi, vključno z davčnimi olajšavami, ki so lahko tudi začasne, pri čemer se te olajšave ne obravnavajo kot državna pomoč; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba okrepiti kapitalizacijo zadrug in bolje izkoristiti vire, ki lahko izhajajo iz njihove socialne strukture; poziva Komisijo, naj spodbudi ukrepe, ki podpirajo kapitalizacijo po predložitvi predloga za odkup podjetja ali njegovi izvedbi, vključno z davčnimi olajšavami, ki so lahko tudi začasne, pri čemer se te olajšave ne obravnavajo kot državna pomoč;

| 39. | opozarja, da lahko v nekaterih državah članicah zunanje strani zagotovijo tvegani kapital v zadrugah, tudi če imajo omejene glasovalne pravice ali pa jih sploh nimajo, s čimer se upoštevata lastništvo članov in nadzorna struktura, to pa je zadrugam omogočilo izboljšati dialog z drugimi finančnimi institucijami; odobrava takšne politike in spodbuja vse države članice, naj zadrugam olajšajo dostop do posojil; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da lahko v nekaterih državah članicah zunanje strani zagotovijo tvegani kapital v zadrugah, tudi če imajo omejene glasovalne pravice ali pa jih sploh nimajo, s čimer se upoštevata lastništvo članov in nadzorna struktura, to pa je zadrugam omogočilo izboljšati dialog z drugimi finančnimi institucijami; odobrava takšne politike in spodbuja vse države članice, naj zadrugam olajšajo dostop do posojil;

| 40. | meni, da bi morali Komisija, Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad zadrugam zagotoviti dostop do finančnih mehanizmov na ravni EU, po potrebi vključno z akcijskim načrtom za financiranje malih in srednjih podjetij, predlaganim v aktu za enotni trg, in si skupaj s sektorjem zadružnega bančništva še posebej prizadevati, da se to tudi uresniči; poudarja, da bi moglo takšno ukrepanje izboljšati delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morali Komisija, Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad zadrugam zagotoviti dostop do finančnih mehanizmov na ravni EU, po potrebi vključno z akcijskim načrtom za financiranje malih in srednjih podjetij, predlaganim v aktu za enotni trg, in si skupaj s sektorjem zadružnega bančništva še posebej prizadevati, da se to tudi uresniči; poudarja, da bi moglo takšno ukrepanje izboljšati delovanje enotnega trga;

| 41. | meni, da je treba pri ureditvi finančnih trgov in s tem povezani izvedbeni zakonodaji upoštevati posebne značilnosti zadružnih bank; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba pri ureditvi finančnih trgov in s tem povezani izvedbeni zakonodaji upoštevati posebne značilnosti zadružnih bank;

| 42. | poudarja, da bi morali biti programi in skladi, ki se ustanavljajo v okviru večletnega finančnega okvira (2014–2020), pomembni instrumenti za podporo zadrugam; meni, da bi se morali pri vzpostavljanju operativnih programov osredotočiti na lažje ustanavljanje novih zadrug, podpiranje trajnostnega razvoja podjetij in odgovornega prestrukturiranja ter vanje vključiti ukrepe, ki zadevajo zlasti prenos podjetij na zaposlene in vlogo socialnih zadrug pri lokalnem razvoju in socialnih, tehnoloških in proizvodnih inovacijah, ki se financirajo z globalnimi nepovratnimi sredstvi in drugimi finančnimi instrumenti, vključno s sredstvi iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi morali biti programi in skladi, ki se ustanavljajo v okviru večletnega finančnega okvira (2014–2020), pomembni instrumenti za podporo zadrugam; meni, da bi se morali pri vzpostavljanju operativnih programov osredotočiti na lažje ustanavljanje novih zadrug, podpiranje trajnostnega razvoja podjetij in odgovornega prestrukturiranja ter vanje vključiti ukrepe, ki zadevajo zlasti prenos podjetij na zaposlene in vlogo socialnih zadrug pri lokalnem razvoju in socialnih, tehnoloških in proizvodnih inovacijah, ki se financirajo z globalnimi nepovratnimi sredstvi in drugimi finančnimi instrumenti, vključno s sredstvi iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji;

| 43. | meni, da bi bilo treba pri finančnem načrtovanju na ravni Unije in nacionalni ravni posebno pozornost (ali določen odstotek sredstev) nameniti zadrugam, katerih cilj je spodbujati dostop do zaposlitve prikrajšanim osebam v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (ES) št. 2204/2002 in tako utrditi in razviti boljšo socialno zaščito na višji ravni; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi bilo treba pri finančnem načrtovanju na ravni Unije in nacionalni ravni posebno pozornost (ali določen odstotek sredstev) nameniti zadrugam, katerih cilj je spodbujati dostop do zaposlitve prikrajšanim osebam v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (ES) št. 2204/2002 in tako utrditi in razviti boljšo socialno zaščito na višji ravni;

| 44. | poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega obračunskega leta podpre pilotni projekt za podporo prenosov podjetij v krizi na zaposlene, da bodo še naprej imeli zaposlitev, in za ustanovitev novih zadrug, ki bodo oživila podjetja v krizi ali stečaju; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega obračunskega leta podpre pilotni projekt za podporo prenosov podjetij v krizi na zaposlene, da bodo še naprej imeli zaposlitev, in za ustanovitev novih zadrug, ki bodo oživila podjetja v krizi ali stečaju;

| 45. | poziva Komisijo, naj razvije ukrepe v podporo zaposlovanju mladih v sektorju zadrug; prav tako jo poziva, naj v državah članicah spodbuja širjenje zadružnega modela kot ključnega instrumenta za ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj razvije ukrepe v podporo zaposlovanju mladih v sektorju zadrug; prav tako jo poziva, naj v državah članicah spodbuja širjenje zadružnega modela kot ključnega instrumenta za ustvarjanje novih delovnih mest;

| 46. | meni tudi, da bi morale države članice sprejeti ukrepe za lažji dostop zadrug do celotne ponudbe storitev za podporo poslovanju, saj bodo tako te lahko še naprej prispevale k trajnostnemu razvoju svojih dejavnosti; v zvezi s tem poziva države članice, naj uvedejo ukrepe, s katerimi bi zadrugam olajšale dostop do posojil, zlasti delavskim, socialnim in obrtnim zadrugam ter zadrugam, ki jih sestavljajo mikro podjetja; |
| --- | --- |

46.

meni tudi, da bi morale države članice sprejeti ukrepe za lažji dostop zadrug do celotne ponudbe storitev za podporo poslovanju, saj bodo tako te lahko še naprej prispevale k trajnostnemu razvoju svojih dejavnosti; v zvezi s tem poziva države članice, naj uvedejo ukrepe, s katerimi bi zadrugam olajšale dostop do posojil, zlasti delavskim, socialnim in obrtnim zadrugam ter zadrugam, ki jih sestavljajo mikro podjetja;

| 47. | meni, da bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe za odstranitev vseh pravnih, upravnih ali birokratskih ovir, ki preprečujejo ali omejujejo rast zadrug; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe za odstranitev vseh pravnih, upravnih ali birokratskih ovir, ki preprečujejo ali omejujejo rast zadrug;

| 48. | meni, da bi bilo treba v vsej Evropi olajšati dostop malih zadružnih posojilnic do trgov; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi bilo treba v vsej Evropi olajšati dostop malih zadružnih posojilnic do trgov;

| 49. | poleg tega meni, da bi bilo treba spodbujati omrežja sodelovanja med malimi in srednjimi podjetji, na primer tista, ki v EU že obstajajo v obliki zadrug (obrtne zadruge, zadruge malih in srednjih podjetij, zadruge za dejavnosti in zaposlovanje itd.), saj takšna omrežja s skupnim trženjem, nabavo ali drugimi storitvami znatno okrepijo ustanavljanje in trajnost mikro in malih podjetij in jim pomagajo, da postanejo vir inovacij; |
| --- | --- |

49.

poleg tega meni, da bi bilo treba spodbujati omrežja sodelovanja med malimi in srednjimi podjetji, na primer tista, ki v EU že obstajajo v obliki zadrug (obrtne zadruge, zadruge malih in srednjih podjetij, zadruge za dejavnosti in zaposlovanje itd.), saj takšna omrežja s skupnim trženjem, nabavo ali drugimi storitvami znatno okrepijo ustanavljanje in trajnost mikro in malih podjetij in jim pomagajo, da postanejo vir inovacij;

| 50. | meni, da je treba za podporo ustanavljanju novih zadrug razviti storitve za njihovo ustanavljanje; meni tudi, da bi bilo treba na nacionalni in evropski ravni spodbujati zadružni model med potencialnimi novimi podjetniki (na primer v univerzitetnih učnih načrtih); |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba za podporo ustanavljanju novih zadrug razviti storitve za njihovo ustanavljanje; meni tudi, da bi bilo treba na nacionalni in evropski ravni spodbujati zadružni model med potencialnimi novimi podjetniki (na primer v univerzitetnih učnih načrtih);

o

o o

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0071.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0005.

(4)  UL L 207, 18.8.2003, str. 1.

(5)  UL L 385, 31.12.1994, str. 14.

(6)  UL C 93, 28.3.1998, str. 2.

(7)  UL C 191, 29.6.2012, str. 24.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

Biogospodarstvo za Evropo

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o inovacijah za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU 2020: evropska strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU 2020: evropska strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o Evropi, gospodarni z viri (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin“ (COM(2011)0025) in svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o tem sporočilu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin“ (COM(2011)0025) in svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o tem sporočilu (2),

| — | ob upoštevanju sklepov britanskega predsedstva Sveta iz leta 2005 („Na znanju temelječe evropsko biogospodarstvo“), nemškega predsedstva Sveta iz leta 2007 („Na poti k na znanju temelječemu biogospodarstvu“) in belgijskega predsedstva Sveta iz leta 2010 („Na znanju temelječe evropsko biogospodarstvo: dosežki in izzivi“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov britanskega predsedstva Sveta iz leta 2005 („Na znanju temelječe evropsko biogospodarstvo“), nemškega predsedstva Sveta iz leta 2007 („Na poti k na znanju temelječemu biogospodarstvu“) in belgijskega predsedstva Sveta iz leta 2010 („Na znanju temelječe evropsko biogospodarstvo: dosežki in izzivi“),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0201/2013),

| A. | ker naj bi se število svetovnega prebivalstva do leta 2050 s 7 milijard povečalo na več kot 9 milijard, kar bo po ocenah privedlo do 70-odstotnega povečanja povpraševanja po hrani in močnega pritiska na zaloge vode; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi se število svetovnega prebivalstva do leta 2050 s 7 milijard povečalo na več kot 9 milijard, kar bo po ocenah privedlo do 70-odstotnega povečanja povpraševanja po hrani in močnega pritiska na zaloge vode;

| B. | ker si je treba zaradi pomanjkanja naravnih rezerv po svetu, povečanja pritiskov na obnovljive surovine in globalnih učinkov podnebnih sprememb prizadevati za gospodarno rabo virov; |
| --- | --- |

B.

ker si je treba zaradi pomanjkanja naravnih rezerv po svetu, povečanja pritiskov na obnovljive surovine in globalnih učinkov podnebnih sprememb prizadevati za gospodarno rabo virov;

| C. | ker dolgoročen, inovativen in učinkovit pristop ne bo zagotovil le večje trajnosti, ampak bo nudil tudi podporo razvoju podeželja in regij, prispeval k morebitnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in k večji trajnosti proizvodnje, zagotovil pa bo tudi razširjanje industrijskih inovacij skozi celotno vrednostno verigo; |
| --- | --- |

C.

ker dolgoročen, inovativen in učinkovit pristop ne bo zagotovil le večje trajnosti, ampak bo nudil tudi podporo razvoju podeželja in regij, prispeval k morebitnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in k večji trajnosti proizvodnje, zagotovil pa bo tudi razširjanje industrijskih inovacij skozi celotno vrednostno verigo;

| D. | ker bo prehod v trajnostno gospodarstvo omogočil krepitev konkurenčnosti evropskega industrijskega in kmetijskega sektorja in povečanje gospodarske rasti ter tako prispeval k spodbujanju znatnega povečanja zaposlovanja v Evropi; |
| --- | --- |

D.

ker bo prehod v trajnostno gospodarstvo omogočil krepitev konkurenčnosti evropskega industrijskega in kmetijskega sektorja in povečanje gospodarske rasti ter tako prispeval k spodbujanju znatnega povečanja zaposlovanja v Evropi;

| E. | ker je uspešno biogospodarstvo za Evropo odvisno od razpoložljivosti surovin (iz kmetijstva, gozdarstva in biološko razgradljivih odpadkov), katerih upravljanje in pridobivanje je trajnostno; |
| --- | --- |

E.

ker je uspešno biogospodarstvo za Evropo odvisno od razpoložljivosti surovin (iz kmetijstva, gozdarstva in biološko razgradljivih odpadkov), katerih upravljanje in pridobivanje je trajnostno;

| F. | ker promet biogospodarstva v EU znaša že skoraj 2 bilijona EUR in ker naj bi primarna proizvodnja, predelava hrane in industrijska biotehnologija ter biorafinerije znatno rasle; |
| --- | --- |

F.

ker promet biogospodarstva v EU znaša že skoraj 2 bilijona EUR in ker naj bi primarna proizvodnja, predelava hrane in industrijska biotehnologija ter biorafinerije znatno rasle;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ in akcijski načrt za udejanjanje biogospodarstva za Evropo, ki ga ta vsebuje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ in akcijski načrt za udejanjanje biogospodarstva za Evropo, ki ga ta vsebuje;

| 2. | meni, da je s pomočjo biogospodarstva možna cenejša proizvodnja industrijskih in potrošniških surovin, saj se porabi manj energije, manjše pa je tudi onesnaževanje okolja; |
| --- | --- |

2.

meni, da je s pomočjo biogospodarstva možna cenejša proizvodnja industrijskih in potrošniških surovin, saj se porabi manj energije, manjše pa je tudi onesnaževanje okolja;

| 3. | se strinja, da prehod v pametno, trajnostno in vključujoče biogospodarstvo ne bi smelo temeljiti le na izkoriščanju obnovljivih naravnih virov z majhnim vplivom na okolje, ampak tudi na njihovi trajnostni rabi, ki upošteva okoljske, gospodarske in socialne vidike, ob nadaljnji rabi bioloških virov v mejah obnove ekosistema; |
| --- | --- |

3.

se strinja, da prehod v pametno, trajnostno in vključujoče biogospodarstvo ne bi smelo temeljiti le na izkoriščanju obnovljivih naravnih virov z majhnim vplivom na okolje, ampak tudi na njihovi trajnostni rabi, ki upošteva okoljske, gospodarske in socialne vidike, ob nadaljnji rabi bioloških virov v mejah obnove ekosistema;

| 4. | poudarja, da je treba nujno nemudoma ukrepati v podporo inovacijam in naložbam v nove tehnike in poslovne modele ter ustvariti spodbude, ki bodo dolgoročno koristile gospodarstvu; poudarja, da ima pri uresničevanju trajnostne gospodarske rasti poglavitno vlogo zasebni sektor; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba nujno nemudoma ukrepati v podporo inovacijam in naložbam v nove tehnike in poslovne modele ter ustvariti spodbude, ki bodo dolgoročno koristile gospodarstvu; poudarja, da ima pri uresničevanju trajnostne gospodarske rasti poglavitno vlogo zasebni sektor;

| 5. | meni, da je biogospodarstvo osnovni pogoj za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, zlasti pa njenih pobud Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri; |
| --- | --- |

5.

meni, da je biogospodarstvo osnovni pogoj za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, zlasti pa njenih pobud Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri;

| 6. | odobrava podporo Komisije koreniti spremembi v pristopu Evropske unije do proizvodnje, porabe, predelave, skladiščenja, recikliranja in odstranjevanja bioloških virov; |
| --- | --- |

6.

odobrava podporo Komisije koreniti spremembi v pristopu Evropske unije do proizvodnje, porabe, predelave, skladiščenja, recikliranja in odstranjevanja bioloških virov;

| 7. | poudarja, da je v biogospodarstvu zaposlenih že 22 milijonov ljudi, skupaj več kot 9 % zaposlenih, kar pomeni velik potencial za zaposlitev milijonov ljudi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je v biogospodarstvu zaposlenih že 22 milijonov ljudi, skupaj več kot 9 % zaposlenih, kar pomeni velik potencial za zaposlitev milijonov ljudi;

| 8. | podpira predlog Komisije glede vzpostavitve projektne skupine in časovnega načrta za biotehnološke industrije, v katerem bo opredelila prispevek obnovljivih virov in biotehnologije k trajnostnemu razvoju in spodbudila regije in gospodarske subjekte k razvoju novih inovacij za sektor biogospodarstva; |
| --- | --- |

8.

podpira predlog Komisije glede vzpostavitve projektne skupine in časovnega načrta za biotehnološke industrije, v katerem bo opredelila prispevek obnovljivih virov in biotehnologije k trajnostnemu razvoju in spodbudila regije in gospodarske subjekte k razvoju novih inovacij za sektor biogospodarstva;

| 9. | poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne in regionalne akcijske načrte za biogospodarstvo, in prosi Komisijo, naj Parlamentu vsaki dve leti predloži poročilo o udejanjanju biogospodarstva; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj vzpostavijo nacionalne in regionalne akcijske načrte za biogospodarstvo, in prosi Komisijo, naj Parlamentu vsaki dve leti predloži poročilo o udejanjanju biogospodarstva;

| 10. | poudarja, da je Evropska unija na različnih področjih bioznanosti in biotehnologij vodilna v svetu; meni, da bo prehod v biogospodarstvo Evropi omogočil, da bo dosegla pomemben napredek na področju nizkoogljičnega gospodarstva, inovacij in konkurenčnosti, in okrepil njeno vlogo na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je Evropska unija na različnih področjih bioznanosti in biotehnologij vodilna v svetu; meni, da bo prehod v biogospodarstvo Evropi omogočil, da bo dosegla pomemben napredek na področju nizkoogljičnega gospodarstva, inovacij in konkurenčnosti, in okrepil njeno vlogo na mednarodni ravni;

| 11. | izpostavlja pomembnost in ogromen potencial učinkovite rabe virov in energije; poudarja, da je treba „proizvajati več z manj“, da bo biogospodarstvo ostalo trajnostno; |
| --- | --- |

11.

izpostavlja pomembnost in ogromen potencial učinkovite rabe virov in energije; poudarja, da je treba „proizvajati več z manj“, da bo biogospodarstvo ostalo trajnostno;

| 12. | meni, da biogospodarstvo za Evropo ne bi smelo zgolj nadomestiti sedanjega gospodarstva, ki temelji na fosilnih virih, ali ponavljati dosedanjih potratnih ravnanj in vzorcev porabe, ampak bi se moralo razviti v učinkovitejši in bolj trajnosten model, ki bo upošteval vlogo socialnega in okoljskega upravljanja vzdolž vseh vrednostnih verig v biogospodarstvu; |
| --- | --- |

12.

meni, da biogospodarstvo za Evropo ne bi smelo zgolj nadomestiti sedanjega gospodarstva, ki temelji na fosilnih virih, ali ponavljati dosedanjih potratnih ravnanj in vzorcev porabe, ampak bi se moralo razviti v učinkovitejši in bolj trajnosten model, ki bo upošteval vlogo socialnega in okoljskega upravljanja vzdolž vseh vrednostnih verig v biogospodarstvu;

| 13. | pozdravlja potekajočo revizijo zakonodaje Unije o biogorivih, katere namen je ublažiti negativne učinke posrednih sprememb rabe zemljišč ter spodbujati trg naprednejših biogoriv in njihov razvoj, kar bi omogočilo večjo uporabo neprehrambenih surovin, kot so odpadki, ostanki ter lesno-celulozni in celulozni materiali; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja potekajočo revizijo zakonodaje Unije o biogorivih, katere namen je ublažiti negativne učinke posrednih sprememb rabe zemljišč ter spodbujati trg naprednejših biogoriv in njihov razvoj, kar bi omogočilo večjo uporabo neprehrambenih surovin, kot so odpadki, ostanki ter lesno-celulozni in celulozni materiali;

| 14. | opozarja, da bi bilo treba v direktivo o energiji iz obnovljivih virov in direktivo o kakovosti goriva vključiti dejavnike posredne spremembe rabe zemljišč (ILUC) za pogonska biogoriva in druga tekoča in plinasta biogoriva ter zavezujoča merila trajnosti za rabo trdne biomase; poziva Komisijo, naj predlaga okvirno direktivo o biomasi, ki bo zajemala vse vrste rabe biomase (energija, pogonska goriva, materiali, kemikalije) in uvedla hierarhijo biomase; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da bi bilo treba v direktivo o energiji iz obnovljivih virov in direktivo o kakovosti goriva vključiti dejavnike posredne spremembe rabe zemljišč (ILUC) za pogonska biogoriva in druga tekoča in plinasta biogoriva ter zavezujoča merila trajnosti za rabo trdne biomase; poziva Komisijo, naj predlaga okvirno direktivo o biomasi, ki bo zajemala vse vrste rabe biomase (energija, pogonska goriva, materiali, kemikalije) in uvedla hierarhijo biomase;

Investicije v raziskave, inovacije in spretnosti

| 15. | spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za usklajevanje na področju raziskav in razvoja, ki presega meje držav članic in razmejitve med različnimi sektorji, in poudarja zlasti potrebo po preučevanju ocen trajnostnih meja bioloških virov, pri čemer je treba upoštevati funkcije ekosistemov in naravnih prehranjevalnih verig, pa tudi povpraševanje ljudi po hrani; |
| --- | --- |

15.

spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za usklajevanje na področju raziskav in razvoja, ki presega meje držav članic in razmejitve med različnimi sektorji, in poudarja zlasti potrebo po preučevanju ocen trajnostnih meja bioloških virov, pri čemer je treba upoštevati funkcije ekosistemov in naravnih prehranjevalnih verig, pa tudi povpraševanje ljudi po hrani;

| 16. | poziva k natančnejši preučitvi socialnih in okoljskih priložnosti ter potencialnih stroškov biogospodarstva glede na njegove različne potencialne učinke in morebitne napačne metode izkoriščanja biogospodarstva v povezavi z uporabo redkih naravnih virov, nevarnostjo, da bi škodovali okolju, izgubljanjem biotske raznovrstnosti in priložnostjo za ohranitvena prizadevanja; |
| --- | --- |

16.

poziva k natančnejši preučitvi socialnih in okoljskih priložnosti ter potencialnih stroškov biogospodarstva glede na njegove različne potencialne učinke in morebitne napačne metode izkoriščanja biogospodarstva v povezavi z uporabo redkih naravnih virov, nevarnostjo, da bi škodovali okolju, izgubljanjem biotske raznovrstnosti in priložnostjo za ohranitvena prizadevanja;

| 17. | podpira ustanovitev odbora strokovnjakov za biogospodarstvo, ki bo prispeval h krepitvi sinergije in skladnosti med politikami in pobudami, in biogospodarskega observatorija, da bi spodbujali vzajemno učenje in zagotovili nenehno izmenjavo znanja in informacij med raziskovalnimi inštituti, podjetji, ustanovami, univerzami, regionalnimi izvajalci, kmeti in prebivalci na podeželju ter da bi pospešili opredelitev zakonodajnega okvira, ki bo povečal in spodbujal raziskave, uporabo njihovih rezultatov in trženje inovacij; |
| --- | --- |

17.

podpira ustanovitev odbora strokovnjakov za biogospodarstvo, ki bo prispeval h krepitvi sinergije in skladnosti med politikami in pobudami, in biogospodarskega observatorija, da bi spodbujali vzajemno učenje in zagotovili nenehno izmenjavo znanja in informacij med raziskovalnimi inštituti, podjetji, ustanovami, univerzami, regionalnimi izvajalci, kmeti in prebivalci na podeželju ter da bi pospešili opredelitev zakonodajnega okvira, ki bo povečal in spodbujal raziskave, uporabo njihovih rezultatov in trženje inovacij;

| 18. | opozarja na pomembnost uporabe previdnostnega načela pri rabi biotehnologij, zlasti na področjih gensko manipuliranih organizmov in sintezne biologije; |
| --- | --- |

18.

opozarja na pomembnost uporabe previdnostnega načela pri rabi biotehnologij, zlasti na področjih gensko manipuliranih organizmov in sintezne biologije;

| 19. | meni, da je treba oblikovati multidisciplinarne in medsektorske programe obveščanja in usposabljanja, da bi zagotovili dostopnost rezultatov raziskav zainteresiranim stranem, vključno s potrošniki, in jim tako omogočili večjo obveščenost in dali možnosti za sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba oblikovati multidisciplinarne in medsektorske programe obveščanja in usposabljanja, da bi zagotovili dostopnost rezultatov raziskav zainteresiranim stranem, vključno s potrošniki, in jim tako omogočili večjo obveščenost in dali možnosti za sodelovanje;

| 20. | poziva k odpravi obstoječih ovir za uvajanje inovacij vzdolž celotne vrednostne verige, zlasti z izvajanjem hitrih in strokovnih postopkov EU za odobritev biotehnoloških proizvodov in zagotavljanjem veliko hitrejšega dostopa do trga; |
| --- | --- |

20.

poziva k odpravi obstoječih ovir za uvajanje inovacij vzdolž celotne vrednostne verige, zlasti z izvajanjem hitrih in strokovnih postopkov EU za odobritev biotehnoloških proizvodov in zagotavljanjem veliko hitrejšega dostopa do trga;

| 21. | poziva Komisijo, naj predlaga praktične ukrepe za spodbujanje proizvodnje in porabe proizvodov biogospodarstva na regionalni ravni, pri katerih bodo regije celostno zajete; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj predlaga praktične ukrepe za spodbujanje proizvodnje in porabe proizvodov biogospodarstva na regionalni ravni, pri katerih bodo regije celostno zajete;

| 22. | poudarja, da biogospodarstvo zahteva nadaljnji razvoj novih spretnosti, znanj in disciplin in/ali da se jih vključi v reševanje družbenih sprememb, povezanih z biogospodarstvom, ter tako podpre konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest, potrebe industrije ter večjo usklajenost znanj in delovnih mest; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da biogospodarstvo zahteva nadaljnji razvoj novih spretnosti, znanj in disciplin in/ali da se jih vključi v reševanje družbenih sprememb, povezanih z biogospodarstvom, ter tako podpre konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest, potrebe industrije ter večjo usklajenost znanj in delovnih mest;

| 23. | poudarja, da biogospodarstvo potrebuje vrhunsko strokovno znanje in usposobljeno delovno silo; trdi, da je treba v regijah Evropske unije zagotavljati poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje ter pri tem upoštevati njihove posebne značilnosti; poudarja, da široko zasnovani sistemi izobraževanja in usposabljanja v regijah spodbujajo tudi širitev poslovanja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da biogospodarstvo potrebuje vrhunsko strokovno znanje in usposobljeno delovno silo; trdi, da je treba v regijah Evropske unije zagotavljati poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje ter pri tem upoštevati njihove posebne značilnosti; poudarja, da široko zasnovani sistemi izobraževanja in usposabljanja v regijah spodbujajo tudi širitev poslovanja;

| 24. | pozdravlja predlog Komisije glede dodelitve sredstev v višini 4,5 milijarde EUR v okvirnem programu za raziskave „Obzorje 2020“ in upa, da bodo ta sredstva na voljo vsem sektorjem in instrumentom na področju biogospodarstva za nadaljnje izboljševanje inovacij, vključno z raziskavami o mejah ekosistemov ter ponovni uporabi in recikliranju biomaterialov; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja predlog Komisije glede dodelitve sredstev v višini 4,5 milijarde EUR v okvirnem programu za raziskave „Obzorje 2020“ in upa, da bodo ta sredstva na voljo vsem sektorjem in instrumentom na področju biogospodarstva za nadaljnje izboljševanje inovacij, vključno z raziskavami o mejah ekosistemov ter ponovni uporabi in recikliranju biomaterialov;

| 25. | meni, da biorafinerije, katerih obratovanje temelji na lokalnih trajnostnih biomaterialih, ki ne izpodrivajo hrane ali drugih vrednejših načinov njihove rabe, predstavljajo temeljno orodje, ki z inovativnimi postopki in naložbami v krožno gospodarstvo omogoča izvajanje vzornih procesov za obnovo opuščenih obratov in oživljanje področij, ki so se znašla v krizi, in upa, da se bo ta pristop spodbujal tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

25.

meni, da biorafinerije, katerih obratovanje temelji na lokalnih trajnostnih biomaterialih, ki ne izpodrivajo hrane ali drugih vrednejših načinov njihove rabe, predstavljajo temeljno orodje, ki z inovativnimi postopki in naložbami v krožno gospodarstvo omogoča izvajanje vzornih procesov za obnovo opuščenih obratov in oživljanje področij, ki so se znašla v krizi, in upa, da se bo ta pristop spodbujal tudi v prihodnje;

| 26. | poudarja, da so zadostne količine trajnostnih surovin potrebne za uspešno obratovanje biorafinerij v Evropi; poudarja, da bo to zahtevalo tudi izboljšanje infrastrukture za skladiščenje in prevoz ter razvoj potrebne logistike; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so zadostne količine trajnostnih surovin potrebne za uspešno obratovanje biorafinerij v Evropi; poudarja, da bo to zahtevalo tudi izboljšanje infrastrukture za skladiščenje in prevoz ter razvoj potrebne logistike;

| 27. | poudarja, da v Evropi obstaja le omejeno število demonstracijskih obratov in da so potrebne večje investicije, da bi ohranili vodilno vlogo evropskih industrij v sektorju biorafinerij; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo pilotne in demonstracijske dejavnosti za nadgradnjo proizvodov in procesov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da v Evropi obstaja le omejeno število demonstracijskih obratov in da so potrebne večje investicije, da bi ohranili vodilno vlogo evropskih industrij v sektorju biorafinerij; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo pilotne in demonstracijske dejavnosti za nadgradnjo proizvodov in procesov;

| 28. | poudarja, da morajo biti politike na področju biogospodarstva bolje zasnovane, tako da bodo zagotavljale kaskadno uporabo biomase; v zvezi s tem poziva k oblikovanju pravnega instrumenta, ki bo omogočil učinkovitejšo in bolj trajnostno uporabo tega dragocenega vira; poudarja, da bi morali s tem instrumentom vzpostaviti načelo kaskadne uporabe v piramidi biomase ter pri tem upoštevati njene različne segmente in okrepiti njene najvišje ravni; poudarja, da bi s takim pristopom zagotovili hierarhično, pametno in učinkovito uporabo biomase ter ustvarjanje dodane vrednosti in podporne ukrepe, na primer usklajevanje raziskav vzdolž celotne vrednostne verige; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da morajo biti politike na področju biogospodarstva bolje zasnovane, tako da bodo zagotavljale kaskadno uporabo biomase; v zvezi s tem poziva k oblikovanju pravnega instrumenta, ki bo omogočil učinkovitejšo in bolj trajnostno uporabo tega dragocenega vira; poudarja, da bi morali s tem instrumentom vzpostaviti načelo kaskadne uporabe v piramidi biomase ter pri tem upoštevati njene različne segmente in okrepiti njene najvišje ravni; poudarja, da bi s takim pristopom zagotovili hierarhično, pametno in učinkovito uporabo biomase ter ustvarjanje dodane vrednosti in podporne ukrepe, na primer usklajevanje raziskav vzdolž celotne vrednostne verige;

Okrepljeno vzajemno delovanje politik in vključevanje zainteresiranih strani

| 29. | meni, da je treba zagotoviti celovit, skladen, medsektorski in interdisciplinaren pristop k biogospodarstvu, in poziva k harmonizaciji različnih politik EU s tega področja in ustreznih vodilnih načel, na primer previdnostnega načela, v različnih sektorjih (časovni načrt za učinkovito rabo virov, Unija inovacij, pobuda za surovine, Obzorje 2020, kohezijska politika, skupna kmetijska in skupna ribiška politika, direktiva o energiji iz obnovljivih virov, okvirna direktiva o vodah, okvirna direktiva o odpadkih in direktiva o embalaži ter posebni ukrepi na področju bioloških odpadkov); meni tudi, da je treba na ravni Evropske unije in nacionalni ravni vzpostaviti enoten, dolgoročen in stabilen zakonodajni okvir, ki bo spodbujal biogospodarstvo v Evropi in povečeval naložbe vanj; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba zagotoviti celovit, skladen, medsektorski in interdisciplinaren pristop k biogospodarstvu, in poziva k harmonizaciji različnih politik EU s tega področja in ustreznih vodilnih načel, na primer previdnostnega načela, v različnih sektorjih (časovni načrt za učinkovito rabo virov, Unija inovacij, pobuda za surovine, Obzorje 2020, kohezijska politika, skupna kmetijska in skupna ribiška politika, direktiva o energiji iz obnovljivih virov, okvirna direktiva o vodah, okvirna direktiva o odpadkih in direktiva o embalaži ter posebni ukrepi na področju bioloških odpadkov); meni tudi, da je treba na ravni Evropske unije in nacionalni ravni vzpostaviti enoten, dolgoročen in stabilen zakonodajni okvir, ki bo spodbujal biogospodarstvo v Evropi in povečeval naložbe vanj;

| 30. | poziva Komisijo, naj vzpostavi finančne instrumente, ki bodo podpirali predkomercialne naložbe, omogočali doseganje tržnih uspehov z rezultati raziskav in inovativnim podjetjem, zlasti malim in srednjim, omogočali dostop do instrumentov finančne in druge podpore, ki spodbujajo razvoj biogospodarstva, na primer z uporabo regionalnih in strukturnih skladov in mehanizmov Evropske investicijske banke za financiranje na osnovi delitve tveganja, z večjo skladnostjo med različnimi skladi Evropske unije za raziskave in inovacije in vzpostavitvijo storitev „vse na enem mestu“ za nudenje informacij o vseh pobudah, povezanih z biogospodarstvom, da bi dosegli kar največje možne učinke; priznava težave in finančna tveganja, povezana s trženjem inovacij na področju biogospodarstva in njihovega dajanja na trg; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj vzpostavi finančne instrumente, ki bodo podpirali predkomercialne naložbe, omogočali doseganje tržnih uspehov z rezultati raziskav in inovativnim podjetjem, zlasti malim in srednjim, omogočali dostop do instrumentov finančne in druge podpore, ki spodbujajo razvoj biogospodarstva, na primer z uporabo regionalnih in strukturnih skladov in mehanizmov Evropske investicijske banke za financiranje na osnovi delitve tveganja, z večjo skladnostjo med različnimi skladi Evropske unije za raziskave in inovacije in vzpostavitvijo storitev „vse na enem mestu“ za nudenje informacij o vseh pobudah, povezanih z biogospodarstvom, da bi dosegli kar največje možne učinke; priznava težave in finančna tveganja, povezana s trženjem inovacij na področju biogospodarstva in njihovega dajanja na trg;

| 31. | poziva k razvoju industrijske infrastrukture in optimizirane dobavne verige za bioproizvode na podeželskih in obalnih območjih, da bi ustvarili nova delovna mesta v kmetijstvu, gozdarstvu in akvakulturi; poziva, da je treba za ta namen zagotoviti sredstva EU za razvoj podeželja in naj se to stori na način, ki bo zmanjšal, ne pa povečal okoljsko škodo in izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

31.

poziva k razvoju industrijske infrastrukture in optimizirane dobavne verige za bioproizvode na podeželskih in obalnih območjih, da bi ustvarili nova delovna mesta v kmetijstvu, gozdarstvu in akvakulturi; poziva, da je treba za ta namen zagotoviti sredstva EU za razvoj podeželja in naj se to stori na način, ki bo zmanjšal, ne pa povečal okoljsko škodo in izgubo biotske raznovrstnosti;

| 32. | poziva k sprejetju konkretnih ukrepov, namenjenih zmanjšanju zapletenosti in dolgotrajnosti birokratskih postopkov za pridobivanje dovoljenj, zaradi katerih je razvoj biorafinerij zapleten in ki bi lahko privedli do odtekanja inovativnih in naprednih tehnologij iz Evropske unije; |
| --- | --- |

32.

poziva k sprejetju konkretnih ukrepov, namenjenih zmanjšanju zapletenosti in dolgotrajnosti birokratskih postopkov za pridobivanje dovoljenj, zaradi katerih je razvoj biorafinerij zapleten in ki bi lahko privedli do odtekanja inovativnih in naprednih tehnologij iz Evropske unije;

| 33. | soglaša z uporabo javno-zasebnih partnerstev ob ustreznem upoštevanju težav, ki so se pojavljale med njihovim izvajanjem v drugih sektorjih; poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi ustrezne vire za financiranje njihovega razvoja in rasti, saj je prepričan, da gre za pristop, ki je bistvenega pomena za ustvarjanje novih vrednostnih verig, krepitev obstoječih verig in spodbujanje naložb v tehnologije in demonstracijske obrate, ki bodo rezultate raziskav lahko uveljavili na trgu; |
| --- | --- |

33.

soglaša z uporabo javno-zasebnih partnerstev ob ustreznem upoštevanju težav, ki so se pojavljale med njihovim izvajanjem v drugih sektorjih; poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi ustrezne vire za financiranje njihovega razvoja in rasti, saj je prepričan, da gre za pristop, ki je bistvenega pomena za ustvarjanje novih vrednostnih verig, krepitev obstoječih verig in spodbujanje naložb v tehnologije in demonstracijske obrate, ki bodo rezultate raziskav lahko uveljavili na trgu;

| 34. | se strinja s potrebo po oblikovanju pristopa na več ravneh in poziva k namenjanju vedno večje pozornosti regionalni in lokalni razsežnosti biogospodarstva ter pobudam „od spodaj navzgor“; pozdravlja oblikovanje platform za biogospodarstvo na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, s katerimi bo mogoče meriti napredek, dosežen v tem sektorju, in ki bodo omogočale izmenjavo znanja, izkušenj in najboljše prakse ter tako zagotovile uravnotežen razvoj biogospodarstva po vsej Evropski uniji; poziva Komisijo, naj vzpostavi tudi sodelovanje s strokovnjaki s tega področja in iz vseh ostalih zainteresiranih strok ter s predstavniki potrošnikov in državljanov; poudarja, da so regionalna gospodarstva bistvena za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti; |
| --- | --- |

34.

se strinja s potrebo po oblikovanju pristopa na več ravneh in poziva k namenjanju vedno večje pozornosti regionalni in lokalni razsežnosti biogospodarstva ter pobudam „od spodaj navzgor“; pozdravlja oblikovanje platform za biogospodarstvo na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU, s katerimi bo mogoče meriti napredek, dosežen v tem sektorju, in ki bodo omogočale izmenjavo znanja, izkušenj in najboljše prakse ter tako zagotovile uravnotežen razvoj biogospodarstva po vsej Evropski uniji; poziva Komisijo, naj vzpostavi tudi sodelovanje s strokovnjaki s tega področja in iz vseh ostalih zainteresiranih strok ter s predstavniki potrošnikov in državljanov; poudarja, da so regionalna gospodarstva bistvena za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti;

| 35. | je prepričan, da so pobude od spodaj navzgor pomembne za ustvarjanje biotehnološke družbe in da je pristop, ki temelji na podjetništvu in povpraševanju in se izvaja skupaj s pristopom, ki ga usmerjajo vlade, bistvenega pomena; meni, da bi bilo treba za regionalne pobude zagotoviti ustrezne možnosti; poziva Komisijo, naj podpira takšne mreže in grozde, da bi spodbudila izmenjavo izkušenj. |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da so pobude od spodaj navzgor pomembne za ustvarjanje biotehnološke družbe in da je pristop, ki temelji na podjetništvu in povpraševanju in se izvaja skupaj s pristopom, ki ga usmerjajo vlade, bistvenega pomena; meni, da bi bilo treba za regionalne pobude zagotoviti ustrezne možnosti; poziva Komisijo, naj podpira takšne mreže in grozde, da bi spodbudila izmenjavo izkušenj.

Razvoj trgov in povečanje konkurenčnosti

| 36. | poziva Komisijo, naj finančno podporo v skladu s pobudo „Unija inovacij“ in vključno s prednostnimi nalogami pobude Obzorje 2020 usmeri v inovacije, s čimer bo spodbudila uvajanje znanstvenih izsledkov na trg in premostila t.i. dolino smrti za raziskave v Evropi; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj finančno podporo v skladu s pobudo „Unija inovacij“ in vključno s prednostnimi nalogami pobude Obzorje 2020 usmeri v inovacije, s čimer bo spodbudila uvajanje znanstvenih izsledkov na trg in premostila t.i. dolino smrti za raziskave v Evropi;

| 37. | meni, da obstaja cela vrsta odličnih instrumentov (javna naročila, standardizacija, davčne spodbude, programi potrjevanja in posebnega označevanja), ki lahko zagotovijo zadostno preskrbo s trajnostnimi in visokokakovostnimi bioproizvodi, pa tudi proizvodne sisteme, ki gospodarneje izkoriščajo vire; meni, da je potrebna reforma obstoječe zakonodaje; poziva Komisijo, naj oblikuje trajnostna merila za uporabo biomase, na katerih bi morali temeljiti tudi instrumenti za ustvarjanje trga; |
| --- | --- |

37.

meni, da obstaja cela vrsta odličnih instrumentov (javna naročila, standardizacija, davčne spodbude, programi potrjevanja in posebnega označevanja), ki lahko zagotovijo zadostno preskrbo s trajnostnimi in visokokakovostnimi bioproizvodi, pa tudi proizvodne sisteme, ki gospodarneje izkoriščajo vire; meni, da je potrebna reforma obstoječe zakonodaje; poziva Komisijo, naj oblikuje trajnostna merila za uporabo biomase, na katerih bi morali temeljiti tudi instrumenti za ustvarjanje trga;

| 38. | poudarja, da mora imeti biogospodarstvo, ki temelji na izkoriščanju bioloških virov namesto fosilne energije, trden politični okvir, ki bo upošteval ne le ekonomsko upravičenost, temveč tudi dejavnike družbene in ekološke trajnosti; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora imeti biogospodarstvo, ki temelji na izkoriščanju bioloških virov namesto fosilne energije, trden politični okvir, ki bo upošteval ne le ekonomsko upravičenost, temveč tudi dejavnike družbene in ekološke trajnosti;

| 39. | meni, da je vključevanje in obveščanje potrošnikov o izbiri bioproizvodov in storitev temeljnega pomena; v tem smislu poziva k razvoju standardizirane proizvodnje, ki bo temeljila na zadostnih merilih trajnosti, v Evropski uniji, saj meni, da ta lahko prispeva k spodbujanju evropskega trga tovrstnih proizvodov, ki bo koristil vsem; |
| --- | --- |

39.

meni, da je vključevanje in obveščanje potrošnikov o izbiri bioproizvodov in storitev temeljnega pomena; v tem smislu poziva k razvoju standardizirane proizvodnje, ki bo temeljila na zadostnih merilih trajnosti, v Evropski uniji, saj meni, da ta lahko prispeva k spodbujanju evropskega trga tovrstnih proizvodov, ki bo koristil vsem;

| 40. | meni, da življenjske dobe bioproizvodov ne bi smeli umetno skrajševati; proizvod bi moral biti zasnovan tako, da bi imel čim daljšo življenjsko dobo; |
| --- | --- |

40.

meni, da življenjske dobe bioproizvodov ne bi smeli umetno skrajševati; proizvod bi moral biti zasnovan tako, da bi imel čim daljšo življenjsko dobo;

| 41. | poudarja, da bo biogospodarstvo znatno prispevalo k razvoju podeželskih in obalnih območij; meni, da bi sinergija in tesno sodelovanje med vsemi udeleženci vrednostne verige, vključno z lokalnimi proizvajalci kmetijskih in gospodarskih surovin in biorafinerijami, lahko prispevala h krepitvi konkurenčnosti in k povečanju donosnosti podeželskih regij; poudarja, da je treba oblikovati dolgoročno strategijo za biogospodarstvo, ki bo ustrezno upoštevala potrebo po zagotovitvi prehranske varnosti; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da bo biogospodarstvo znatno prispevalo k razvoju podeželskih in obalnih območij; meni, da bi sinergija in tesno sodelovanje med vsemi udeleženci vrednostne verige, vključno z lokalnimi proizvajalci kmetijskih in gospodarskih surovin in biorafinerijami, lahko prispevala h krepitvi konkurenčnosti in k povečanju donosnosti podeželskih regij; poudarja, da je treba oblikovati dolgoročno strategijo za biogospodarstvo, ki bo ustrezno upoštevala potrebo po zagotovitvi prehranske varnosti;

| 42. | zahteva, da se razviti biološki in biotehnološki postopki uporabljajo pri proizvodnji obnovljivih bioloških virov, ki se pridobivajo iz odpadkov in posevkov, ki niso namenjeni prehrani, posamezni deli pa tudi v obstoječih kmetijskih in gozdarskih gospodarstvih; |
| --- | --- |

42.

zahteva, da se razviti biološki in biotehnološki postopki uporabljajo pri proizvodnji obnovljivih bioloških virov, ki se pridobivajo iz odpadkov in posevkov, ki niso namenjeni prehrani, posamezni deli pa tudi v obstoječih kmetijskih in gozdarskih gospodarstvih;

| 43. | zatrjuje, da je eno vodilnih načel biogospodarstva prispevati k učinkovitejši rabi virov ter k zmanjšanju odvisnosti od uvoženih surovin in energije ter neobnovljivih naravnih virov; opozarja na pomembnost gozdarskega sektorja in drugih biotehnoloških panog ter zatrjuje, da je mogoče neobnovljive fosilne surovine nadomestiti z ogljično nevtralnimi obnovljivimi naravnimi viri in surovinami, kot so les in lesna vlakna; poudarja, da te panoge ustvarjajo veliko proizvodov z visoko dodano vrednostjo, na primer kemikalij, zdravil, umetnih mas ter drugih inovativnih novih materialov, ter tudi nova delovna mesta; poudarja potencial biotehnologije, temelječe na morskih virih; |
| --- | --- |

43.

zatrjuje, da je eno vodilnih načel biogospodarstva prispevati k učinkovitejši rabi virov ter k zmanjšanju odvisnosti od uvoženih surovin in energije ter neobnovljivih naravnih virov; opozarja na pomembnost gozdarskega sektorja in drugih biotehnoloških panog ter zatrjuje, da je mogoče neobnovljive fosilne surovine nadomestiti z ogljično nevtralnimi obnovljivimi naravnimi viri in surovinami, kot so les in lesna vlakna; poudarja, da te panoge ustvarjajo veliko proizvodov z visoko dodano vrednostjo, na primer kemikalij, zdravil, umetnih mas ter drugih inovativnih novih materialov, ter tudi nova delovna mesta; poudarja potencial biotehnologije, temelječe na morskih virih;

| 44. | poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe, ki bodo trajnostno povečali potencial surovin, izboljšali njihovo izkoriščanje in zagotovili, da se bodo zbirali biološko razgradljivi odpadki – pri čemer se je treba izogibati dolgim prevozom – in da se bo uporaba biomase še naprej gibala v ekoloških mejah in ne bo zmanjšala funkcije ponorov ogljika; v zvezi s tem meni, da je treba nujno vzpostaviti trajnostna merila za uporabo biomase v energetiki, da bi zagotovili razpoložljivost biomase za namene, v okviru katerih je raba virov učinkovitejša, pri tem pa zagotoviti, da spodbude za pretvarjanje biomase v energijo ne bodo ustvarjale motenj na trgu in zmanjšale njene razpoložljivosti za proizvajalce; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe, ki bodo trajnostno povečali potencial surovin, izboljšali njihovo izkoriščanje in zagotovili, da se bodo zbirali biološko razgradljivi odpadki – pri čemer se je treba izogibati dolgim prevozom – in da se bo uporaba biomase še naprej gibala v ekoloških mejah in ne bo zmanjšala funkcije ponorov ogljika; v zvezi s tem meni, da je treba nujno vzpostaviti trajnostna merila za uporabo biomase v energetiki, da bi zagotovili razpoložljivost biomase za namene, v okviru katerih je raba virov učinkovitejša, pri tem pa zagotoviti, da spodbude za pretvarjanje biomase v energijo ne bodo ustvarjale motenj na trgu in zmanjšale njene razpoložljivosti za proizvajalce;

| 45. | meni, da je pomembno vlagati v biogospodarske dobavne verige ter tako zagotavljati surovine; zatrjuje, da bi morale biogospodarske strategije spodbujati ne samo bolj učinkovito uporabo gospodinjskih in komunalnih odpadkov, temveč tudi predelavo tokov stranskih proizvodov in ostankov iz kmetijstva in gozdarstva; poziva k boljši zakonodaji, ki bo omogočala delovanje in zagotavljala pravno varnost in močno podporo za trajnostno uporabo biogospodarskih virov in izkoriščanje surovin, politika pa naj v vseh pogledih temelji na prožnem dolgoročnem pristopu in spodbuja naložbe; |
| --- | --- |

45.

meni, da je pomembno vlagati v biogospodarske dobavne verige ter tako zagotavljati surovine; zatrjuje, da bi morale biogospodarske strategije spodbujati ne samo bolj učinkovito uporabo gospodinjskih in komunalnih odpadkov, temveč tudi predelavo tokov stranskih proizvodov in ostankov iz kmetijstva in gozdarstva; poziva k boljši zakonodaji, ki bo omogočala delovanje in zagotavljala pravno varnost in močno podporo za trajnostno uporabo biogospodarskih virov in izkoriščanje surovin, politika pa naj v vseh pogledih temelji na prožnem dolgoročnem pristopu in spodbuja naložbe;

| 46. | meni, da bi biogospodarstvo glede na usmeritve nove strategije za evropsko industrijsko politiko lahko pomembno prispevalo k preprečevanju procesa deindustrializacije, ki danes pesti Evropo, in k preobratu tega trenda z novimi strategijami, ki bodo na posameznih ozemljih spodbudile trg in ponovno vzpostavile konkurenčnost; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi biogospodarstvo glede na usmeritve nove strategije za evropsko industrijsko politiko lahko pomembno prispevalo k preprečevanju procesa deindustrializacije, ki danes pesti Evropo, in k preobratu tega trenda z novimi strategijami, ki bodo na posameznih ozemljih spodbudile trg in ponovno vzpostavile konkurenčnost;

| 47. | odločno poziva Evropsko komisijo, naj okolju škodljive subvencije opredeli kot „rezultat vladnega ukrepa, ki potrošnikom ali proizvajalcem daje prednost, da bi dodatno zaslužili ali znižali svoje stroške, vendar takšno ravnanje diskriminira dobro okoljsko prakso“ (3); poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma in do leta 2014 sprejmejo konkretne načrte na podlagi te opredelitve za postopno opustitev vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020, vključno s subvencijami, ki spodbujajo neučinkovito rabo obnovljivih virov, in subvencijami za fosilna goriva, ter naj poročajo o napredku prek nacionalnih programov reform; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost, da subvencije za izkoriščanje biomaterialov v energetiki že sedaj ogrožajo doseganje ciljev na področju učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

47.

odločno poziva Evropsko komisijo, naj okolju škodljive subvencije opredeli kot „rezultat vladnega ukrepa, ki potrošnikom ali proizvajalcem daje prednost, da bi dodatno zaslužili ali znižali svoje stroške, vendar takšno ravnanje diskriminira dobro okoljsko prakso“ (3); poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma in do leta 2014 sprejmejo konkretne načrte na podlagi te opredelitve za postopno opustitev vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020, vključno s subvencijami, ki spodbujajo neučinkovito rabo obnovljivih virov, in subvencijami za fosilna goriva, ter naj poročajo o napredku prek nacionalnih programov reform; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost, da subvencije za izkoriščanje biomaterialov v energetiki že sedaj ogrožajo doseganje ciljev na področju učinkovite rabe virov;

| 48. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi rastoče povpraševanje po biomasi, zlasti lesu, lahko sprožilo obsežno krčenje gozdov v državah v razvoju, kjer se emisije toplogrednih plinov ne upoštevajo v okviru Kjotskega protokola; poudarja, da lahko to vpliva na kakovost tal, vodne cikle in biotsko raznovrstnost ter poveča pritisk na mednarodne sporazume, kot sta Konvencija o biološki raznovrstnosti (CBD) in program Združenih narodov za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju (REDD); se prav tako boji, da bo rastoče povpraševanje po lesnih izdelkih, glede na to, da so sistemi upravljanja z zemljišči v številnih državah v razvoju šibki, lahko povzročilo nezakonito izkoriščanje gozdov in oslabilo prostovoljne sporazume o partnerstvu v okviru akcijskega načrta za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT); |
| --- | --- |

48.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi rastoče povpraševanje po biomasi, zlasti lesu, lahko sprožilo obsežno krčenje gozdov v državah v razvoju, kjer se emisije toplogrednih plinov ne upoštevajo v okviru Kjotskega protokola; poudarja, da lahko to vpliva na kakovost tal, vodne cikle in biotsko raznovrstnost ter poveča pritisk na mednarodne sporazume, kot sta Konvencija o biološki raznovrstnosti (CBD) in program Združenih narodov za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju (REDD); se prav tako boji, da bo rastoče povpraševanje po lesnih izdelkih, glede na to, da so sistemi upravljanja z zemljišči v številnih državah v razvoju šibki, lahko povzročilo nezakonito izkoriščanje gozdov in oslabilo prostovoljne sporazume o partnerstvu v okviru akcijskega načrta za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT);

| 49. | poudarja, da bo prehod na biogospodarstvo prispeval k nadaljnjemu vključevanju rezultatov konference Rio+20 v politike Evropske unije; meni, da bi Evropska unija morala dodatno okrepiti svoj prispevek v okviru pobud, namenjenih lajšanju prehoda na vključujoče zeleno gospodarstvo na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da bo prehod na biogospodarstvo prispeval k nadaljnjemu vključevanju rezultatov konference Rio+20 v politike Evropske unije; meni, da bi Evropska unija morala dodatno okrepiti svoj prispevek v okviru pobud, namenjenih lajšanju prehoda na vključujoče zeleno gospodarstvo na mednarodni ravni;

| 50. | poziva EU, naj postane zelo dinamično mednarodno središče za raziskave in inovacije na področju biogospodarstva; meni, da se bo z razvojem novih proizvodov, postopkov in storitev na podlagi obnovljivih virov okrepila konkurenčnost evropske industrije in da bo ta prevzela vodilno mednarodno vlogo; |
| --- | --- |

50.

poziva EU, naj postane zelo dinamično mednarodno središče za raziskave in inovacije na področju biogospodarstva; meni, da se bo z razvojem novih proizvodov, postopkov in storitev na podlagi obnovljivih virov okrepila konkurenčnost evropske industrije in da bo ta prevzela vodilno mednarodno vlogo;

| 51. | meni, da je nujno treba razviti mednarodno zavezujoče standarde trajnosti za vsa področja rabe biomase ter zavezujoča merila o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi; poziva EU, naj si prizadeva za sprejetje mednarodnih sporazumov in zlasti najmanj razvitim državam nameni ustrezno institucionalno in tehnično podporo za zagotovitev trajnostne uporabe biomase. |
| --- | --- |

51.

meni, da je nujno treba razviti mednarodno zavezujoče standarde trajnosti za vsa področja rabe biomase ter zavezujoča merila o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi; poziva EU, naj si prizadeva za sprejetje mednarodnih sporazumov in zlasti najmanj razvitim državam nameni ustrezno institucionalno in tehnično podporo za zagotovitev trajnostne uporabe biomase.

| 52. | meni, da bo model biogospodarstva, oblikovan v okviru te strategije, omogočil odpravo težav, ki so se pojavljale v zvezi s tem, in da bo v daljšem časovnem obdobju lahko vzpostavil bolj trajnostne in učinkovitejše vzorce proizvodnje, porabe, razvoja in načinov življenja in z novimi povezavami med področji gospodarstva, okolja in kakovosti družbenega življenja ponovno spodbudil rast evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

52.

meni, da bo model biogospodarstva, oblikovan v okviru te strategije, omogočil odpravo težav, ki so se pojavljale v zvezi s tem, in da bo v daljšem časovnem obdobju lahko vzpostavil bolj trajnostne in učinkovitejše vzorce proizvodnje, porabe, razvoja in načinov življenja in z novimi povezavami med področji gospodarstva, okolja in kakovosti družbenega življenja ponovno spodbudil rast evropskega gospodarstva;

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0223.

(2)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 21.

(3)  Povzeto po opredelitvi OECD (1998 in 2005), objavljeni v IEEP et al., 2007, glej http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm

---

Sreda, 3. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Politični sporazum o večletnem finančnem okviru

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o političnem sporazumu o večletnem finančnem okviru 2014–2020 (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310, 311, 312 in 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 v interesu doseganja pozitivnega izida postopka odobritve večletnega finančnega okvira 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o izidu zasedanja Evropskega sveta 7. in 8. Februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o izidu zasedanja Evropskega sveta 7. in 8. Februarja 2013 o večletnem finančnem okviru (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 8. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 8. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in (4) Poslovnika,

| 1. | pozdravlja politični sporazum o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki je bil po dolgotrajnih in napornih pogajanjih dosežen 27. junija 2013 na najvišji politični ravni med Parlamentom, predsedstvom Sveta in Komisijo; priznava pomembno vlogo irskega predsedstva pri doseganju tega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja politični sporazum o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ki je bil po dolgotrajnih in napornih pogajanjih dosežen 27. junija 2013 na najvišji politični ravni med Parlamentom, predsedstvom Sveta in Komisijo; priznava pomembno vlogo irskega predsedstva pri doseganju tega sporazuma;

| 2. | poudarja, da so bile zahvaljujoč vztrajnosti Parlamenta v pogajanjih prvič sprejete številne določbe, ki bodo zagotovile, da bo novi finančni okvir deloval usklajeno in pregledno ter se bo bolje odzival na potrebe državljanov EU; še posebej opozarja na nove ureditve, ki se nanašajo na pregled večletnega finančnega okvira, prožnost, lastna sredstva ter enotnost in preglednost proračuna in ki so bile v pogajanjih prednostna naloga Parlamenta; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so bile zahvaljujoč vztrajnosti Parlamenta v pogajanjih prvič sprejete številne določbe, ki bodo zagotovile, da bo novi finančni okvir deloval usklajeno in pregledno ter se bo bolje odzival na potrebe državljanov EU; še posebej opozarja na nove ureditve, ki se nanašajo na pregled večletnega finančnega okvira, prožnost, lastna sredstva ter enotnost in preglednost proračuna in ki so bile v pogajanjih prednostna naloga Parlamenta;

| 3. | izraža pripravljenost, da se o uredbi o večletnem finančnem okviru in novem Medinstitucionalnem sporazumu glasuje zgodaj jeseni, takoj ko bodo izpolnjeni potrebni tehnični in pravni pogoji za dokončno oblikovanje njunih besedil ob upoštevanju splošnega sporazuma, ki sta ga dosegla Svet in Parlament; |
| --- | --- |

3.

izraža pripravljenost, da se o uredbi o večletnem finančnem okviru in novem Medinstitucionalnem sporazumu glasuje zgodaj jeseni, takoj ko bodo izpolnjeni potrebni tehnični in pravni pogoji za dokončno oblikovanje njunih besedil ob upoštevanju splošnega sporazuma, ki sta ga dosegla Svet in Parlament;

| 4. | vseeno ponavlja stališče, ki ga je izrazil v navedeni resoluciji z dne 13. marca 2013 o večletnem finančnem okviru, da bo za uredbo o večletnem finančnem okviru glasoval le, če bo brezpogojno zagotovljeno, da bodo neporavnane terjatve za leto 2013 krite v celoti; zato pričakuje, da bo Svet sprejel uraden sklep o predlogu spremembe proračuna št. 2/2013 v višini 7,3 milijarde EUR najpozneje do zasedanja Sveta za ekonomske in finančne zadeve 9. julija 2013; vztraja, da mora Svet izpolniti svojo politično zavezo, da bo brez odlašanja sprejel dodatno spremembo proračuna, da bi se izognili pomanjkanju sredstev za plačila, kar bi utegnilo konec leta 2013 privesti do strukturnega primanjkljaja v proračunu EU; izjavlja, da Parlament ne bo dal soglasja k uredbi o večletnem finančnem okviru ali pa ne bo sprejel proračuna za leto 2014, dokler Svet ne bo sprejel omenjene dodatne spremembe proračuna, s katero bo pokrit še preostali primanjkljaj, kot ga je izračunala Komisija; |
| --- | --- |

4.

vseeno ponavlja stališče, ki ga je izrazil v navedeni resoluciji z dne 13. marca 2013 o večletnem finančnem okviru, da bo za uredbo o večletnem finančnem okviru glasoval le, če bo brezpogojno zagotovljeno, da bodo neporavnane terjatve za leto 2013 krite v celoti; zato pričakuje, da bo Svet sprejel uraden sklep o predlogu spremembe proračuna št. 2/2013 v višini 7,3 milijarde EUR najpozneje do zasedanja Sveta za ekonomske in finančne zadeve 9. julija 2013; vztraja, da mora Svet izpolniti svojo politično zavezo, da bo brez odlašanja sprejel dodatno spremembo proračuna, da bi se izognili pomanjkanju sredstev za plačila, kar bi utegnilo konec leta 2013 privesti do strukturnega primanjkljaja v proračunu EU; izjavlja, da Parlament ne bo dal soglasja k uredbi o večletnem finančnem okviru ali pa ne bo sprejel proračuna za leto 2014, dokler Svet ne bo sprejel omenjene dodatne spremembe proračuna, s katero bo pokrit še preostali primanjkljaj, kot ga je izračunala Komisija;

| 5. | poleg tega poudarja, da je uredbo o večletnem finančnem okviru mogoče pravno sprejeti le, če bo dosežen politični dogovor o ustrezni pravni podlagi, zlasti o temah, ki jih obravnava tudi ta uredba; izraža pripravljenost za čimprejšnjo sklenitev pogajanj o pravni podlagi za večletne programe in znova potrjuje pripadnost načelu, da ni nič dogovorjeno, dokler ni dogovorjeno vse. vztraja, da je treba v celoti spoštovati zakonodajna pooblastila, ki jih ima Parlament po Lizbonski pogodbi, in poziva Svet, naj se ustrezno pogaja o vseh delih pravne podlage, ki se nanaša na večletni finančni okvir pozdravlja politične sporazume, ki so bili doslej sprejeti o novih večletnih programih EU; |
| --- | --- |

5.

poleg tega poudarja, da je uredbo o večletnem finančnem okviru mogoče pravno sprejeti le, če bo dosežen politični dogovor o ustrezni pravni podlagi, zlasti o temah, ki jih obravnava tudi ta uredba; izraža pripravljenost za čimprejšnjo sklenitev pogajanj o pravni podlagi za večletne programe in znova potrjuje pripadnost načelu, da ni nič dogovorjeno, dokler ni dogovorjeno vse. vztraja, da je treba v celoti spoštovati zakonodajna pooblastila, ki jih ima Parlament po Lizbonski pogodbi, in poziva Svet, naj se ustrezno pogaja o vseh delih pravne podlage, ki se nanaša na večletni finančni okvir pozdravlja politične sporazume, ki so bili doslej sprejeti o novih večletnih programih EU;

| 6. | se zaveda, da morajo nekatere države članice konsolidirati javne finance; kljub temu meni, da skupna višina prihodnjega večletnega finančnega okvira, kot jo je določil Evropski svet, ne zadostuje za uresničitev političnih ciljev EU in uspešno izvajanje strategije Evropa 2020; izraža zaskrbljenost, da omenjeni znesek morda ne bo zadostoval in da EU ne bo dobila sredstev, ki jih potrebuje, da bi za prebroditev sedanje krize delovala usklajeno in da bi postala močnejša; obžaluje, da države članice še naprej podcenjujejo vlogo proračuna EU in njegov prispevek k okrepitvi gospodarskega upravljanja in fiskalnega usklajevanja po vsej EU; poleg tega se boji, da se bo zaradi prenizkih zgornjih meja večletnega finančnega okvira manevrski prostor Parlamenta v letnih proračunskih postopkih občutno zmanjšal; |
| --- | --- |

6.

se zaveda, da morajo nekatere države članice konsolidirati javne finance; kljub temu meni, da skupna višina prihodnjega večletnega finančnega okvira, kot jo je določil Evropski svet, ne zadostuje za uresničitev političnih ciljev EU in uspešno izvajanje strategije Evropa 2020; izraža zaskrbljenost, da omenjeni znesek morda ne bo zadostoval in da EU ne bo dobila sredstev, ki jih potrebuje, da bi za prebroditev sedanje krize delovala usklajeno in da bi postala močnejša; obžaluje, da države članice še naprej podcenjujejo vlogo proračuna EU in njegov prispevek k okrepitvi gospodarskega upravljanja in fiskalnega usklajevanja po vsej EU; poleg tega se boji, da se bo zaradi prenizkih zgornjih meja večletnega finančnega okvira manevrski prostor Parlamenta v letnih proračunskih postopkih občutno zmanjšal;

| 7. | poudarja, da je treba do konca leta 2016 obvezno izvesti pregled in nato še revizijo prihodnjega večletnega finančnega okvira, da bosta lahko prihodnja Komisija in Parlament znova ocenila politične naloge EU, okvir prilagodila novim izzivom in potrebam ter v celoti upoštevala najnovejše makroekonomske napovedi; vztraja, da je treba hkrati z obveznim pregledom odhodkov in prihodkov v proračunu EU, ki ga bo opravila Komisija, pripraviti zakonodajni predlog za revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru, kakor je navedeno v izjavi Komisije, ki je priložena tej uredbi; namerava omenjeno obvezno revizijo večletnega finančnega okvira postaviti kot osrednji pogoj pri imenovanju novega predsednika Komisije; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba do konca leta 2016 obvezno izvesti pregled in nato še revizijo prihodnjega večletnega finančnega okvira, da bosta lahko prihodnja Komisija in Parlament znova ocenila politične naloge EU, okvir prilagodila novim izzivom in potrebam ter v celoti upoštevala najnovejše makroekonomske napovedi; vztraja, da je treba hkrati z obveznim pregledom odhodkov in prihodkov v proračunu EU, ki ga bo opravila Komisija, pripraviti zakonodajni predlog za revizijo uredbe o večletnem finančnem okviru, kakor je navedeno v izjavi Komisije, ki je priložena tej uredbi; namerava omenjeno obvezno revizijo večletnega finančnega okvira postaviti kot osrednji pogoj pri imenovanju novega predsednika Komisije;

| 8. | znova opozarja na ključno vlogo večje prožnosti v večletnem finančnem okviru 2014–2020, da bo mogoče v celoti izrabiti zgornje meje tega okvira za obveznosti (960 milijard EUR) in plačila (908,4 milijarde EUR), kot jih je določil Evropski svet; zato pozdravlja dejstvo, da je Svet odobril dva poglavitna predloga Parlamenta, namreč da se določi skupna razlika do zgornje meje za plačila in skupna razlika do zgornje meje za obveznosti, kar bo omogočilo samodejen prenos neporabljenih sredstev v naslednje proračunsko leto; obžaluje pa omejitve, ki jih je uvedel Svet (časovne ali povezane z zneski), saj utegnejo preprečiti, da bi se ta instrumenta v celoti uporabila; meni, da bi moralo biti izboljšanje teh mehanizmov sestavni del revizije večletnega finančnega okvira, ki jo bo predlagala Komisija po volitvah; |
| --- | --- |

8.

znova opozarja na ključno vlogo večje prožnosti v večletnem finančnem okviru 2014–2020, da bo mogoče v celoti izrabiti zgornje meje tega okvira za obveznosti (960 milijard EUR) in plačila (908,4 milijarde EUR), kot jih je določil Evropski svet; zato pozdravlja dejstvo, da je Svet odobril dva poglavitna predloga Parlamenta, namreč da se določi skupna razlika do zgornje meje za plačila in skupna razlika do zgornje meje za obveznosti, kar bo omogočilo samodejen prenos neporabljenih sredstev v naslednje proračunsko leto; obžaluje pa omejitve, ki jih je uvedel Svet (časovne ali povezane z zneski), saj utegnejo preprečiti, da bi se ta instrumenta v celoti uporabila; meni, da bi moralo biti izboljšanje teh mehanizmov sestavni del revizije večletnega finančnega okvira, ki jo bo predlagala Komisija po volitvah;

| 9. | poudarja, da bi morala nova pravila glede prožnosti pri obveznostih v večletnem finančnem okviru 2014–2020 privesti do dodelitve dodatnih sredstev za programe rasti in zaposlovanja, zlasti za pobudo za zaposlovanje mladih, da bo poskrbljeno za nepretrgano financiranje in da bodo dogovorjene zgornje meje čim bolje izrabljene; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morala nova pravila glede prožnosti pri obveznostih v večletnem finančnem okviru 2014–2020 privesti do dodelitve dodatnih sredstev za programe rasti in zaposlovanja, zlasti za pobudo za zaposlovanje mladih, da bo poskrbljeno za nepretrgano financiranje in da bodo dogovorjene zgornje meje čim bolje izrabljene;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da bodo proračunska sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih izplačana že v začetku programskega obdobja, namreč v letih 2014 in 2015, in vztraja, da bo treba z letom 2016 poiskati dodatna sredstva, da se zagotovi trajnostnost in učinkovitost tega programa; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da bodo proračunska sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih izplačana že v začetku programskega obdobja, namreč v letih 2014 in 2015, in vztraja, da bo treba z letom 2016 poiskati dodatna sredstva, da se zagotovi trajnostnost in učinkovitost tega programa;

| 11. | poudarja, da bodo zaradi vztrajnosti Parlamenta v začetku programskega obdobja, torej v letih 2014 in 2015, izplačana tudi proračunska sredstva za programe Obzorje 2020, Erasmus in COSME, da se zmanjša primanjkljaj v financiranju med proračunoma za leti 2013 in 2014; poleg tega vztraja, da je treba dodatna finančna sredstva nujno zagotoviti tudi za digitalni načrt; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bodo zaradi vztrajnosti Parlamenta v začetku programskega obdobja, torej v letih 2014 in 2015, izplačana tudi proračunska sredstva za programe Obzorje 2020, Erasmus in COSME, da se zmanjša primanjkljaj v financiranju med proračunoma za leti 2013 in 2014; poleg tega vztraja, da je treba dodatna finančna sredstva nujno zagotoviti tudi za digitalni načrt;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je bilo poskrbljeno za dodatno povečanje sredstev za program razdeljevanja hrane do zneska 1 milijarde EUR, države članice pa bodo to povečanje lahko porabile za pomoč najbolj prikrajšanim osebam v Uniji; pričakuje, da se bosta Svet in Parlament med potekajočimi pogajanji o pravni podlagi za omenjeni program čim prej dogovorila o konkretnih podrobnostih glede izvrševanja teh obveznosti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je bilo poskrbljeno za dodatno povečanje sredstev za program razdeljevanja hrane do zneska 1 milijarde EUR, države članice pa bodo to povečanje lahko porabile za pomoč najbolj prikrajšanim osebam v Uniji; pričakuje, da se bosta Svet in Parlament med potekajočimi pogajanji o pravni podlagi za omenjeni program čim prej dogovorila o konkretnih podrobnostih glede izvrševanja teh obveznosti;

| 13. | obžaluje dejstvo, da Svet ni dosegel napredka pri reformi sistema lastnih sredstev na podlagi zakonodajnih predlogov, ki jih je pripravila Komisija; poudarja, da bi se moral proračun EU napajati z resničnimi lastnimi sredstvi, kot določa Pogodba, in izraža zavezanost reformi, s katero bo delež prispevkov na osnovi BND v proračun EU zmanjšan, tako da bo znašal največ 40 %; glede na to pričakuje, da bo skupna izjava o virih lastnih sredstev, o kateri so se dogovorile tri institucije EU, omogočila oprijemljiv napredek, zlasti v luči vmesnega pregleda in revizije večletnega finančnega okvira; zato poziva, da se sočasno z uradnim sprejetjem uredbe o večletnem finančnem okviru skliče skupino na visoki ravni za lastna sredstva z nalogo, naj preuči vse vidike reforme sistema lastnih sredstev; |
| --- | --- |

13.

obžaluje dejstvo, da Svet ni dosegel napredka pri reformi sistema lastnih sredstev na podlagi zakonodajnih predlogov, ki jih je pripravila Komisija; poudarja, da bi se moral proračun EU napajati z resničnimi lastnimi sredstvi, kot določa Pogodba, in izraža zavezanost reformi, s katero bo delež prispevkov na osnovi BND v proračun EU zmanjšan, tako da bo znašal največ 40 %; glede na to pričakuje, da bo skupna izjava o virih lastnih sredstev, o kateri so se dogovorile tri institucije EU, omogočila oprijemljiv napredek, zlasti v luči vmesnega pregleda in revizije večletnega finančnega okvira; zato poziva, da se sočasno z uradnim sprejetjem uredbe o večletnem finančnem okviru skliče skupino na visoki ravni za lastna sredstva z nalogo, naj preuči vse vidike reforme sistema lastnih sredstev;

| 14. | pozdravlja izid pogajanj o enotnosti in preglednosti proračuna EU; meni, da bi moral biti morebitni proračun evroobmočja, če bo uveden nekoč v prihodnosti, del proračuna EU oziroma bi mu moral biti priložen; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja izid pogajanj o enotnosti in preglednosti proračuna EU; meni, da bi moral biti morebitni proračun evroobmočja, če bo uveden nekoč v prihodnosti, del proračuna EU oziroma bi mu moral biti priložen;

| 15. | meni, da je postopek, ki je privedel do sporazuma o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in ki je v resnici Parlament prikrajšal za resnične proračunske pristojnosti, kot mu jih podeljuje PDEU, vreden obžalovanja; meni, da številna srečanja njegove delegacije in predsedstev Sveta, ki so v zadnjih letih potekala ob robu zadevnih sej Sveta za splošne zadeve, pa tudi njegova udeležba na neuradnih srečanjih Sveta na temo večletnega finančnega okvira niso služili jasnemu namenu, saj niso prav nič vplivali na duha, urnik in vsebino pogajanj oziroma na stališče Sveta, vključno s tem, da je treba razlikovati med zakonodajnimi in proračunskimi vidiki sporazuma o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

15.

meni, da je postopek, ki je privedel do sporazuma o večletnem finančnem okviru 2014–2020 in ki je v resnici Parlament prikrajšal za resnične proračunske pristojnosti, kot mu jih podeljuje PDEU, vreden obžalovanja; meni, da številna srečanja njegove delegacije in predsedstev Sveta, ki so v zadnjih letih potekala ob robu zadevnih sej Sveta za splošne zadeve, pa tudi njegova udeležba na neuradnih srečanjih Sveta na temo večletnega finančnega okvira niso služili jasnemu namenu, saj niso prav nič vplivali na duha, urnik in vsebino pogajanj oziroma na stališče Sveta, vključno s tem, da je treba razlikovati med zakonodajnimi in proračunskimi vidiki sporazuma o večletnem finančnem okviru;

| 16. | zato poziva Odbor za proračun, naj v sodelovanju z Odborom za ustavne zadeve oblikuje potrebne sklepe in pripravi nove predloge o tem, kako naj ta pogajanja potekajo, da bi zagotovili demokratičnost in preglednost celotnega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

16.

zato poziva Odbor za proračun, naj v sodelovanju z Odborom za ustavne zadeve oblikuje potrebne sklepe in pripravi nove predloge o tem, kako naj ta pogajanja potekajo, da bi zagotovili demokratičnost in preglednost celotnega zakonodajnega postopka;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter drugim zadevnim institucijam in organom. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter drugim zadevnim institucijam in organom.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0360.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Varnost v cestnem prometu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011–2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“ (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020“ (COM(2010)0389),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Izvajanje cilja 6 iz usmeritev politike Evropske komisije na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020 – Prvi mejnik pri oblikovanju strategije o poškodbah“ (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Izvajanje cilja 6 iz usmeritev politike Evropske komisije na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020 – Prvi mejnik pri oblikovanju strategije o poškodbah“ (SWD(2013)0094),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „Usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 (3)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „Usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 (3)“,

| — | ob upoštevanju Svetovnega poročila o preprečevanju poškodb v cestnem prometu, ki sta ga leta 2004 skupaj objavila Svetovna banka in Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svetovnega poročila o preprečevanju poškodb v cestnem prometu, ki sta ga leta 2004 skupaj objavila Svetovna banka in Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o eCall: nova storitev 112 za državljane (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o eCall: nova storitev 112 za državljane (4),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je v cestnoprometnih nesrečah v Evropski uniji leta 2011 umrlo več kot 30 000 ljudi, skoraj 1 500 000 pa je bilo poškodovanih (med njimi več kot 250 000 huje); |
| --- | --- |

A.

ker je v cestnoprometnih nesrečah v Evropski uniji leta 2011 umrlo več kot 30 000 ljudi, skoraj 1 500 000 pa je bilo poškodovanih (med njimi več kot 250 000 huje);

| B. | ker vsaki nesreči, ki je usodna za življenje, sledijo štiri, ki povzročijo trajno invalidnost, 40, ki se končajo z lažjimi poškodbami, in deset, ki se končajo s hujšimi poškodbami; |
| --- | --- |

B.

ker vsaki nesreči, ki je usodna za življenje, sledijo štiri, ki povzročijo trajno invalidnost, 40, ki se končajo z lažjimi poškodbami, in deset, ki se končajo s hujšimi poškodbami;

| C. | ker se več kot polovica vseh hujših poškodb zgodi znotraj mestnih območij, žrtve pa so zlasti pešci, motoristi, kolesarji (med njimi vozniki električnih koles) in drugi šibkejši udeleženci v prometu; |
| --- | --- |

C.

ker se več kot polovica vseh hujših poškodb zgodi znotraj mestnih območij, žrtve pa so zlasti pešci, motoristi, kolesarji (med njimi vozniki električnih koles) in drugi šibkejši udeleženci v prometu;

| D. | ker so glavni razlogi za smrtne žrtve in hujše poškodbe v prometu nedelujoča oprema, konstrukcija cest, slabo vzdrževanje cest in vedenje voznikov, med drugim v zvezi s hitrostjo vožnje; ker je hitrost neposredno povezana s resnostjo poškodb in ker nekatere države članice razmišljajo o višjih omejitvah hitrosti na avtocestah; |
| --- | --- |

D.

ker so glavni razlogi za smrtne žrtve in hujše poškodbe v prometu nedelujoča oprema, konstrukcija cest, slabo vzdrževanje cest in vedenje voznikov, med drugim v zvezi s hitrostjo vožnje; ker je hitrost neposredno povezana s resnostjo poškodb in ker nekatere države članice razmišljajo o višjih omejitvah hitrosti na avtocestah;

| E. | ker je udeležba v prometni nesreči eden izmed glavnih razlogov za hospitalizacijo evropskih državljanov, mlajših od 45 let, in ker so številne hujše poškodbe vzrok za trajne bolečine ali invalidnost; |
| --- | --- |

E.

ker je udeležba v prometni nesreči eden izmed glavnih razlogov za hospitalizacijo evropskih državljanov, mlajših od 45 let, in ker so številne hujše poškodbe vzrok za trajne bolečine ali invalidnost;

| F. | ker igra odzivni čas reševalnih služb (zlato pravilo prve ure) pomembno vlogo pri reševanju življenj, kar vključuje tako prvo pomoč kot tudi kakovost nege; |
| --- | --- |

F.

ker igra odzivni čas reševalnih služb (zlato pravilo prve ure) pomembno vlogo pri reševanju življenj, kar vključuje tako prvo pomoč kot tudi kakovost nege;

| G. | ker so po ocenah socialno-ekonomski stroški poškodb, ki so bile posledica prometnih nesreč, za leto 2012 znašali 2 % BDP ali okoli 250 milijard (5); |
| --- | --- |

G.

ker so po ocenah socialno-ekonomski stroški poškodb, ki so bile posledica prometnih nesreč, za leto 2012 znašali 2 % BDP ali okoli 250 milijard (5);

| H. | ker so evropski ukrepi na tem področju prinesli dobre rezultate; |
| --- | --- |

H.

ker so evropski ukrepi na tem področju prinesli dobre rezultate;

| 1. | podpira pobudo Komisije, da se pri dejavnostih v zvezi z varnostjo v cestnem prometu prednost nameni hujšim poškodbam; |
| --- | --- |

1.

podpira pobudo Komisije, da se pri dejavnostih v zvezi z varnostjo v cestnem prometu prednost nameni hujšim poškodbam;

| 2. | je zadovoljen, da je Komisija sprejela skupno evropsko opredelitev hujših poškodb, ki temelji na vsesplošno sprejeti klasifikaciji poškodb, imenovani popolnoma skrajšana lestvica poškodb (Maximum Abbreviated Injury Scale); |
| --- | --- |

2.

je zadovoljen, da je Komisija sprejela skupno evropsko opredelitev hujših poškodb, ki temelji na vsesplošno sprejeti klasifikaciji poškodb, imenovani popolnoma skrajšana lestvica poškodb (Maximum Abbreviated Injury Scale);

| 3. | poziva države članice, naj hitro uvedejo skupno evropsko opredelitev hudih poškodb v cestnem prometu in na njeni osnovi zberejo statistične podatke glede na vrsto prevoza, vključno s šibkejšimi udeleženci v prometu, in glede na vrsto cestne infrastrukture, ter o njih poročajo za leto 2014; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj hitro uvedejo skupno evropsko opredelitev hudih poškodb v cestnem prometu in na njeni osnovi zberejo statistične podatke glede na vrsto prevoza, vključno s šibkejšimi udeleženci v prometu, in glede na vrsto cestne infrastrukture, ter o njih poročajo za leto 2014;

| 4. | poziva Komisijo, naj na osnovi zbranih podatkov določi ambiciozen cilj znižanja števila poškodb v cestnem prometu za 40 % v obdobju 2014-2020 ter naj si kot dolgoročni cilj zastavi mednarodno pobudo ,,prihodnost brez žrtev (Vision Zero); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj na osnovi zbranih podatkov določi ambiciozen cilj znižanja števila poškodb v cestnem prometu za 40 % v obdobju 2014-2020 ter naj si kot dolgoročni cilj zastavi mednarodno pobudo ,,prihodnost brez žrtev (Vision Zero);

| 5. | meni, da razvoj skupnega mehanizma za zbiranje podatkov in poročanje o njih ne bi smel zavirati nujnih ukrepov na ravni EU za znižanje števila žrtev hudih poškodb v cestnem prometu; |
| --- | --- |

5.

meni, da razvoj skupnega mehanizma za zbiranje podatkov in poročanje o njih ne bi smel zavirati nujnih ukrepov na ravni EU za znižanje števila žrtev hudih poškodb v cestnem prometu;

| 6. | pozdravlja prednostne naloge Komisije za razvoj globalne strategije, ki bo zajemala posledice trčenja, strategijo ukrepanja pri nesrečah, prvo pomoč in reševalne službe ter dolgotrajne postopke rehabilitacije, in poziva k hitri izvedbi teh nalog; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prednostne naloge Komisije za razvoj globalne strategije, ki bo zajemala posledice trčenja, strategijo ukrepanja pri nesrečah, prvo pomoč in reševalne službe ter dolgotrajne postopke rehabilitacije, in poziva k hitri izvedbi teh nalog;

Takojšnje znižanje števila hudih poškodb na evropskih cestah

| 7. | poudarja, da je treba cel niz obstoječih zakonov in ukrepov ustrezneje in pravočasno izvajati, da bi zmanjšali posledice trčenj, okrepili varnost za udeležence v prometu in zmanjšali število hudih poškodb; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba cel niz obstoječih zakonov in ukrepov ustrezneje in pravočasno izvajati, da bi zmanjšali posledice trčenj, okrepili varnost za udeležence v prometu in zmanjšali število hudih poškodb;

| 8. | poziva Komisijo, naj ponovno preuči svojo zakonodajo v zvezi s pasivno in aktivno varnostjo vozil ter jo prilagodi najnovejšemu tehničnemu razvoju ter naj podpre uvedbo v avtomobile vgrajenih tehnologij za spoštovanje predpisov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj ponovno preuči svojo zakonodajo v zvezi s pasivno in aktivno varnostjo vozil ter jo prilagodi najnovejšemu tehničnemu razvoju ter naj podpre uvedbo v avtomobile vgrajenih tehnologij za spoštovanje predpisov;

| 9. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj varne in „inteligentne“ cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj podpre razvoj varne in „inteligentne“ cestne infrastrukture;

| 10. | poziva Komisijo, naj posreduje natančne podatke o tem, kako so države članice prenesle Direktivo 2011/82/EU o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj posreduje natančne podatke o tem, kako so države članice prenesle Direktivo 2011/82/EU o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu;

| 11. | poziva države članice, naj nadaljujejo prizadevanja za preprečevanje vožnje pod vplivom alkohola ali drog in za izmenjavo najboljših praks pri ocenjevanju in rehabilitaciji storilcev prometnih prekrškov; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj nadaljujejo prizadevanja za preprečevanje vožnje pod vplivom alkohola ali drog in za izmenjavo najboljših praks pri ocenjevanju in rehabilitaciji storilcev prometnih prekrškov;

Varstvo šibkejših udeležencev v prometu

| 12. | ugotavlja, da pešci in kolesarji skupaj predstavljajo 50 % vseh smrtnih žrtev prometnih nesreč v mestih in velik delež huje poškodovanih; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da pešci in kolesarji skupaj predstavljajo 50 % vseh smrtnih žrtev prometnih nesreč v mestih in velik delež huje poškodovanih;

| 13. | podpira spremljanje in nadaljnji razvoj tehničnih standardov in politike za zaščito najšibkejših udeležencev v prometu, in sicer starejših, otrok, invalidov in kolesarjev, ki naj bosta del skupnih prizadevanj za spodbujanje pravic ranljivih udeležencev v cestnem prometu v zakonodaji EU in prometni politiki; |
| --- | --- |

13.

podpira spremljanje in nadaljnji razvoj tehničnih standardov in politike za zaščito najšibkejših udeležencev v prometu, in sicer starejših, otrok, invalidov in kolesarjev, ki naj bosta del skupnih prizadevanj za spodbujanje pravic ranljivih udeležencev v cestnem prometu v zakonodaji EU in prometni politiki;

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi pregled mestnih območij, kjer je omejitev hitrosti 30 km/h, in preuči učinek te omejitve na zmanjšanje števila nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pripravi pregled mestnih območij, kjer je omejitev hitrosti 30 km/h, in preuči učinek te omejitve na zmanjšanje števila nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami;

| 15. | poziva države članice, naj poudarijo pomen kampanj za obveščanje in usposabljanje v zvezi z varnejšim kolesarjenjem in hojo ter politik, ki ju spodbujajo, po potrebi tudi v povezavi z javno in kolektivno mobilnostjo, saj je varnost kolesarjev in peščev v mestih tesno povezana z razširjenostjo kolesarjenja in hoje kot načina premagovanja razdalj; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj poudarijo pomen kampanj za obveščanje in usposabljanje v zvezi z varnejšim kolesarjenjem in hojo ter politik, ki ju spodbujajo, po potrebi tudi v povezavi z javno in kolektivno mobilnostjo, saj je varnost kolesarjev in peščev v mestih tesno povezana z razširjenostjo kolesarjenja in hoje kot načina premagovanja razdalj;

| 16. | poziva Komisijo, naj razvije smernice za cestnoprometno varnost v mestih, ki bi lahko bile vključene v načrte trajnostne mobilnosti v mestih, in naj preuči, kako bi lahko te načrte, ki vključujejo cilje EU za zmanjšanje števila nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami, povezali z evropskim sofinanciranjem načrtov mestnega prometa; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj razvije smernice za cestnoprometno varnost v mestih, ki bi lahko bile vključene v načrte trajnostne mobilnosti v mestih, in naj preuči, kako bi lahko te načrte, ki vključujejo cilje EU za zmanjšanje števila nesreč s smrtnim izidom in hudimi poškodbami, povezali z evropskim sofinanciranjem načrtov mestnega prometa;

Izboljšanje prve pomoči in reševalnih storitev

| 17. | poziva države članice, naj podprejo evropsko številko za klic v sili – 112 ter izpolnjujejo zahteve za popolno delovanje centrov za obveščanje do leta 2015 in čimprejšnjo izvedbo obveščevalnih kampanj v zvezi z njihovo uvedbo; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj podprejo evropsko številko za klic v sili – 112 ter izpolnjujejo zahteve za popolno delovanje centrov za obveščanje do leta 2015 in čimprejšnjo izvedbo obveščevalnih kampanj v zvezi z njihovo uvedbo;

| 18. | pozdravlja predlog Komisije, da bi v vseh državah članicah do leta 2015 v vseh novih homologiranih avtomobilih obvezno uvedli javni sistem eCall, temelječ na številki 112, ob hkratnem spoštovanju predpisov o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja predlog Komisije, da bi v vseh državah članicah do leta 2015 v vseh novih homologiranih avtomobilih obvezno uvedli javni sistem eCall, temelječ na številki 112, ob hkratnem spoštovanju predpisov o varstvu podatkov;

| 19. | poziva Komisijo, naj ob preučitvi najboljših praks v državah članicah razmisli o uvedbi vožnje s spremstvom za starejše mladoletnike; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj ob preučitvi najboljših praks v državah članicah razmisli o uvedbi vožnje s spremstvom za starejše mladoletnike;

| 20. | poziva države članice, naj sistematično spodbujajo tečaje prve pomoči kot način za boljši odziv oseb, navzočih ob nesreči, ki pomagajo žrtvam pred prihodom reševalnih služb; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj sistematično spodbujajo tečaje prve pomoči kot način za boljši odziv oseb, navzočih ob nesreči, ki pomagajo žrtvam pred prihodom reševalnih služb;

| 21. | poziva države članice, naj spodbujajo sodelovanje med reševalnimi službami ter oblikovalci in proizvajalci vozil, da bi zagotovili uspešno reševanje in varnost tako za reševalce kot za poškodovance; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj spodbujajo sodelovanje med reševalnimi službami ter oblikovalci in proizvajalci vozil, da bi zagotovili uspešno reševanje in varnost tako za reševalce kot za poškodovance;

| 22. | poziva države članice, naj spodbujajo uvedbo e-zdravstvenih sistemov in zlasti uvedbo inteligentnih sistemov obveščanja v prometu za reševalne ekipe, zlasti za reševalna vozila; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj spodbujajo uvedbo e-zdravstvenih sistemov in zlasti uvedbo inteligentnih sistemov obveščanja v prometu za reševalne ekipe, zlasti za reševalna vozila;

Oskrba po nesreči in dolgotrajna rehabilitacija

| 23. | poziva države članice, naj v svoji zdravstveni politiki izpostavijo pomen oskrbe po nesrečah in izboljšajo dolgotrajno bolnišnično oskrbo, nego po odhodu iz bolnišnice in rehabilitacijo, vključno s travmatološko oskrbo in psihološkim svetovanjem za preživele in navzoče ob prometni nesreči, na primeri s centri za pomoč pri izboljšanju kakovosti njihovega življenja; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj v svoji zdravstveni politiki izpostavijo pomen oskrbe po nesrečah in izboljšajo dolgotrajno bolnišnično oskrbo, nego po odhodu iz bolnišnice in rehabilitacijo, vključno s travmatološko oskrbo in psihološkim svetovanjem za preživele in navzoče ob prometni nesreči, na primeri s centri za pomoč pri izboljšanju kakovosti njihovega življenja;

| 24. | poziva države članice, naj s povezovanjem z drugimi ukrepi socialnega značaja povečajo ozaveščenost glede posledic hudih poškodb, kot so stopnje prizadetosti, invalidnosti in funkcionalne nezmožnosti, ter naj oblikujejo izobraževalne programe za cestno varnost; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj s povezovanjem z drugimi ukrepi socialnega značaja povečajo ozaveščenost glede posledic hudih poškodb, kot so stopnje prizadetosti, invalidnosti in funkcionalne nezmožnosti, ter naj oblikujejo izobraževalne programe za cestno varnost;

o

o o

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 54.

(2)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

(3)  UL C 166, 7.6.2011, str. 30.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0274.

(5)  Delovni dokument služb Komisije ,,Izvajanje cilja 6 iz usmeritev politike Evropske komisije na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020 – Prvi mejnik pri oblikovanju strategije o poškodbah

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Razmere na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki opredeljuje vrednote, na katerih temelji Unija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki opredeljuje vrednote, na katerih temelji Unija,

| — | ob upoštevanju členov 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 4, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členov 49, 56, 114, 167 in 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (1), v kateri je naročil svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj v sodelovanju z Evropsko komisijo, Svetom Evrope in Beneško komisijo spremlja vprašanje, ali in kako so bila uresničena priporočila iz resolucije, ter svoje ugotovitve predstavi v poročilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (1), v kateri je naročil svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj v sodelovanju z Evropsko komisijo, Svetom Evrope in Beneško komisijo spremlja vprašanje, ali in kako so bila uresničena priporočila iz resolucije, ter svoje ugotovitve predstavi v poročilu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (2) in z dne 5. julija 2011 o revidirani madžarski ustavi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (2) in z dne 5. julija 2011 o revidirani madžarski ustavi (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji z naslovom Spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji z naslovom Spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (COM(2003)0606),

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, predstavljenih na plenarni razpravi o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem, ki je potekala 18. januarja 2012 v Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, predstavljenih na plenarni razpravi o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem, ki je potekala 18. januarja 2012 v Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju izjave madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána, ki je nagovoril Evropski parlament 18. januarja 2012 na plenarni razpravi o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána, ki je nagovoril Evropski parlament 18. januarja 2012 na plenarni razpravi o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju predstavitve Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve dne 9. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve dne 9. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju poročila delegacije članov Evropskega parlamenta o njihovem obisku v Budimpešti, ki je potekal od 24. do 26. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delegacije članov Evropskega parlamenta o njihovem obisku v Budimpešti, ki je potekal od 24. do 26. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov s področja človekovih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012), ki jih sestavljajo naslednji delovni dokumenti: št. 1 – Neodvisnost sodstva, št. 2 – Temeljna načela in temeljne pravice, št. 3 – Zakonodaja o medijih, št. 4 – Načela demokracije in pravna država in št. 5 – Sklepne besede poročevalca, o katerih je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve razpravljal 10. julija 2012, 20. septembra 2012, 22. januarja 2013, 7. marca 2013 in. 8. aprila 2013, ter pripomb madžarske vlade na te dokumente, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov s področja človekovih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012), ki jih sestavljajo naslednji delovni dokumenti: št. 1 – Neodvisnost sodstva, št. 2 – Temeljna načela in temeljne pravice, št. 3 – Zakonodaja o medijih, št. 4 – Načela demokracije in pravna država in št. 5 – Sklepne besede poročevalca, o katerih je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve razpravljal 10. julija 2012, 20. septembra 2012, 22. januarja 2013, 7. marca 2013 in. 8. aprila 2013, ter pripomb madžarske vlade na te dokumente,

| — | ob upoštevanju Temeljnega zakona Madžarske, ki ga je 18. aprila 2011 sprejel parlament Republike Madžarske in je začel veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: ustava), ter prehodnih določb madžarske ustave, ki jih je parlament sprejel 30. decembra 2011 in ki so prav tako začele veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: prehodne določbe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Temeljnega zakona Madžarske, ki ga je 18. aprila 2011 sprejel parlament Republike Madžarske in je začel veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: ustava), ter prehodnih določb madžarske ustave, ki jih je parlament sprejel 30. decembra 2011 in ki so prav tako začele veljati 1. januarja 2012 (v nadaljnjem besedilu: prehodne določbe),

| — | ob upoštevanju prve ustavne spremembe, ki jo je 17. aprila 2012 vložil minister za nacionalno gospodarstvo in madžarski parlament sprejel 4. junija 2012, ki določa, da so prehodne določbe del ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve ustavne spremembe, ki jo je 17. aprila 2012 vložil minister za nacionalno gospodarstvo in madžarski parlament sprejel 4. junija 2012, ki določa, da so prehodne določbe del ustave,

| — | ob upoštevanju druge ustavne spremembe, ki je bila 18. septembra 2012 vložena v obliki predloga posameznega poslanca in jo je madžarski parlament sprejel 29. oktobra 2012 ter ki v prehodne določbe zapisuje zahtevo po registriranju volivcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge ustavne spremembe, ki je bila 18. septembra 2012 vložena v obliki predloga posameznega poslanca in jo je madžarski parlament sprejel 29. oktobra 2012 ter ki v prehodne določbe zapisuje zahtevo po registriranju volivcev,

| — | ob upoštevanju tretje ustavne spremembe, ki je bila vložena 7. decembra 2012 in jo je madžarski parlament sprejel 21. decembra 2012, ki določa, da se omejitve in pogoji za pridobitev lastništva in rabe obdelovalnih površin in gozdov ter pravila, ki urejajo celostno organizacijo kmetijske proizvodnje, določijo s temeljnim zakonom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje ustavne spremembe, ki je bila vložena 7. decembra 2012 in jo je madžarski parlament sprejel 21. decembra 2012, ki določa, da se omejitve in pogoji za pridobitev lastništva in rabe obdelovalnih površin in gozdov ter pravila, ki urejajo celostno organizacijo kmetijske proizvodnje, določijo s temeljnim zakonom,

| — | ob upoštevanju četrte ustavne spremembe, ki je bila 8. februarja 2013 vložena v obliki predloga posameznega poslanca in jo je madžarski parlament sprejel 11. marca 2013 ter ki med drugimi določbami v besedilo ustave vpisuje prehodne določbe (z nekaterimi izjemami, vključno z določbo, ki zahteva registriranje volivcev), ki jih je ustavno sodišče republike Madžarske razveljavilo 28. decembra 2012 na postopkovni podlagi (odločba št. 45/2012), in preostalih določb resnično prehodnega značaja v tem dokumentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ustavne spremembe, ki je bila 8. februarja 2013 vložena v obliki predloga posameznega poslanca in jo je madžarski parlament sprejel 11. marca 2013 ter ki med drugimi določbami v besedilo ustave vpisuje prehodne določbe (z nekaterimi izjemami, vključno z določbo, ki zahteva registriranje volivcev), ki jih je ustavno sodišče republike Madžarske razveljavilo 28. decembra 2012 na postopkovni podlagi (odločba št. 45/2012), in preostalih določb resnično prehodnega značaja v tem dokumentu,

| — | ob upoštevanju zakona CXI iz leta 2012 o spremembi zakona CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč in zakona CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona CXI iz leta 2012 o spremembi zakona CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč in zakona CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju zakona XX iz leta 2013 o zakonodajnih spremembah zgornje starostne meje, ki velja v določenih pravnih razmerjih v sodstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona XX iz leta 2013 o zakonodajnih spremembah zgornje starostne meje, ki velja v določenih pravnih razmerjih v sodstvu,

| — | ob upoštevanju zakona CCVI iz leta 2011 o pravici do svobode vesti in vere in pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti na Madžarskem (zakon o cerkvah), ki je bil sprejet 30. decembra 2011 in je začel veljati 1. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona CCVI iz leta 2011 o pravici do svobode vesti in vere in pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti na Madžarskem (zakon o cerkvah), ki je bil sprejet 30. decembra 2011 in je začel veljati 1. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju mnenj št. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 in CDL-AD(2012)004 Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneške komisije) o novi madžarski ustavi, o treh pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz postopka snovanja nove madžarske ustave, o zakonu CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov na Madžarskem in zakonu CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč na Madžarskem, o zakonu CLI iz leta 2011 o ustavnem sodišču Republike Madžarske, o temeljnih zakonih o pravosodju, ki so bili spremenjeni po sprejetju mnenja CDL-AD(2012)001 o Madžarski in o zakonu o pravici do svobode vesti in vere in pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj št. CDL(2011)016, CDL(2011)001, CDL-AD(2012)001, CDL-AD(2012)009, CDL-AD(2012)020 in CDL-AD(2012)004 Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneške komisije) o novi madžarski ustavi, o treh pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz postopka snovanja nove madžarske ustave, o zakonu CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov na Madžarskem in zakonu CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč na Madžarskem, o zakonu CLI iz leta 2011 o ustavnem sodišču Republike Madžarske, o temeljnih zakonih o pravosodju, ki so bili spremenjeni po sprejetju mnenja CDL-AD(2012)001 o Madžarski in o zakonu o pravici do svobode vesti in vere in pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja št. CDL-AD(2012)012 Beneške komisije in OVSE/ODHIR o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja št. CDL-AD(2012)012 Beneške komisije in OVSE/ODHIR o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju pripomb madžarske vlade št. CDL(2012)072, CDL(2012)046 in CDL(2012)045 o osnutku mnenja Beneške komisije o temeljnih zakonih o sodstvu, ki so bili spremenjeni po sprejetju mnenja CDL-AD(2012)001 o osnutku skupnega mnenja o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta in o osnutku mnenja o zakonu CLI iz leta 2011 o ustavnem sodišču Republike Madžarske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb madžarske vlade št. CDL(2012)072, CDL(2012)046 in CDL(2012)045 o osnutku mnenja Beneške komisije o temeljnih zakonih o sodstvu, ki so bili spremenjeni po sprejetju mnenja CDL-AD(2012)001 o osnutku skupnega mnenja o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta in o osnutku mnenja o zakonu CLI iz leta 2011 o ustavnem sodišču Republike Madžarske,

| — | ob upoštevanju pobud generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda, vključno s priporočili o pravosodju iz njegovega pisma z dne 24. aprila 2012, naslovljenega na podpredsednika madžarske vlade Tiborja Navracsicsa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda, vključno s priporočili o pravosodju iz njegovega pisma z dne 24. aprila 2012, naslovljenega na podpredsednika madžarske vlade Tiborja Navracsicsa,

| — | ob upoštevanju odgovorov T. Navracsicsa z dne 10. maja 2012 in 7. junija 2012, v katerih izraža namero madžarskih oblasti, da bodo obravnavale priporočila Thorbjørna Jaglanda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov T. Navracsicsa z dne 10. maja 2012 in 7. junija 2012, v katerih izraža namero madžarskih oblasti, da bodo obravnavale priporočila Thorbjørna Jaglanda,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 6. marca 2013, ki ga je generalni sekretar Sveta Evrope Thorbjørn Jagland poslal T. Navracsicsu, v katerem izraža zaskrbljenost glede predloga četrte ustavne spremembe in poziva k preložitvi glasovanja, in odgovora Tiborja Navracsicsa z dne 7. marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 6. marca 2013, ki ga je generalni sekretar Sveta Evrope Thorbjørn Jagland poslal T. Navracsicsu, v katerem izraža zaskrbljenost glede predloga četrte ustavne spremembe in poziva k preložitvi glasovanja, in odgovora Tiborja Navracsicsa z dne 7. marca 2013,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 6. marca 2013, ki so ga ministri za zunanje zadeve Nemčije, Nizozemske, Danske in Finske poslali predsedniku Komisije Joséju Manuelu Barrosu in v katerem pozivajo k vzpostavitvi mehanizma za spodbujanje skladnosti s temeljnimi vrednotami v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 6. marca 2013, ki so ga ministri za zunanje zadeve Nemčije, Nizozemske, Danske in Finske poslali predsedniku Komisije Joséju Manuelu Barrosu in v katerem pozivajo k vzpostavitvi mehanizma za spodbujanje skladnosti s temeljnimi vrednotami v državah članicah,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 8. marca 2013, ki ga je madžarski minister za zunanje zadeve János Martonyi poslal svojim kolegom v državah članicah Evropske unije, v katerem pojasnjuje namen četrte ustavne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 8. marca 2013, ki ga je madžarski minister za zunanje zadeve János Martonyi poslal svojim kolegom v državah članicah Evropske unije, v katerem pojasnjuje namen četrte ustavne spremembe,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 8. marca 2013, ki ga je José Manuel Barroso poslal Viktorju Orbánu o pomislekih Evropske komisije glede četrte ustavne spremembe, in odgovora Viktorja Orbána predsedniku Komisije, izvodi katerih so bili poslani predsedniku Evropskega sveta Hermanu van Rompuyu in predsedniku Evropskega parlamenta Martinu Schulzu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 8. marca 2013, ki ga je José Manuel Barroso poslal Viktorju Orbánu o pomislekih Evropske komisije glede četrte ustavne spremembe, in odgovora Viktorja Orbána predsedniku Komisije, izvodi katerih so bili poslani predsedniku Evropskega sveta Hermanu van Rompuyu in predsedniku Evropskega parlamenta Martinu Schulzu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednika Joséja Manuela Barrosa in generalnega sekretarja Thorbjørna Jaglanda z dne 11. marca 2013, v kateri opozarjata na svoje pomisleke glede četrte ustavne spremembe, kar zadeva načelo pravne države; in ob upoštevanju potrditve predsednika vlade Orbána v pismu z dne 8. marca 2013, naslovljenem na predsednika Barrosa, o polni zavezanosti madžarske vlade in parlamenta evropskim pravilom in vrednotam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednika Joséja Manuela Barrosa in generalnega sekretarja Thorbjørna Jaglanda z dne 11. marca 2013, v kateri opozarjata na svoje pomisleke glede četrte ustavne spremembe, kar zadeva načelo pravne države; in ob upoštevanju potrditve predsednika vlade Orbána v pismu z dne 8. marca 2013, naslovljenem na predsednika Barrosa, o polni zavezanosti madžarske vlade in parlamenta evropskim pravilom in vrednotam,

| — | ob upoštevanju zahtevka za mnenje Beneške komisije o četrti ustavni spremembi madžarske ustave, ki ga je 13. marca 2013 J. Martonyi poslal T. Jaglandu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahtevka za mnenje Beneške komisije o četrti ustavni spremembi madžarske ustave, ki ga je 13. marca 2013 J. Martonyi poslal T. Jaglandu,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije o ustavnih razmerah na Madžarskem, predstavljenih na plenarni razpravi, ki je potekala 17. aprila 2013 v Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije o ustavnih razmerah na Madžarskem, predstavljenih na plenarni razpravi, ki je potekala 17. aprila 2013 v Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju pisma komisarja za človekove pravice Sveta Evrope Thomasa Hammarberga J. Martonyiju z dne 16. decembra 2011, v katerem izraža pomisleke glede novih madžarskih zakonov o pravici do svobode vesti in vere ter o pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti, in ob upoštevanju odgovora J. Martonyija z dne 12. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma komisarja za človekove pravice Sveta Evrope Thomasa Hammarberga J. Martonyiju z dne 16. decembra 2011, v katerem izraža pomisleke glede novih madžarskih zakonov o pravici do svobode vesti in vere ter o pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti, in ob upoštevanju odgovora J. Martonyija z dne 12. januarja 2012,

| — | ob upoštevanju mnenja komisarja za človekove pravice št. CommDH(2011)10 z dne 25. februarja 2011 o madžarski medijski zakonodaji v luči standardov Sveta Evrope na področju svobode medijev in opomb madžarskega državnega sekretarja za komunikacije z dne 30. maja 2011 k temu mnenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja komisarja za človekove pravice št. CommDH(2011)10 z dne 25. februarja 2011 o madžarski medijski zakonodaji v luči standardov Sveta Evrope na področju svobode medijev in opomb madžarskega državnega sekretarja za komunikacije z dne 30. maja 2011 k temu mnenju,

| — | ob upoštevanju izjav Urada visokega komisarja ZN za človekove pravice z dne 15. februarja 2012 in 11. decembra 2012, v katerih Madžarsko poziva, naj ponovno pretehta zakonodajo, ki lokalnim oblastem omogoča, da kriminalizirajo brezdomstvo, in podpre odločitev ustavnega sodišča, ki brezdomstvo dekriminalizira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Urada visokega komisarja ZN za človekove pravice z dne 15. februarja 2012 in 11. decembra 2012, v katerih Madžarsko poziva, naj ponovno pretehta zakonodajo, ki lokalnim oblastem omogoča, da kriminalizirajo brezdomstvo, in podpre odločitev ustavnega sodišča, ki brezdomstvo dekriminalizira,

| — | ob upoštevanju izjav Urada visokega komisarja ZN za človekove pravice z dne 15. marca 2013, ki izražajo pomisleke glede sprejetja četrte ustavne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Urada visokega komisarja ZN za človekove pravice z dne 15. marca 2013, ki izražajo pomisleke glede sprejetja četrte ustavne spremembe,

| — | ob upoštevanju postopka za ugotavljanje kršitev v zadevi C-288/12, ki sedaj poteka in ki ga je Evropska komisija sprožila proti Madžarski v zvezi z zakonitostjo prenehanja mandata nekdanjemu komisarju za varstvo podatkov, ki še teče pred Sodiščem Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka za ugotavljanje kršitev v zadevi C-288/12, ki sedaj poteka in ki ga je Evropska komisija sprožila proti Madžarski v zvezi z zakonitostjo prenehanja mandata nekdanjemu komisarju za varstvo podatkov, ki še teče pred Sodiščem Evropske unije,

| — | ob upoštevanju odločitve Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2012 o drastičnem znižanju upokojitvene starosti madžarskih sodnikov in ob upoštevanju poznejšega sprejetja zakona št. XX iz leta 2013 o spremembi zakona CLXII iz leta 2011, ki ga je madžarski parlament sprejel 11. marca 2013,po uskladitvi z odločitvijo Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2012 o drastičnem znižanju upokojitvene starosti madžarskih sodnikov in ob upoštevanju poznejšega sprejetja zakona št. XX iz leta 2013 o spremembi zakona CLXII iz leta 2011, ki ga je madžarski parlament sprejel 11. marca 2013,po uskladitvi z odločitvijo Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju odločb ustavnega sodišča Republike Madžarske z dne 16. julija 2012 (št. 33/2012) o znižanju upokojitvene starosti madžarskih sodnikov, z dne 28. decembra 2012 (št. 45/2012) o prehodnih določbah ustave, z dne 4. januarja 2013 (št. 1/2013) o zakonu o volilnem postopku in z dne 26. februarja 2013 (št. 6/2013) o zakonu o svobodi vere in pravnem statusu cerkva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločb ustavnega sodišča Republike Madžarske z dne 16. julija 2012 (št. 33/2012) o znižanju upokojitvene starosti madžarskih sodnikov, z dne 28. decembra 2012 (št. 45/2012) o prehodnih določbah ustave, z dne 4. januarja 2013 (št. 1/2013) o zakonu o volilnem postopku in z dne 26. februarja 2013 (št. 6/2013) o zakonu o svobodi vere in pravnem statusu cerkva,

| — | ob upoštevanju poročila nadzornega odbora parlamentarne skupščine Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila nadzornega odbora parlamentarne skupščine Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju zakona št. LXXII iz leta 2013 o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti; ob upoštevanju pisma z dne 27. maja 2013, ki ga je Dr. András Zs. Varga naslovil na Dr. Andrása Cser-Palkovicsa, predsednika odbora madžarskega parlamenta za ustavne, pravne in postopkovne zadeve, in v katerem je izrazil pomisleke glede sprejete zakonodaje o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona št. LXXII iz leta 2013 o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti; ob upoštevanju pisma z dne 27. maja 2013, ki ga je Dr. András Zs. Varga naslovil na Dr. Andrása Cser-Palkovicsa, predsednika odbora madžarskega parlamenta za ustavne, pravne in postopkovne zadeve, in v katerem je izrazil pomisleke glede sprejete zakonodaje o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti;

| — | ob upoštevanju prihodnje ocene četrte ustavne spremembe s strani Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prihodnje ocene četrte ustavne spremembe s strani Evropske komisije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0229/2013),

I –
     
  Ozadje in glavna odprta vprašanja

Skupne evropske vrednote

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 PEU, na jasnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na priznavanju pravne vrednosti teh pravic, svoboščin in načel, kar bo Evropska unija še dodatno podkrepila z bližnjim pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah na podlagi člena 6(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU); |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 PEU, na jasnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter na priznavanju pravne vrednosti teh pravic, svoboščin in načel, kar bo Evropska unija še dodatno podkrepila z bližnjim pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah na podlagi člena 6(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU);

| B. | ker skupne vrednote iz člena 2 PEU predstavljajo jedro pravic, priznanih osebam, ki živijo na ozemlju EU, zlasti njenim državljanom, ne glede na njihovo nacionalnost ter kulturno ali versko pripadnost, in ker lahko zadevne osebe v polni meri uživajo te pravice le, če se spoštujejo temeljne vrednote in načela Evropske unije; |
| --- | --- |

B.

ker skupne vrednote iz člena 2 PEU predstavljajo jedro pravic, priznanih osebam, ki živijo na ozemlju EU, zlasti njenim državljanom, ne glede na njihovo nacionalnost ter kulturno ali versko pripadnost, in ker lahko zadevne osebe v polni meri uživajo te pravice le, če se spoštujejo temeljne vrednote in načela Evropske unije;

| C. | ker je politično in pravno soočenje z vrednotami iz člena 2 PEU nujen temelj naše demokratične družbe in se morajo zato za njih jasno in nedvoumno izreči vse institucije EU in države članice; |
| --- | --- |

C.

ker je politično in pravno soočenje z vrednotami iz člena 2 PEU nujen temelj naše demokratične družbe in se morajo zato za njih jasno in nedvoumno izreči vse institucije EU in države članice;

| D. | ker spoštovanje in spodbujanje takih skupnih vrednot ni le bistven element identitete Evropske unije, ampak tudi izrecna obveza, ki izhaja iz člena 3(1) in (5) PEU, in s tem nujen pogoj za članstvo v EU in za celovito ohranjanje pravic v zvezi s članstvom; |
| --- | --- |

D.

ker spoštovanje in spodbujanje takih skupnih vrednot ni le bistven element identitete Evropske unije, ampak tudi izrecna obveza, ki izhaja iz člena 3(1) in (5) PEU, in s tem nujen pogoj za članstvo v EU in za celovito ohranjanje pravic v zvezi s članstvom;

| E. | ker obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru københavnskih meril, skladno s členom 2 PEU in načelom lojalnega sodelovanja veljajo za države članice tudi po njihovi pridružitvi EU in ker bi zato bilo treba vse države članice redno ocenjevati, da bi se preverilo njihovo stalno upoštevanje skupnih vrednot EU; |
| --- | --- |

E.

ker obveznosti, ki zavezujejo države kandidatke v okviru københavnskih meril, skladno s členom 2 PEU in načelom lojalnega sodelovanja veljajo za države članice tudi po njihovi pridružitvi EU in ker bi zato bilo treba vse države članice redno ocenjevati, da bi se preverilo njihovo stalno upoštevanje skupnih vrednot EU;

| F. | ker člen 6(3) PEU poudarja dejstvo, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije in ker so te pravice skupna dediščina in prednost demokratičnih evropskih držav; |
| --- | --- |

F.

ker člen 6(3) PEU poudarja dejstvo, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije in ker so te pravice skupna dediščina in prednost demokratičnih evropskih držav;

| G. | ker ima z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in v skladu s členom 6 PEU Listina o temeljnih pravicah enako pravno veljavnost kot Pogodbi, s čimer so se vrednote in načela pretvorili v konkretne in izvršljive pravice; |
| --- | --- |

G.

ker ima z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe in v skladu s členom 6 PEU Listina o temeljnih pravicah enako pravno veljavnost kot Pogodbi, s čimer so se vrednote in načela pretvorili v konkretne in izvršljive pravice;

| H. | ker člen 7(1) PEU v skladu z natančnim postopkom zagotavlja institucijam EU pooblastila za ocenjevanje, ali obstaja očitno tveganje za resno kršenje skupnih vrednot iz člena 2 s strani države članice, ter za politično sodelovanje z zadevno državo, da se preprečijo in odpravijo kršitve; ker pred takšno presojo Svet v skladu z istim postopkom zasliši zadevno državo članico; |
| --- | --- |

H.

ker člen 7(1) PEU v skladu z natančnim postopkom zagotavlja institucijam EU pooblastila za ocenjevanje, ali obstaja očitno tveganje za resno kršenje skupnih vrednot iz člena 2 s strani države članice, ter za politično sodelovanje z zadevno državo, da se preprečijo in odpravijo kršitve; ker pred takšno presojo Svet v skladu z istim postopkom zasliši zadevno državo članico;

| I. | ker področje uporabe člena 2 PEU ni omejeno z omejitvijo člena 51(1) Listine o temeljnih pravicah in ker področje uporabe člena 7 PEU ni omejeno na področja politike, ki jih zajema pravo EU, in ker lahko zato EU ukrepa tudi v primeru kršitve ali očitnega tveganja za kršitev skupnih vrednot na področjih, ki sodijo v pristojnost držav članic; |
| --- | --- |

I.

ker področje uporabe člena 2 PEU ni omejeno z omejitvijo člena 51(1) Listine o temeljnih pravicah in ker področje uporabe člena 7 PEU ni omejeno na področja politike, ki jih zajema pravo EU, in ker lahko zato EU ukrepa tudi v primeru kršitve ali očitnega tveganja za kršitev skupnih vrednot na področjih, ki sodijo v pristojnost držav članic;

| J. | ker na podlagi načela lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU države članice Uniji pomagajo izpolnjevati njene naloge in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije, vključno s ciljem spoštovanja in spodbujanja skupnih vrednot Unije; |
| --- | --- |

J.

ker na podlagi načela lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU države članice Uniji pomagajo izpolnjevati njene naloge in se vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije, vključno s ciljem spoštovanja in spodbujanja skupnih vrednot Unije;

| K. | ker gre spoštovanje skupnih vrednot Unije z roko v roki z zavezo EU k raznolikosti, ki se odraža v obveznosti Unije, da spoštuje „enakost držav članic pred Pogodbama kot tudi njihovo nacionalno identiteto, ki je neločljivo povezana z njihovimi temeljnimi političnimi in ustavnimi strukturami“, kot je zapisano v členu 4(2) PEU; ker temeljne evropske vrednote iz člena 2 PEU izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic in jih torej ni mogoče zlorabiti proti obveznosti spoštovanja nacionalne identitete iz člena 4 PEU, temveč so temeljno ogrodje Evropske unije, v okviru katerega lahko države članice spoštujejo in razvijajo svojo nacionalno identiteto; |
| --- | --- |

K.

ker gre spoštovanje skupnih vrednot Unije z roko v roki z zavezo EU k raznolikosti, ki se odraža v obveznosti Unije, da spoštuje „enakost držav članic pred Pogodbama kot tudi njihovo nacionalno identiteto, ki je neločljivo povezana z njihovimi temeljnimi političnimi in ustavnimi strukturami“, kot je zapisano v členu 4(2) PEU; ker temeljne evropske vrednote iz člena 2 PEU izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic in jih torej ni mogoče zlorabiti proti obveznosti spoštovanja nacionalne identitete iz člena 4 PEU, temveč so temeljno ogrodje Evropske unije, v okviru katerega lahko države članice spoštujejo in razvijajo svojo nacionalno identiteto;

| L. | ker je v okviru Pogodb spoštovanje „nacionalne identitete“ (člen 4(2) PEU) in „različnih pravnih sistemov in izročil držav članic“ (člen 67 PDEU) neločljivo povezano z načeli lojalnega sodelovanja (člen 4(3) PEU), vzajemnega priznavanja (člena 81 in 82 PDEU) in s tem vzajemnega zaupanja ter spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti (člen 3(3) PEU); |
| --- | --- |

L.

ker je v okviru Pogodb spoštovanje „nacionalne identitete“ (člen 4(2) PEU) in „različnih pravnih sistemov in izročil držav članic“ (člen 67 PDEU) neločljivo povezano z načeli lojalnega sodelovanja (člen 4(3) PEU), vzajemnega priznavanja (člena 81 in 82 PDEU) in s tem vzajemnega zaupanja ter spoštovanja kulturne in jezikovne raznolikosti (člen 3(3) PEU);

| M. | ker kršitve skupnih načel in vrednot Unije s strani države članice nikakor ni mogoče upravičiti z nacionalnimi tradicijami ali izražanjem nacionalne identitete, če ima takšna kršitev za posledico spodkopavanje načel in vrednot, ki predstavljajo jedro evropske izgradnje, kot so demokratične vrednote, načelo pravne države ali načelo vzajemnega priznavanja, zaradi česar se sklicevanje na člen 4(2) PEU uporablja le, dokler država članica spoštuje vrednote iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

M.

ker kršitve skupnih načel in vrednot Unije s strani države članice nikakor ni mogoče upravičiti z nacionalnimi tradicijami ali izražanjem nacionalne identitete, če ima takšna kršitev za posledico spodkopavanje načel in vrednot, ki predstavljajo jedro evropske izgradnje, kot so demokratične vrednote, načelo pravne države ali načelo vzajemnega priznavanja, zaradi česar se sklicevanje na člen 4(2) PEU uporablja le, dokler država članica spoštuje vrednote iz člena 2 PEU;

| N. | ker je cilj Unije, da spoštuje in spodbuja svoje vrednote v odnosih s preostalim svetom, kot je določen v členu 3(4) PEU, dodatno podkrepljen s posebno obveznostjo, da morajo ukrepanje Unije na mednarodnem prizorišču voditi načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve: demokracija, načelo pravne države ter univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin (21(1) PEU); |
| --- | --- |

N.

ker je cilj Unije, da spoštuje in spodbuja svoje vrednote v odnosih s preostalim svetom, kot je določen v členu 3(4) PEU, dodatno podkrepljen s posebno obveznostjo, da morajo ukrepanje Unije na mednarodnem prizorišču voditi načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve: demokracija, načelo pravne države ter univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin (21(1) PEU);

| O. | ker bi bili torej v primeru, da države članice ne bi zmogle ali hotele izpolnjevati standardov, o katerih so se same dogovorile in se jim zavezale s Pogodbo, spodkopani ne le verodostojnost držav članic in EU na mednarodnem prizorišču, ampak tudi cilji zunanjega delovanja Unije; |
| --- | --- |

O.

ker bi bili torej v primeru, da države članice ne bi zmogle ali hotele izpolnjevati standardov, o katerih so se same dogovorile in se jim zavezale s Pogodbo, spodkopani ne le verodostojnost držav članic in EU na mednarodnem prizorišču, ampak tudi cilji zunanjega delovanja Unije;

| P. | ker je spoštovanje istega sklopa temeljnih vrednot s strani držav članic nujen pogoj za zagotavljanje vzajemnega zaupanja in s tem pravilnega delovanja vzajemnega priznavanja, ki je jedro oblikovanja in razvoja notranjega trga ter evropskega območja svobode, varnosti in pravice, in ker zato vsak poskus nespoštovanja ali slabitve teh skupnih vrednot škodljivo vpliva na celoten evropski proces izgradnje gospodarskega, družbenega in političnega povezovanja; |
| --- | --- |

P.

ker je spoštovanje istega sklopa temeljnih vrednot s strani držav članic nujen pogoj za zagotavljanje vzajemnega zaupanja in s tem pravilnega delovanja vzajemnega priznavanja, ki je jedro oblikovanja in razvoja notranjega trga ter evropskega območja svobode, varnosti in pravice, in ker zato vsak poskus nespoštovanja ali slabitve teh skupnih vrednot škodljivo vpliva na celoten evropski proces izgradnje gospodarskega, družbenega in političnega povezovanja;

| Q. | ker skupne vrednote, zapisane v členu 2 PEU, razglašene v preambulah Pogodb in Listine o temeljnih pravicah ter navedene v preambuli EKČP in členu 3 Statuta Sveta Evrope, zahtevajo delitev oblasti med neodvisnimi institucijami na podlagi pravilno delujočega sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči ter ker ključne značilnosti teh načel vključujejo: spoštovanje zakonitosti, vključno s preglednim in odgovornim demokratičnim postopkom sprejemanja zakonodaje; pravno varnost; močan sistem predstavniške demokracije, ki temelji na svobodnih volitvah in spoštovanju pravic opozicije; učinkovit nadzor skladnosti zakonodaje z ustavo; učinkovito, pregledno, participativno in odgovorno vlado in državno upravo; neodvisno in nepristransko sodstvo; neodvisne medije; in spoštovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

Q.

ker skupne vrednote, zapisane v členu 2 PEU, razglašene v preambulah Pogodb in Listine o temeljnih pravicah ter navedene v preambuli EKČP in členu 3 Statuta Sveta Evrope, zahtevajo delitev oblasti med neodvisnimi institucijami na podlagi pravilno delujočega sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči ter ker ključne značilnosti teh načel vključujejo: spoštovanje zakonitosti, vključno s preglednim in odgovornim demokratičnim postopkom sprejemanja zakonodaje; pravno varnost; močan sistem predstavniške demokracije, ki temelji na svobodnih volitvah in spoštovanju pravic opozicije; učinkovit nadzor skladnosti zakonodaje z ustavo; učinkovito, pregledno, participativno in odgovorno vlado in državno upravo; neodvisno in nepristransko sodstvo; neodvisne medije; in spoštovanje temeljnih pravic;

| R. | ker Komisija na podlagi člena 17 PEU „skrbi za uporabo Pogodb in [...] prava Unije pod nadzorom Sodišča Evropske unije“; |
| --- | --- |

R.

ker Komisija na podlagi člena 17 PEU „skrbi za uporabo Pogodb in [...] prava Unije pod nadzorom Sodišča Evropske unije“;

Reforme na Madžarskem

| S. | ker je Madžarska kot prva nekdanja komunistična država pristopila k EKČP in kot država članica EU prva ratificirala Lizbonsko pogodbo dne 17. decembra 2007 in ker je Madžarska odigrala aktivno vlogo pri delu Konvencije in medvladne konference v letih 2003 in 2004, med drugim pri oblikovanju predloga za člen 2 PEU, ter podala pobudo, katere posledica je bila vključitev pravic pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

S.

ker je Madžarska kot prva nekdanja komunistična država pristopila k EKČP in kot država članica EU prva ratificirala Lizbonsko pogodbo dne 17. decembra 2007 in ker je Madžarska odigrala aktivno vlogo pri delu Konvencije in medvladne konference v letih 2003 in 2004, med drugim pri oblikovanju predloga za člen 2 PEU, ter podala pobudo, katere posledica je bila vključitev pravic pripadnikov manjšin;

| T. | ker je v večstoletni zgodovini Madžarske mirno sobivanje različnih narodov in etničnih skupin pozitivno vplivalo na kulturno bogastvo in blaginjo naroda in je zato Madžarska pozvana, da nadaljuje to tradicijo in se odločno zoperstavi vsem prizadevanjem za morebitno diskriminacijo posameznih skupin; |
| --- | --- |

T.

ker je v večstoletni zgodovini Madžarske mirno sobivanje različnih narodov in etničnih skupin pozitivno vplivalo na kulturno bogastvo in blaginjo naroda in je zato Madžarska pozvana, da nadaljuje to tradicijo in se odločno zoperstavi vsem prizadevanjem za morebitno diskriminacijo posameznih skupin;

| U. | ker je Madžarska tudi podpisnica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter drugih mednarodnih pravnih instrumentov, ki jo zavezujejo k spoštovanju in izvajanju mednarodnih demokratičnih načel; |
| --- | --- |

U.

ker je Madžarska tudi podpisnica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter drugih mednarodnih pravnih instrumentov, ki jo zavezujejo k spoštovanju in izvajanju mednarodnih demokratičnih načel;

| V. | ker je po splošnih volitvah na Madžarskem leta 2010 vladajoča večina dobila več kot dve tretjini sedežev v parlamentu, kar ji je omogočilo, da je hitro sprožila intenzivno zakonodajno dejavnost za preoblikovanje celotnega ustavnega reda države (prejšnja ustava je bila spremenjena dvanajstkrat, nova ustava pa doslej štirikrat) in s tem bistveno spremenila institucionalni in pravni okvir ter številne temeljne vidike ne le javnega, temveč tudi zasebnega življenja; |
| --- | --- |

V.

ker je po splošnih volitvah na Madžarskem leta 2010 vladajoča večina dobila več kot dve tretjini sedežev v parlamentu, kar ji je omogočilo, da je hitro sprožila intenzivno zakonodajno dejavnost za preoblikovanje celotnega ustavnega reda države (prejšnja ustava je bila spremenjena dvanajstkrat, nova ustava pa doslej štirikrat) in s tem bistveno spremenila institucionalni in pravni okvir ter številne temeljne vidike ne le javnega, temveč tudi zasebnega življenja;

| W. | ker lahko vsaka država članica Evropske unije povsem svobodno spreminja svojo ustavo in ker je bistvo pomena demokratičnega menjavanja oblasti prav to, da novi vladi omogoča sprejemanje zakonodaje, ki odraža voljo ljudstva, njene vrednote in politične zaveze, ob čemer pa mora spoštovati vrednote in načela demokracije in pravne države, uveljavljena v Evropski uniji; ker je v vseh državah članicah zaradi posebnih ustavnih postopkov spreminjanje ustave težje v primerjavi s postopki, ki urejajo redno zakonodajo, in zahtevajo uporabo kvalificirane večine, dodatnih procesov odločanja, časovnih zamikov in referendumov; |
| --- | --- |

W.

ker lahko vsaka država članica Evropske unije povsem svobodno spreminja svojo ustavo in ker je bistvo pomena demokratičnega menjavanja oblasti prav to, da novi vladi omogoča sprejemanje zakonodaje, ki odraža voljo ljudstva, njene vrednote in politične zaveze, ob čemer pa mora spoštovati vrednote in načela demokracije in pravne države, uveljavljena v Evropski uniji; ker je v vseh državah članicah zaradi posebnih ustavnih postopkov spreminjanje ustave težje v primerjavi s postopki, ki urejajo redno zakonodajo, in zahtevajo uporabo kvalificirane večine, dodatnih procesov odločanja, časovnih zamikov in referendumov;

| X. | ker je zgodovina demokratičnih tradicij v Evropi pokazala, da zahtevajo ustavne reforme skrajno previdnost in ustrezen razmislek glede postopkov in jamstev s ciljem, da se med drugim ohranijo pravna država, delitev oblasti in hierarhija pravnih norm, pri čemer je ustava najvišji zakon države; |
| --- | --- |

X.

ker je zgodovina demokratičnih tradicij v Evropi pokazala, da zahtevajo ustavne reforme skrajno previdnost in ustrezen razmislek glede postopkov in jamstev s ciljem, da se med drugim ohranijo pravna država, delitev oblasti in hierarhija pravnih norm, pri čemer je ustava najvišji zakon države;

| Y. | ker je obseg celovitih in sistematičnih ustavnih in institucionalnih reform, ki sta jih madžarska vlada in parlament izvedla v izjemno kratkem času, brez primere, in razloži, zakaj se je tako številnim evropskim institucijam in organizacijam (Evropski uniji, Svetu Evrope, OVSE) zdelo potrebno oceniti učinke nekaterih reform; ker pri obravnavanju držav članic ne smejo veljati dvojna merila in je torej treba spremljati tudi razmere v drugih državah članicah, ob tem pa spoštovati načelo enakosti držav članic pred Pogodbama; |
| --- | --- |

Y.

ker je obseg celovitih in sistematičnih ustavnih in institucionalnih reform, ki sta jih madžarska vlada in parlament izvedla v izjemno kratkem času, brez primere, in razloži, zakaj se je tako številnim evropskim institucijam in organizacijam (Evropski uniji, Svetu Evrope, OVSE) zdelo potrebno oceniti učinke nekaterih reform; ker pri obravnavanju držav članic ne smejo veljati dvojna merila in je torej treba spremljati tudi razmere v drugih državah članicah, ob tem pa spoštovati načelo enakosti držav članic pred Pogodbama;

| Z. | ker je v okviru zgoraj omenjene skupnosti demokratičnih vrednot potreben dialog na podlagi odprtosti, vključevanja, solidarnosti in vzajemnega spoštovanja med evropskimi institucijami in madžarskimi organi; |
| --- | --- |

Z.

ker je v okviru zgoraj omenjene skupnosti demokratičnih vrednot potreben dialog na podlagi odprtosti, vključevanja, solidarnosti in vzajemnega spoštovanja med evropskimi institucijami in madžarskimi organi;

| AA. | ker mora Evropska komisija pri izvajanju svoje pristojnosti, da skrbi za uporabo prava Unije, delovati skrajno kompetentno, ob čemer mora spoštovati neodvisnost, hkrati pa mora delovati skrbno, brez odlašanja in zelo hitro, zlasti v primerih, ko bi lahko država članica hudo kršila vrednote Unije; |
| --- | --- |

AA.

ker mora Evropska komisija pri izvajanju svoje pristojnosti, da skrbi za uporabo prava Unije, delovati skrajno kompetentno, ob čemer mora spoštovati neodvisnost, hkrati pa mora delovati skrbno, brez odlašanja in zelo hitro, zlasti v primerih, ko bi lahko država članica hudo kršila vrednote Unije;

Temeljni zakon (v nadaljevanju: ustava) in njegove prehodne določbe

| AB. | ker je bilo sprejetje nove madžarske ustave, ki je bilo izglasovano 18. aprila 2011 izključno z glasovi članov vladajoče koalicije in na podlagi osnutka, ki so ga pripravili predstavniki vladajoče koalicije, izpeljano v kratkem časovnem okviru 35 koledarskih dni, računano od predstavitve predloga (T/2627) parlamentu, s čimer so bile omejene možnosti temeljite vsebinske razprave o osnutku ustave z opozicijskimi strankami in civilno družbo; |
| --- | --- |

AB.

ker je bilo sprejetje nove madžarske ustave, ki je bilo izglasovano 18. aprila 2011 izključno z glasovi članov vladajoče koalicije in na podlagi osnutka, ki so ga pripravili predstavniki vladajoče koalicije, izpeljano v kratkem časovnem okviru 35 koledarskih dni, računano od predstavitve predloga (T/2627) parlamentu, s čimer so bile omejene možnosti temeljite vsebinske razprave o osnutku ustave z opozicijskimi strankami in civilno družbo;

| AC. | ker je bil 14. marca 2011 madžarskemu parlamentu predstavljen osnutek ustave, ki so ga pripravili izvoljeni predstavniki koalicije FIDESZ-KDNP, ne pa delovni dokument, pripravljen na podlagi razmisleka ad hoc parlamentarnega odbora, ki je bil ustanovljen prav z namenom priprave nove ustave, s čimer se je še dodatno zmanjšal obseg posvetovanja z opozicijo; |
| --- | --- |

AC.

ker je bil 14. marca 2011 madžarskemu parlamentu predstavljen osnutek ustave, ki so ga pripravili izvoljeni predstavniki koalicije FIDESZ-KDNP, ne pa delovni dokument, pripravljen na podlagi razmisleka ad hoc parlamentarnega odbora, ki je bil ustanovljen prav z namenom priprave nove ustave, s čimer se je še dodatno zmanjšal obseg posvetovanja z opozicijo;

| AD. | ker je „nacionalno posvetovanje“ o sprejemanju ustave zajemalo zgolj seznam dvanajstih zelo specifičnih vprašanj, ki ga je pripravila vladajoča stranka tako, da bi lahko pripeljal do samoumevnih odgovorov, in ker posvetovanje ni vključevalo besedila nove ustave; |
| --- | --- |

AD.

ker je „nacionalno posvetovanje“ o sprejemanju ustave zajemalo zgolj seznam dvanajstih zelo specifičnih vprašanj, ki ga je pripravila vladajoča stranka tako, da bi lahko pripeljal do samoumevnih odgovorov, in ker posvetovanje ni vključevalo besedila nove ustave;

| AE. | ker je 28. decembra 2012 po ustavni peticiji madžarskega komisarja za temeljne pravice madžarsko ustavno sodišče razveljavilo (odločba št. 45/2012) več kot dve tretjini prehodnih določb na podlagi tega, da niso prehodnega značaja; |
| --- | --- |

AE.

ker je 28. decembra 2012 po ustavni peticiji madžarskega komisarja za temeljne pravice madžarsko ustavno sodišče razveljavilo (odločba št. 45/2012) več kot dve tretjini prehodnih določb na podlagi tega, da niso prehodnega značaja;

| AF. | ker četrta ustavna sprememba, sprejeta 11. marca 2013, v besedilo ustave uvaja večino prehodnih določb, ki jih je razveljavilo ustavno sodišče, ter druge določbe, ki so bile predhodno spoznane za neustavne; |
| --- | --- |

AF.

ker četrta ustavna sprememba, sprejeta 11. marca 2013, v besedilo ustave uvaja večino prehodnih določb, ki jih je razveljavilo ustavno sodišče, ter druge določbe, ki so bile predhodno spoznane za neustavne;

Obsežna uporaba temeljnih zakonov

| AG. | ker nova madžarska ustava navaja 26 področij, ki jih je treba urediti s temeljnimi zakoni (to so zakoni, ki se sprejemajo z dvotretjinsko večino) in ki zajemajo širok spekter vprašanj v zvezi z madžarskim institucionalnim sistemom, uveljavljanjem temeljnih pravic in pomembnimi ureditvami v družbi; |
| --- | --- |

AG.

ker nova madžarska ustava navaja 26 področij, ki jih je treba urediti s temeljnimi zakoni (to so zakoni, ki se sprejemajo z dvotretjinsko večino) in ki zajemajo širok spekter vprašanj v zvezi z madžarskim institucionalnim sistemom, uveljavljanjem temeljnih pravic in pomembnimi ureditvami v družbi;

| AH. | ker je od sprejetja nove ustave parlament sprejel 49 temeljnih zakonov (6) (v enem letu in pol); |
| --- | --- |

AH.

ker je od sprejetja nove ustave parlament sprejel 49 temeljnih zakonov (6) (v enem letu in pol);

| AI. | ker številna vprašanja, kot so posebni vidiki družinskega zakonika ter davčnega in pokojninskega sistema, ki zvečine sodijo med običajne pristojnosti odločanja zakonodajnega telesa, urejajo temeljni zakoni; |
| --- | --- |

AI.

ker številna vprašanja, kot so posebni vidiki družinskega zakonika ter davčnega in pokojninskega sistema, ki zvečine sodijo med običajne pristojnosti odločanja zakonodajnega telesa, urejajo temeljni zakoni;

Hitri zakonodajni postopki, praksa predlogov posameznih poslancev, parlamentarna razprava

| AJ. | ker je bila pomembna zakonodaja, vključno z novo ustavo, drugo in četrto ustavno spremembo, prehodnimi določbami ustave in številnimi temeljnimi zakoni, sprejeta na podlagi predlogov posameznih poslancev, za katere ne veljajo pravila iz zakona št. CXXXI iz leta 2010 o sodelovanju civilne družbe pri pripravi zakonodaje in odredbe 24/2011 ministra za javno upravo in pravosodje o predhodnih in naknadnih ocenah učinkov, zato je zakonodaja, sprejeta po tem poenostavljenem postopku, predmet omejene javne razprave; |
| --- | --- |

AJ.

ker je bila pomembna zakonodaja, vključno z novo ustavo, drugo in četrto ustavno spremembo, prehodnimi določbami ustave in številnimi temeljnimi zakoni, sprejeta na podlagi predlogov posameznih poslancev, za katere ne veljajo pravila iz zakona št. CXXXI iz leta 2010 o sodelovanju civilne družbe pri pripravi zakonodaje in odredbe 24/2011 ministra za javno upravo in pravosodje o predhodnih in naknadnih ocenah učinkov, zato je zakonodaja, sprejeta po tem poenostavljenem postopku, predmet omejene javne razprave;

| AK. | ker je sprejetje velikega števila temeljnih zakonov v zelo kratkem času, vključno z zakoni o pravnem statusu in plačilu sodnikov na Madžarskem ter organizaciji in upravljanju sodišč na Madžarskem, o svobodi veroizpovedi in Madžarski nacionalni banki, neizbežno omejilo možnosti za ustrezno posvetovanje z opozicijskimi strankami in civilno družbo, vključno, kjer je to pomembno, z ustreznimi organizacijami delodajalcev, sindikati in deležniki; |
| --- | --- |

AK.

ker je sprejetje velikega števila temeljnih zakonov v zelo kratkem času, vključno z zakoni o pravnem statusu in plačilu sodnikov na Madžarskem ter organizaciji in upravljanju sodišč na Madžarskem, o svobodi veroizpovedi in Madžarski nacionalni banki, neizbežno omejilo možnosti za ustrezno posvetovanje z opozicijskimi strankami in civilno družbo, vključno, kjer je to pomembno, z ustreznimi organizacijami delodajalcev, sindikati in deležniki;

| AL. | ker je zakon št. XXXVI iz leta 2012 o nacionalni skupščini predsedniku parlamenta podelil široko diskrecijsko pravico za omejevanje svobode izražanja poslancev v parlamentu; |
| --- | --- |

AL.

ker je zakon št. XXXVI iz leta 2012 o nacionalni skupščini predsedniku parlamenta podelil široko diskrecijsko pravico za omejevanje svobode izražanja poslancev v parlamentu;

Slabitev sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči: ustavno sodišče, parlament, organ za varstvo podatkov

| AM. | ker je nova madžarska ustava uvedla možnost dveh novih oblik ustavne pritožbe ustavnemu sodišču, ob tem pa odpravila actio popularis za naknadni pregled; |
| --- | --- |

AM.

ker je nova madžarska ustava uvedla možnost dveh novih oblik ustavne pritožbe ustavnemu sodišču, ob tem pa odpravila actio popularis za naknadni pregled;

| AN. | ker je bil 3. junija 2013 objavljen zakon št. LXXII iz leta 2013 o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti; ker zakon zbuja pomisleke, predvsem tiste, ki jih je izrazil namestnik državnega tožilca glede načela delitve oblasti, neodvisnosti sodstva, spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

AN.

ker je bil 3. junija 2013 objavljen zakon št. LXXII iz leta 2013 o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti; ker zakon zbuja pomisleke, predvsem tiste, ki jih je izrazil namestnik državnega tožilca glede načela delitve oblasti, neodvisnosti sodstva, spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva;

| AO. | ker so bile z novo madžarsko ustavo pristojnosti ustavnega sodišča pri naknadnem preverjanju ustavnosti zakonov v zvezi s proračunom z vsebinskega vidika bistveno omejene na kršitve pravic z izčrpnega seznama, s čimer je bilo ovirano preverjanje ustavnosti v primerih kršitev drugih temeljnih pravic, kot so pravica do lastnine, pravica do pravičnega sojenja in pravica do nediskriminacije; |
| --- | --- |

AO.

ker so bile z novo madžarsko ustavo pristojnosti ustavnega sodišča pri naknadnem preverjanju ustavnosti zakonov v zvezi s proračunom z vsebinskega vidika bistveno omejene na kršitve pravic z izčrpnega seznama, s čimer je bilo ovirano preverjanje ustavnosti v primerih kršitev drugih temeljnih pravic, kot so pravica do lastnine, pravica do pravičnega sojenja in pravica do nediskriminacije;

| AP. | ker je četrta ustavna sprememba pustila nedotaknjeno že obstoječo pravico ustavnega sodišča, da preverja spremembe ustave na postopkovni podlagi in ker ta ustavna sprememba izključuje možnost, da bi sodišče v prihodnje lahko preverjalo spremembe ustave na podlagi vsebine; |
| --- | --- |

AP.

ker je četrta ustavna sprememba pustila nedotaknjeno že obstoječo pravico ustavnega sodišča, da preverja spremembe ustave na postopkovni podlagi in ker ta ustavna sprememba izključuje možnost, da bi sodišče v prihodnje lahko preverjalo spremembe ustave na podlagi vsebine;

| AQ. | ker je ustavno sodišče v zgoraj omenjeni odločbi 45/2012 zapisalo, da za ustavno zakonitost veljajo ne le postopkovne, formalne in javnopravne zahteve utemeljenosti, ampak tudi vsebinske. Ustavna merila demokratične pravne države so hkrati ustavne vrednote, načela in temeljne demokratične svoboščine, zapisane v mednarodnih pogodbah, ki jih sprejemajo in priznavajo skupnosti demokratičnih pravnih držav, pa tudi kogentno pravo (ius cogens), ki je deloma enako prej navedenemu. Ustavno sodišče lahko, če je to primerno, celo preveri svobodno izvrševanje in konstitucionalizacijo vsebinskih zahtev, jamstev in vrednot demokratičnih pravnih držav. (točka IV.7 odločbe); |
| --- | --- |

AQ.

ker je ustavno sodišče v zgoraj omenjeni odločbi 45/2012 zapisalo, da za ustavno zakonitost veljajo ne le postopkovne, formalne in javnopravne zahteve utemeljenosti, ampak tudi vsebinske. Ustavna merila demokratične pravne države so hkrati ustavne vrednote, načela in temeljne demokratične svoboščine, zapisane v mednarodnih pogodbah, ki jih sprejemajo in priznavajo skupnosti demokratičnih pravnih držav, pa tudi kogentno pravo (ius cogens), ki je deloma enako prej navedenemu. Ustavno sodišče lahko, če je to primerno, celo preveri svobodno izvrševanje in konstitucionalizacijo vsebinskih zahtev, jamstev in vrednot demokratičnih pravnih držav. (točka IV.7 odločbe);

| AR. | ker četrta sprememba nove madžarske ustave poleg tega določa, da bodo sodbe ustavnega sodišča, sprejete pred začetkom veljavnosti nove ustave, razveljavljene, in torej izrecno nasprotuje odločbi ustavnega sodišča št. 22/2012, v kateri je sodišče zatrdilo, da njegove ugotovitve o temeljnih vrednotah, človekovih pravicah in svoboščinah ter ustavnih institucijah, ki jih nova madžarska ustava v temeljih spremenila, ostajajo veljavne; ker je četrta ustavna sprememba v novo madžarsko ustavo ponovno vključila številne določbe, ki jih je ustavno sodišče predhodno razglasilo za protiustavne; |
| --- | --- |

AR.

ker četrta sprememba nove madžarske ustave poleg tega določa, da bodo sodbe ustavnega sodišča, sprejete pred začetkom veljavnosti nove ustave, razveljavljene, in torej izrecno nasprotuje odločbi ustavnega sodišča št. 22/2012, v kateri je sodišče zatrdilo, da njegove ugotovitve o temeljnih vrednotah, človekovih pravicah in svoboščinah ter ustavnih institucijah, ki jih nova madžarska ustava v temeljih spremenila, ostajajo veljavne; ker je četrta ustavna sprememba v novo madžarsko ustavo ponovno vključila številne določbe, ki jih je ustavno sodišče predhodno razglasilo za protiustavne;

| AS. | ker je proračunski svet kot neparlamentarno telo z omejeno demokratično legitimnostjo dobil pravico veta na sprejemanje splošnega proračuna, kar omejuje prostor za delovanje demokratično izvoljenega zakonodajnega telesa in predsedniku republike omogoča, da razpusti parlament; |
| --- | --- |

AS.

ker je proračunski svet kot neparlamentarno telo z omejeno demokratično legitimnostjo dobil pravico veta na sprejemanje splošnega proračuna, kar omejuje prostor za delovanje demokratično izvoljenega zakonodajnega telesa in predsedniku republike omogoča, da razpusti parlament;

| AT. | ker je novi zakon o svobodi obveščanja, sprejet julija 2011, odpravil institut komisarja za varstvo podatkov in svobodo obveščanja, s čimer je bil predčasno zaključen šestletni mandat komisarja, njegove pristojnosti pa prenesene na novo ustanovljen nacionalni organ za varstvo podatkov; ker takšne spremembe trenutno pregleduje Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

AT.

ker je novi zakon o svobodi obveščanja, sprejet julija 2011, odpravil institut komisarja za varstvo podatkov in svobodo obveščanja, s čimer je bil predčasno zaključen šestletni mandat komisarja, njegove pristojnosti pa prenesene na novo ustanovljen nacionalni organ za varstvo podatkov; ker takšne spremembe trenutno pregleduje Sodišče Evropske unije;

| AU. | ker je Komisija 8. junija 2012 proti Madžarski sprožila postopek za ugotavljanje kršitev s trditvijo, da Madžarska ni izpolnila svojih obveznosti iz Direktive 95/46/ES, ko je nadzornika za varstvo podatkov odstavila s položaja pred iztekom mandata, s tem pa ogrozila neodvisnost tega urada; |
| --- | --- |

AU.

ker je Komisija 8. junija 2012 proti Madžarski sprožila postopek za ugotavljanje kršitev s trditvijo, da Madžarska ni izpolnila svojih obveznosti iz Direktive 95/46/ES, ko je nadzornika za varstvo podatkov odstavila s položaja pred iztekom mandata, s tem pa ogrozila neodvisnost tega urada;

Neodvisnost sodstva

| AV. | ker je bil skladno z novo ustavo in njenimi prehodnimi določbami šestletni mandat nekdanjega predsednika vrhovnega sodišča (ki se odslej imenuje „Kúria“) po dveh letih predčasno končan; |
| --- | --- |

AV.

ker je bil skladno z novo ustavo in njenimi prehodnimi določbami šestletni mandat nekdanjega predsednika vrhovnega sodišča (ki se odslej imenuje „Kúria“) po dveh letih predčasno končan;

| AW. | ker je Madžarska 2. julija 2012 spremenila temeljne zakone o sodstvu (zakon CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč in zakon CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov) in pri tem deloma upoštevala priporočila Beneške komisije; |
| --- | --- |

AW.

ker je Madžarska 2. julija 2012 spremenila temeljne zakone o sodstvu (zakon CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč in zakon CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov) in pri tem deloma upoštevala priporočila Beneške komisije;

| AX. | ker ključni zaščitni ukrepi za neodvisnost sodnikov, kot so neodstranljivost s funkcije, zagotovljen mandat, struktura in sestava upravljavskih teles, niso urejeni v ustavi in so – skupaj s podrobnimi pravili o organizaciji in upravljanju sodstva – še vedno urejeni v spremenjenih temeljnih zakonih; |
| --- | --- |

AX.

ker ključni zaščitni ukrepi za neodvisnost sodnikov, kot so neodstranljivost s funkcije, zagotovljen mandat, struktura in sestava upravljavskih teles, niso urejeni v ustavi in so – skupaj s podrobnimi pravili o organizaciji in upravljanju sodstva – še vedno urejeni v spremenjenih temeljnih zakonih;

| AY. | ker v novi madžarski ustavi ni določena neodvisnost ustavnega sodišča, prav tako pa v njej ni zapisana neodvisnost uprave sodstva; |
| --- | --- |

AY.

ker v novi madžarski ustavi ni določena neodvisnost ustavnega sodišča, prav tako pa v njej ni zapisana neodvisnost uprave sodstva;

| AZ. | ker sprememba temeljnih zakonov o sodstvu v zvezi s pristojnostjo predsednika nacionalnega sodnega urada, da premešča zadeve s sodišča, kjer so le-te obravnavane, na druga sodišča, da se zagotovi presojanje zadev v razumnem roku, ne določa objektivnih normativnih meril za izbiranje zadev za premestitev; |
| --- | --- |

AZ.

ker sprememba temeljnih zakonov o sodstvu v zvezi s pristojnostjo predsednika nacionalnega sodnega urada, da premešča zadeve s sodišča, kjer so le-te obravnavane, na druga sodišča, da se zagotovi presojanje zadev v razumnem roku, ne določa objektivnih normativnih meril za izbiranje zadev za premestitev;

| BA. | ker je bila ob začetku veljavnosti nove madžarske ustave, njenih prehodnih določb in temeljnega zakona št. CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov obvezna upokojitvena starost sodnikov znižana s 70 na 62 let; |
| --- | --- |

BA.

ker je bila ob začetku veljavnosti nove madžarske ustave, njenih prehodnih določb in temeljnega zakona št. CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov obvezna upokojitvena starost sodnikov znižana s 70 na 62 let;

| BB. | ker odločitev Sodišča Evropske unije, sprejeta dne 6. novembra 2012, pravi, da veliko znižanje upokojitvene starosti madžarskih sodnikov ter tožilcev in notarjev s 70 na 62 let predstavlja neupravičeno diskriminacijo na podlagi starosti, in ker sta 20. junija 2012 dve skupini madžarskih sodnikov vložili pritožbi na Evropsko sodišče za človekove pravice z namenom presoje o tem, ali znižanje upokojitvene starosti sodnikov krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

BB.

ker odločitev Sodišča Evropske unije, sprejeta dne 6. novembra 2012, pravi, da veliko znižanje upokojitvene starosti madžarskih sodnikov ter tožilcev in notarjev s 70 na 62 let predstavlja neupravičeno diskriminacijo na podlagi starosti, in ker sta 20. junija 2012 dve skupini madžarskih sodnikov vložili pritožbi na Evropsko sodišče za človekove pravice z namenom presoje o tem, ali znižanje upokojitvene starosti sodnikov krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah;

| BC. | ker je madžarski parlament dne 11. marca 2013 sprejel zakon št. XX iz leta 2013, s katerim se je zgornja starostna meja spremenila, da bi delno izpolnil odločitev madžarskega ustavnega sodišča z dne 16. julija 2012 in odločitev Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2012; |
| --- | --- |

BC.

ker je madžarski parlament dne 11. marca 2013 sprejel zakon št. XX iz leta 2013, s katerim se je zgornja starostna meja spremenila, da bi delno izpolnil odločitev madžarskega ustavnega sodišča z dne 16. julija 2012 in odločitev Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2012;

Volilna reforma

| BD. | ker je vladajoča večina v parlamentu enostransko spremenila volilni sistem, ne da bi si prizadevala za soglasje z opozicijo; |
| --- | --- |

BD.

ker je vladajoča večina v parlamentu enostransko spremenila volilni sistem, ne da bi si prizadevala za soglasje z opozicijo;

| BE. | ker je madžarski parlament kot del nedavne volilne reforme dne 26. novembra 2012 na podlagi predloga posameznega poslanca sprejel zakon o volilnem postopku, katerega cilj je bil prejšnji samodejni vpis vseh državljanov s prebivališčem na Madžarskem v volilni imenik zamenjati s sistemom prostovoljne registracije kot pogoja za uresničevanje volilne pravice posameznika; |
| --- | --- |

BE.

ker je madžarski parlament kot del nedavne volilne reforme dne 26. novembra 2012 na podlagi predloga posameznega poslanca sprejel zakon o volilnem postopku, katerega cilj je bil prejšnji samodejni vpis vseh državljanov s prebivališčem na Madžarskem v volilni imenik zamenjati s sistemom prostovoljne registracije kot pogoja za uresničevanje volilne pravice posameznika;

| BF. | ker je bila druga ustavna sprememba, ki vsebuje zahtevo po registraciji volivcev, vložena na predlog posameznega poslanca istega dne kot osnutek zakona o volilnem postopku, to je 18. septembra 2012, in sprejeta 29. oktobra 2012, |
| --- | --- |

BF.

ker je bila druga ustavna sprememba, ki vsebuje zahtevo po registraciji volivcev, vložena na predlog posameznega poslanca istega dne kot osnutek zakona o volilnem postopku, to je 18. septembra 2012, in sprejeta 29. oktobra 2012,

| BG. | ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR 15. in 16. junija 2012 pripravila skupno mnenje o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta; |
| --- | --- |

BG.

ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR 15. in 16. junija 2012 pripravila skupno mnenje o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta;

| BH. | ker je ustavno sodišče po prejemu peticije predsednika republike z dne 6. decembra 2012 ugotovilo, da zahteva po registraciji predstavlja neupravičeno omejitev volilnih pravic madžarskih rezidentov in je zato neustavna; |
| --- | --- |

BH.

ker je ustavno sodišče po prejemu peticije predsednika republike z dne 6. decembra 2012 ugotovilo, da zahteva po registraciji predstavlja neupravičeno omejitev volilnih pravic madžarskih rezidentov in je zato neustavna;

| BI. | ker je ustavno sodišče kljub mnenju, da je registracija volivcev, ki prebivajo v tujini, upravičena, v svoji odločbi z dne 4. januarja 2013 poleg tega navedlo, da je izključitev možnosti osebne registracije volivcev, ki živijo na Madžarskem brez stalnega naslova, diskriminatorna, in da določbe, ki dovoljujejo objavljanje političnih oglasov v času volilne kampanje samo v javnih medijih, in pravila, ki prepovedujejo objavljanje javnomnenjskih raziskav v zadnjih šestih dneh pred volitvami, nesorazmerno omejujejo svobodo izražanja in svobodo tiska; |
| --- | --- |

BI.

ker je ustavno sodišče kljub mnenju, da je registracija volivcev, ki prebivajo v tujini, upravičena, v svoji odločbi z dne 4. januarja 2013 poleg tega navedlo, da je izključitev možnosti osebne registracije volivcev, ki živijo na Madžarskem brez stalnega naslova, diskriminatorna, in da določbe, ki dovoljujejo objavljanje političnih oglasov v času volilne kampanje samo v javnih medijih, in pravila, ki prepovedujejo objavljanje javnomnenjskih raziskav v zadnjih šestih dneh pred volitvami, nesorazmerno omejujejo svobodo izražanja in svobodo tiska;

Medijska zakonodaja

| BJ. | ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države in zato zagotavlja in spodbuja svobodo izražanja in obveščanja, ki je zapisana v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in členu 10 EKČP, in ker te svoboščine vključujejo svobodo izražanja mnenj in pravico so prejemanja in širjenja informacij brez nadzora, vmešavanja ali pritiska s strani javnih organov; |
| --- | --- |

BJ.

ker Evropska unija temelji na vrednotah demokracije in pravne države in zato zagotavlja in spodbuja svobodo izražanja in obveščanja, ki je zapisana v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in členu 10 EKČP, in ker te svoboščine vključujejo svobodo izražanja mnenj in pravico so prejemanja in širjenja informacij brez nadzora, vmešavanja ali pritiska s strani javnih organov;

| BK. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice razsodilo, da imajo države članice pozitivno obveznost zagotavljati pluralnost medijev, ki izhaja iz člena 10 EKČP, in ker so določbe Konvencije podobne določbam iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah, ki je del pravnega reda Unije; |
| --- | --- |

BK.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice razsodilo, da imajo države članice pozitivno obveznost zagotavljati pluralnost medijev, ki izhaja iz člena 10 EKČP, in ker so določbe Konvencije podobne določbam iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah, ki je del pravnega reda Unije;

| BL. | ker je močna in samostojna javna sfera, ki temelji na neodvisnih in pluralnih medijih, potrebno okolje, v katerem lahko uspevajo kolektivne svoboščine civilne družbe – kot je pravica do zbiranja in združevanja – in osebne svoboščine – kot sta svoboda izražanja in pravica dostopa do informacij – in ker na novinarje ne bi smeli niti pritiskati lastniki, vodstveni delavci in država niti ne bi smeli biti izpostavljeni finančnim grožnjam; |
| --- | --- |

BL.

ker je močna in samostojna javna sfera, ki temelji na neodvisnih in pluralnih medijih, potrebno okolje, v katerem lahko uspevajo kolektivne svoboščine civilne družbe – kot je pravica do zbiranja in združevanja – in osebne svoboščine – kot sta svoboda izražanja in pravica dostopa do informacij – in ker na novinarje ne bi smeli niti pritiskati lastniki, vodstveni delavci in država niti ne bi smeli biti izpostavljeni finančnim grožnjam;

| BM. | ker sta Svet Evrope in OVSE z izjavami, resolucijami, priporočili, mnenji in poročili o svobodi, pluralnosti in koncentraciji medijev oblikovala pomemben sklop enotnih vseevropskih minimalnih standardov na tem področju; |
| --- | --- |

BM.

ker sta Svet Evrope in OVSE z izjavami, resolucijami, priporočili, mnenji in poročili o svobodi, pluralnosti in koncentraciji medijev oblikovala pomemben sklop enotnih vseevropskih minimalnih standardov na tem področju;

| BN. | ker je dolžnost držav članic nenehno spodbujati in varovati svobodo mnenja, izražanja, obveščenosti in medijev in ker mora Unija v primeru, da bi bile te svoboščine v državi članici resno ogrožene ali kršene, pravočasno in učinkovito posredovati na podlagi svojih pristojnosti, ki so zapisane v Pogodbah in v Listini o temeljnih pravicah, da zaščiti evropski demokratični in pluralistični red ter temeljne pravice; |
| --- | --- |

BN.

ker je dolžnost držav članic nenehno spodbujati in varovati svobodo mnenja, izražanja, obveščenosti in medijev in ker mora Unija v primeru, da bi bile te svoboščine v državi članici resno ogrožene ali kršene, pravočasno in učinkovito posredovati na podlagi svojih pristojnosti, ki so zapisane v Pogodbah in v Listini o temeljnih pravicah, da zaščiti evropski demokratični in pluralistični red ter temeljne pravice;

| BO. | ker je Parlament večkrat izrazil zaskrbljenost glede svobode, pluralnosti in koncentracije medijev v EU in njenih državah članicah; |
| --- | --- |

BO.

ker je Parlament večkrat izrazil zaskrbljenost glede svobode, pluralnosti in koncentracije medijev v EU in njenih državah članicah;

| BP. | ker so kritike na številne določbe madžarske medijske zakonodaje izrazili Parlament, Komisija, predstavnik OVSE za svobodo medijev, komisar za človekove pravice Sveta Evrope, pa tudi generalni sekretar Sveta Evrope, posebni poročevalec ZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter veliko število mednarodnih in nacionalnih novinarskih organizacij, nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic in državljanskih svoboščin ter države članice EU; |
| --- | --- |

BP.

ker so kritike na številne določbe madžarske medijske zakonodaje izrazili Parlament, Komisija, predstavnik OVSE za svobodo medijev, komisar za človekove pravice Sveta Evrope, pa tudi generalni sekretar Sveta Evrope, posebni poročevalec ZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja ter veliko število mednarodnih in nacionalnih novinarskih organizacij, nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic in državljanskih svoboščin ter države članice EU;

| BQ. | ker se je izenačena kritika večinoma nanašala na sprejemanje zakonodaje po parlamentarnem postopku predlaganja zakona s strani posameznega poslanca, izrazito hierarhično strukturo nadzora medijev, pooblastila predsednika regulatornega organa na področju upravljanja, odsotnost določb, ki bi zagotavljale neodvisnost organa, obširna nadzorna pooblastila organa in pooblastila za sankcioniranje, znaten učinek nekaterih določb na programsko vsebino, pomanjkanje posebnih predpisov za posamezne medije, nepreglednost razpisnega postopka za dodeljevanje dovoljenj ter nejasnost pravil, ki bi lahko privedla do samovoljne uporabe in izvrševanja določb; |
| --- | --- |

BQ.

ker se je izenačena kritika večinoma nanašala na sprejemanje zakonodaje po parlamentarnem postopku predlaganja zakona s strani posameznega poslanca, izrazito hierarhično strukturo nadzora medijev, pooblastila predsednika regulatornega organa na področju upravljanja, odsotnost določb, ki bi zagotavljale neodvisnost organa, obširna nadzorna pooblastila organa in pooblastila za sankcioniranje, znaten učinek nekaterih določb na programsko vsebino, pomanjkanje posebnih predpisov za posamezne medije, nepreglednost razpisnega postopka za dodeljevanje dovoljenj ter nejasnost pravil, ki bi lahko privedla do samovoljne uporabe in izvrševanja določb;

| BR. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. marca 2011 o medijski zakonodaji na Madžarskem poudaril, da je treba madžarski zakon o medijih nujno razveljaviti in ga ponovno pregledati na podlagi pripomb in predlogov Komisije, OVSE in Sveta Evrope, in ker je Parlament pozval Komisijo, naj nadaljuje s skrbnim spremljanjem in ocenjevanjem skladnosti madžarskega zakona o medijih, kot je bil ta spremenjen, z evropsko zakonodajo, zlasti z Listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

BR.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 10. marca 2011 o medijski zakonodaji na Madžarskem poudaril, da je treba madžarski zakon o medijih nujno razveljaviti in ga ponovno pregledati na podlagi pripomb in predlogov Komisije, OVSE in Sveta Evrope, in ker je Parlament pozval Komisijo, naj nadaljuje s skrbnim spremljanjem in ocenjevanjem skladnosti madžarskega zakona o medijih, kot je bil ta spremenjen, z evropsko zakonodajo, zlasti z Listino o temeljnih pravicah;

| BS. | ker je komisar za človekove pravice Sveta Evrope poudaril potrebo po spremembi zakonodaje, da se odpravijo kršitve svobode medijev, kot so predpisovanje, katere informacije morajo biti podane s strani vseh medijskih ponudnikov in kako bodo poročali, nalaganje kazni medijem in preventivne omejitve svobode tiska v obliki zahtev po registraciji novinarskih virov, in ker je v zvezi z neodvisnostjo in pluralnostjo medijev izrazil potrebo po reševanju vprašanj, kot so oslabljena ustavna jamstva pluralizma, pomanjkanje neodvisnosti regulatornih organov na področju medijev, pomanjkanje varoval za neodvisnost storitev javne radiotelevizije in odsotnost učinkovitih notranjih pravnih sredstev za medijske akterje, o katerih odloča svet za medije; |
| --- | --- |

BS.

ker je komisar za človekove pravice Sveta Evrope poudaril potrebo po spremembi zakonodaje, da se odpravijo kršitve svobode medijev, kot so predpisovanje, katere informacije morajo biti podane s strani vseh medijskih ponudnikov in kako bodo poročali, nalaganje kazni medijem in preventivne omejitve svobode tiska v obliki zahtev po registraciji novinarskih virov, in ker je v zvezi z neodvisnostjo in pluralnostjo medijev izrazil potrebo po reševanju vprašanj, kot so oslabljena ustavna jamstva pluralizma, pomanjkanje neodvisnosti regulatornih organov na področju medijev, pomanjkanje varoval za neodvisnost storitev javne radiotelevizije in odsotnost učinkovitih notranjih pravnih sredstev za medijske akterje, o katerih odloča svet za medije;

| BT. | ker je Komisija izrazila pomisleke v zvezi s skladnostjo madžarskega zakona o medijih z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in pravnim redom Skupnosti nasploh, zlasti kar zadeva obveznost uravnoteženega poročanja, ki velja za vse ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev, pri čemer je pod vprašaj postavila tudi njegovo skladnost z načelom sorazmernosti ter spoštovanje temeljne pravice do svobode izražanja in obveščanja iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah, kakor tudi načela države izvora in zahtev za prijavo, in ker je marca 2011 madžarski parlament spremenil zakon, da bi uredil vprašanja, ki jih je odprla Komisija; |
| --- | --- |

BT.

ker je Komisija izrazila pomisleke v zvezi s skladnostjo madžarskega zakona o medijih z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in pravnim redom Skupnosti nasploh, zlasti kar zadeva obveznost uravnoteženega poročanja, ki velja za vse ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev, pri čemer je pod vprašaj postavila tudi njegovo skladnost z načelom sorazmernosti ter spoštovanje temeljne pravice do svobode izražanja in obveščanja iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah, kakor tudi načela države izvora in zahtev za prijavo, in ker je marca 2011 madžarski parlament spremenil zakon, da bi uredil vprašanja, ki jih je odprla Komisija;

| BU. | ker je OVSE izrazil resne pomisleke glede materialnega in teritorialnega področja uporabe madžarske zakonodaje, politično homogene sestave organa za medije in sveta za medije, uvedenih nesorazmernih kazni, odsotnosti samodejnega postopka za zadržanje kazni v primeru pritožbe na sodišče proti odločitvi organa za medije, kršitve načela zaupnosti novinarskih virov in zaščite družinskih vrednot; |
| --- | --- |

BU.

ker je OVSE izrazil resne pomisleke glede materialnega in teritorialnega področja uporabe madžarske zakonodaje, politično homogene sestave organa za medije in sveta za medije, uvedenih nesorazmernih kazni, odsotnosti samodejnega postopka za zadržanje kazni v primeru pritožbe na sodišče proti odločitvi organa za medije, kršitve načela zaupnosti novinarskih virov in zaščite družinskih vrednot;

| BV. | ker so priporočila OVSE (7) vključevala črtanje pravnih zahtev po uravnoteženem poročanju in drugih vsebinskih predpisov iz zakonov, zaščito uredniške neodvisnosti, zagotovitev, da bodo za različne oblike medijev – tisk, radiotelevizijo in splet – veljala različna pravila, črtanje pretiranih zahtev po registraciji, zagotovitev neodvisnega in usposobljenega regulatornega organa, zagotovitev objektivnosti in pluralnosti v postopku imenovanja organov, ki uravnavajo medijski sektor, preprečitev, da bi tiskani mediji sodili pod pristojnost regulatornega organa, ter učinkovito spodbujanje samoregulacije; |
| --- | --- |

BV.

ker so priporočila OVSE (7) vključevala črtanje pravnih zahtev po uravnoteženem poročanju in drugih vsebinskih predpisov iz zakonov, zaščito uredniške neodvisnosti, zagotovitev, da bodo za različne oblike medijev – tisk, radiotelevizijo in splet – veljala različna pravila, črtanje pretiranih zahtev po registraciji, zagotovitev neodvisnega in usposobljenega regulatornega organa, zagotovitev objektivnosti in pluralnosti v postopku imenovanja organov, ki uravnavajo medijski sektor, preprečitev, da bi tiskani mediji sodili pod pristojnost regulatornega organa, ter učinkovito spodbujanje samoregulacije;

| BW. | ker je predstavnik OVSE za svobodo medijev kljub dejstvu, da so bili zakoni spremenjeni leta 2011 po pogajanjih z Evropsko komisijo in znova maja 2012 zaradi odločitve ustavnega sodišča iz decembra 2011, ki je kot neustavne zavrnila določbe v zvezi z urejanjem vsebine tiskanih medijev, zaščito novinarskih virov, zahtevo po posredovanju podatkov in institutom komisarja za medije in telekomunikacije, izrazil obžalovanje nad dejstvom, da je bilo več sprememb predlaganih in sprejetih na hitro, brez posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, in da temeljni elementi zakonodaje niso bili izboljšani, zlasti ne imenovanje predsednika in članov organa za medije in sveta za medije, njihov vpliv na vsebino radijskih in televizijskih programov, predvidene visoke denarne kazni ter pomanjkanje varoval za finančno in uredniško neodvisnost javne radiotelevizije; |
| --- | --- |

BW.

ker je predstavnik OVSE za svobodo medijev kljub dejstvu, da so bili zakoni spremenjeni leta 2011 po pogajanjih z Evropsko komisijo in znova maja 2012 zaradi odločitve ustavnega sodišča iz decembra 2011, ki je kot neustavne zavrnila določbe v zvezi z urejanjem vsebine tiskanih medijev, zaščito novinarskih virov, zahtevo po posredovanju podatkov in institutom komisarja za medije in telekomunikacije, izrazil obžalovanje nad dejstvom, da je bilo več sprememb predlaganih in sprejetih na hitro, brez posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, in da temeljni elementi zakonodaje niso bili izboljšani, zlasti ne imenovanje predsednika in članov organa za medije in sveta za medije, njihov vpliv na vsebino radijskih in televizijskih programov, predvidene visoke denarne kazni ter pomanjkanje varoval za finančno in uredniško neodvisnost javne radiotelevizije;

| BX. | ker je posebni poročevalec ZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, ki je sicer pozdravil spremembe medijske zakonodaje, sprejete marca 2011, poudaril potrebo po obravnavanju preostalih nerešenih vprašanj, ki zadevajo regulacijo medijskih vsebin, nezadostna jamstva za zagotavljanje neodvisnosti in nepristranskosti organa za medije, pretirane denarne kazni in druge upravne sankcije, veljavnost medijske zakonodaje za vse vrste medijev, vključno s tiskanimi mediji in internetom, zahteve po registraciji in nezadostno zaščito novinarskih virov; |
| --- | --- |

BX.

ker je posebni poročevalec ZN za spodbujanje in varovanje pravice do svobode mnenja in izražanja, ki je sicer pozdravil spremembe medijske zakonodaje, sprejete marca 2011, poudaril potrebo po obravnavanju preostalih nerešenih vprašanj, ki zadevajo regulacijo medijskih vsebin, nezadostna jamstva za zagotavljanje neodvisnosti in nepristranskosti organa za medije, pretirane denarne kazni in druge upravne sankcije, veljavnost medijske zakonodaje za vse vrste medijev, vključno s tiskanimi mediji in internetom, zahteve po registraciji in nezadostno zaščito novinarskih virov;

| BY. | ker so strokovnjaki Sveta Evrope v svoji analizi (8) (v kateri so ocenjevali skladnost medijskih zakonov, kakršni so bili predlagani za spremembo leta 2012, z merodajnimi besedili Sveta Evrope na področju medijev in svobode izražanja) priporočili, naj se posebne določbe o registraciji in preglednosti, urejanju vsebin, obveznostih medijskega poročanja, zaščiti virov, javnih medijskih hišah in regulatornih organih temeljito pregledajo, pojasnijo ali v nekaterih primerih odpravijo; |
| --- | --- |

BY.

ker so strokovnjaki Sveta Evrope v svoji analizi (8) (v kateri so ocenjevali skladnost medijskih zakonov, kakršni so bili predlagani za spremembo leta 2012, z merodajnimi besedili Sveta Evrope na področju medijev in svobode izražanja) priporočili, naj se posebne določbe o registraciji in preglednosti, urejanju vsebin, obveznostih medijskega poročanja, zaščiti virov, javnih medijskih hišah in regulatornih organih temeljito pregledajo, pojasnijo ali v nekaterih primerih odpravijo;

| BZ. | ker so bili po dialogu, ki sta ga EU in generalni sekretar Sveta Evrope vzpostavila z izmenjavo pisem in strokovnimi srečanji, februarja 2013 vloženi novi predlogi sprememb, da bi okrepili in zagotovili neodvisnost regulatornih organov na področju medijev, zlasti kar zadeva spoštovanje pravil v zvezi s pogoji imenovanja in izbire predsednika nacionalnega organa za medije in telekomunikacije ter sveta za medije, in sicer v zvezi s postopkom imenovanja, osebo, ki ga imenuje, in ponovnim imenovanjem; |
| --- | --- |

BZ.

ker so bili po dialogu, ki sta ga EU in generalni sekretar Sveta Evrope vzpostavila z izmenjavo pisem in strokovnimi srečanji, februarja 2013 vloženi novi predlogi sprememb, da bi okrepili in zagotovili neodvisnost regulatornih organov na področju medijev, zlasti kar zadeva spoštovanje pravil v zvezi s pogoji imenovanja in izbire predsednika nacionalnega organa za medije in telekomunikacije ter sveta za medije, in sicer v zvezi s postopkom imenovanja, osebo, ki ga imenuje, in ponovnim imenovanjem;

| CA. | ker so madžarske oblasti izrazile namen, da ponovno preučijo določbe o omejitvah političnega oglaševanja med volilnimi kampanjami; ker se madžarska vlada posvetuje z Evropsko komisijo o vprašanju političnega oglaševanja; ker četrta sprememba določa široko in potencialno nejasno prepoved govora, ki krši dostojanstvo skupin, vključno z madžarskim narodom, in se lahko uporablja za samovoljno poseganje v svobodo izražanja ter negativno vpliva na novinarje, umetnike in druge; |
| --- | --- |

CA.

ker so madžarske oblasti izrazile namen, da ponovno preučijo določbe o omejitvah političnega oglaševanja med volilnimi kampanjami; ker se madžarska vlada posvetuje z Evropsko komisijo o vprašanju političnega oglaševanja; ker četrta sprememba določa široko in potencialno nejasno prepoved govora, ki krši dostojanstvo skupin, vključno z madžarskim narodom, in se lahko uporablja za samovoljno poseganje v svobodo izražanja ter negativno vpliva na novinarje, umetnike in druge;

| CB. | ker nacionalni organ za medije in telekomunikacije ter svet za medije nista izvedla ocenjevanja o učinkih zakonodaje na kakovost novinarstva, stopnjo uredniške svobode in kakovost delovnih pogojev novinarjev; |
| --- | --- |

CB.

ker nacionalni organ za medije in telekomunikacije ter svet za medije nista izvedla ocenjevanja o učinkih zakonodaje na kakovost novinarstva, stopnjo uredniške svobode in kakovost delovnih pogojev novinarjev;

Spoštovanje pravic pripadnikov manjšin

| CC. | ker je spoštovanje pravic pripadnikov manjšin izrecno priznano med vrednotami, ki jih omenja člen 2 PEU, in ker si Unija prizadeva za spodbujanje teh vrednot in boj proti socialni izključenosti, rasizmu, antisemitizmu in diskriminaciji; |
| --- | --- |

CC.

ker je spoštovanje pravic pripadnikov manjšin izrecno priznano med vrednotami, ki jih omenja člen 2 PEU, in ker si Unija prizadeva za spodbujanje teh vrednot in boj proti socialni izključenosti, rasizmu, antisemitizmu in diskriminaciji;

| CD. | ker je prepoved diskriminacije temeljna pravica, določena v členu 21 Listine; |
| --- | --- |

CD.

ker je prepoved diskriminacije temeljna pravica, določena v členu 21 Listine;

| CE. | ker je odgovornost držav članic zagotoviti, da se spoštujejo temeljne pravice vseh, ne glede na njihovo etnično pripadnost ali prepričanje, kar zajema vse ravni javne uprave in organe kazenskega pregona ter vključuje tudi dejavno spodbujanje strpnosti in odločno obsojanje pojavov, kot sta rasno nasilje ter antisemitski in protiromski sovražni govor, zlasti kadar je izražen na uradnih ali javnih forumih, vključno v madžarskem parlamentu; |
| --- | --- |

CE.

ker je odgovornost držav članic zagotoviti, da se spoštujejo temeljne pravice vseh, ne glede na njihovo etnično pripadnost ali prepričanje, kar zajema vse ravni javne uprave in organe kazenskega pregona ter vključuje tudi dejavno spodbujanje strpnosti in odločno obsojanje pojavov, kot sta rasno nasilje ter antisemitski in protiromski sovražni govor, zlasti kadar je izražen na uradnih ali javnih forumih, vključno v madžarskem parlamentu;

| CF. | ker je neodzivnost organov kazenskega pregona v primerih rasno motiviranih kaznivih dejanj (9) privedla do nezaupanja v policijo; |
| --- | --- |

CF.

ker je neodzivnost organov kazenskega pregona v primerih rasno motiviranih kaznivih dejanj (9) privedla do nezaupanja v policijo;

| CG. | ker velja omeniti, da je madžarski parlament sprejel kazenskopravno in civilnopravno zakonodajo za preprečevanje spodbujanja rasnega sovraštva in sovražnega govora; |
| --- | --- |

CG.

ker velja omeniti, da je madžarski parlament sprejel kazenskopravno in civilnopravno zakonodajo za preprečevanje spodbujanja rasnega sovraštva in sovražnega govora;

| CH. | ker so nedavni dogodki zbudili skrb glede krepitve antisemitskega in protiromskega sovražnega govora na Madžarskem, čeprav nestrpnost do članov romske in judovske skupnosti ni povezana samo z Madžarsko in se tudi druge države članice soočajo z enakimi vprašanji; |
| --- | --- |

CH.

ker so nedavni dogodki zbudili skrb glede krepitve antisemitskega in protiromskega sovražnega govora na Madžarskem, čeprav nestrpnost do članov romske in judovske skupnosti ni povezana samo z Madžarsko in se tudi druge države članice soočajo z enakimi vprašanji;

| CI. | ker sta se zaradi uveljavitve davčne in pokojninske zakonodaje z učinkom za nazaj zelo povečali socialna negotovost in revščina, zaradi česar prebivalstvo ni samo zelo zaskrbljeno, ampak se s tem kršijo tudi pravice zasebne lastnine in spodkopavajo temeljne državljanske svoboščine |
| --- | --- |

CI.

ker sta se zaradi uveljavitve davčne in pokojninske zakonodaje z učinkom za nazaj zelo povečali socialna negotovost in revščina, zaradi česar prebivalstvo ni samo zelo zaskrbljeno, ampak se s tem kršijo tudi pravice zasebne lastnine in spodkopavajo temeljne državljanske svoboščine

Svoboda veroizpovedi ali prepričanja in priznavanje cerkva

| CJ. | ker je svoboda misli, vesti in verovanja, kot je zapisana v členu 9 EKČP in členu 10 Listine o temeljnih pravicah, eden izmed temeljev demokratične družbe in ker mora država na tem področju igrati vlogo nevtralnega in nepristranskega poroka za zagotavljanje pravice do izražanja različnih veroizpovedi, ver in prepričanj; |
| --- | --- |

CJ.

ker je svoboda misli, vesti in verovanja, kot je zapisana v členu 9 EKČP in členu 10 Listine o temeljnih pravicah, eden izmed temeljev demokratične družbe in ker mora država na tem področju igrati vlogo nevtralnega in nepristranskega poroka za zagotavljanje pravice do izražanja različnih veroizpovedi, ver in prepričanj;

| CK. | ker je zakon o cerkvah vzpostavil nov pravni režim za urejanje verskih združenj in cerkva na Madžarskem ter uvedel vrsto zahtev za priznanje cerkva in to priznanje pogojuje s predhodno odobritvijo dveh tretjin poslancev v parlamentu; |
| --- | --- |

CK.

ker je zakon o cerkvah vzpostavil nov pravni režim za urejanje verskih združenj in cerkva na Madžarskem ter uvedel vrsto zahtev za priznanje cerkva in to priznanje pogojuje s predhodno odobritvijo dveh tretjin poslancev v parlamentu;

| CL. | ker Beneška komisija šteje obveznost iz zakona o cerkvah, da je pridobitev priznanja parlamenta pogoj za ustanovitev cerkve, za omejitev svobode veroizpovedi (10); |
| --- | --- |

CL.

ker Beneška komisija šteje obveznost iz zakona o cerkvah, da je pridobitev priznanja parlamenta pogoj za ustanovitev cerkve, za omejitev svobode veroizpovedi (10);

| CM. | ker je kot posledica začetka veljavnosti retroaktivnih določb zakona o cerkvah več kot 300 registriranih cerkva izgubilo svoj pravni status cerkve; |
| --- | --- |

CM.

ker je kot posledica začetka veljavnosti retroaktivnih določb zakona o cerkvah več kot 300 registriranih cerkva izgubilo svoj pravni status cerkve;

| CN. | ker je ustavno sodišče na zahtevo več verskih skupnosti in madžarskega komisarja za temeljne pravice preučilo ustavnost določb zakona o cerkvah in v svoji odločbi št. 6/2013 z dne 26. februarja 2013 izjavilo, da so nekatere neustavne in jih razveljavilo z retroaktivnim učinkom; |
| --- | --- |

CN.

ker je ustavno sodišče na zahtevo več verskih skupnosti in madžarskega komisarja za temeljne pravice preučilo ustavnost določb zakona o cerkvah in v svoji odločbi št. 6/2013 z dne 26. februarja 2013 izjavilo, da so nekatere neustavne in jih razveljavilo z retroaktivnim učinkom;

| CO. | ker je ustavno sodišče v tej odločbi menilo, da pravica parlamenta glede določanja materialnih pogojev za priznanje cerkve sicer ni sporna, vendar pa da lahko pride pri parlamentarnem glasovanju o priznanju statusa cerkve do politično pristranskih odločitev, in ker je ustavno sodišče ugotovilo, da zakon ne vsebuje nobene obveznosti podrobnega utemeljevanja odločitve, kadar se cerkvi zavrne priznanje statusa, da niso določeni roki za ukrepanje parlamenta in da zakon ne daje možnosti učinkovitega pravnega sredstva v primeru zavrnitve ali neodločitve; |
| --- | --- |

CO.

ker je ustavno sodišče v tej odločbi menilo, da pravica parlamenta glede določanja materialnih pogojev za priznanje cerkve sicer ni sporna, vendar pa da lahko pride pri parlamentarnem glasovanju o priznanju statusa cerkve do politično pristranskih odločitev, in ker je ustavno sodišče ugotovilo, da zakon ne vsebuje nobene obveznosti podrobnega utemeljevanja odločitve, kadar se cerkvi zavrne priznanje statusa, da niso določeni roki za ukrepanje parlamenta in da zakon ne daje možnosti učinkovitega pravnega sredstva v primeru zavrnitve ali neodločitve;

| CP. | ker je bil s četrto ustavno spremembo, sprejeto dva tedna po odločitvi ustavnega sodišča, spremenjen člen VII ustave, pristojnost parlamenta za sprejemanje temeljnih zakonov za priznanje določenih organizacij, ki se ukvarjajo z verskimi dejavnostmi, kot so cerkve, pa je bila povzdignjena na ustavno raven, s čimer je zavrnjena odločitev ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

CP.

ker je bil s četrto ustavno spremembo, sprejeto dva tedna po odločitvi ustavnega sodišča, spremenjen člen VII ustave, pristojnost parlamenta za sprejemanje temeljnih zakonov za priznanje določenih organizacij, ki se ukvarjajo z verskimi dejavnostmi, kot so cerkve, pa je bila povzdignjena na ustavno raven, s čimer je zavrnjena odločitev ustavnega sodišča;

II-
     
  Ocena

Madžarska ustava in njeno izvajanje

| 1. | opozarja, da je spoštovanje zakonitosti – vključno s preglednim, odgovornim in demokratičnim postopkom sprejemanja zakonodaje, tudi sprejemanja ustave – ter močnega sistema predstavniške demokracije, ki temelji na svobodnih volitvah in spoštovanju pravic opozicije, bistven element načel demokracije in pravne države iz člena 2 PEU, ki določa, da „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ To je razglašeno tudi v preambulah k Pogodbi o Evropski uniji in Listini Evropske unije o človekovih pravicah; obžaluje, da institucijam EU v preteklosti pri zaščiti temeljnih evropskih vrednot ni vedno uspelo uveljaviti lastnih standardov; zato poudarja njihovo posebno odgovornost, da se na ravni Unije in v državah članicah zavzemajo za spoštovanje temeljnih evropskih pravic v smislu člena 2 PEU; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je spoštovanje zakonitosti – vključno s preglednim, odgovornim in demokratičnim postopkom sprejemanja zakonodaje, tudi sprejemanja ustave – ter močnega sistema predstavniške demokracije, ki temelji na svobodnih volitvah in spoštovanju pravic opozicije, bistven element načel demokracije in pravne države iz člena 2 PEU, ki določa, da „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ To je razglašeno tudi v preambulah k Pogodbi o Evropski uniji in Listini Evropske unije o človekovih pravicah; obžaluje, da institucijam EU v preteklosti pri zaščiti temeljnih evropskih vrednot ni vedno uspelo uveljaviti lastnih standardov; zato poudarja njihovo posebno odgovornost, da se na ravni Unije in v državah članicah zavzemajo za spoštovanje temeljnih evropskih pravic v smislu člena 2 PEU;

| 2. | še enkrat odločno poudarja, da sta priprava osnutka in sprejetje nove ustave sicer res v pristojnosti držav članic, vendar morajo države članice in EU zagotavljati, da se ustavni postopki in vsebina ustave skladajo z zavezami, ki jih je država članica sprejela v svoji pogodbi o pristopu k Evropski uniji, torej s skupnimi vrednotami Unije, z Listino in z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

2.

še enkrat odločno poudarja, da sta priprava osnutka in sprejetje nove ustave sicer res v pristojnosti držav članic, vendar morajo države članice in EU zagotavljati, da se ustavni postopki in vsebina ustave skladajo z zavezami, ki jih je država članica sprejela v svoji pogodbi o pristopu k Evropski uniji, torej s skupnimi vrednotami Unije, z Listino in z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah;

| 3. | obžaluje, da je bil postopek priprave osnutka in sprejemanja madžarske ustave premalo pregleden, odprt in vključujoč, nazadnje pa ni temeljil niti na zadostnem konsenzu, ki bi ga pričakovali v sodobnem demokratičnem ustavnem postopku, s čimer je bila oslabljena legitimnost same ustave; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da je bil postopek priprave osnutka in sprejemanja madžarske ustave premalo pregleden, odprt in vključujoč, nazadnje pa ni temeljil niti na zadostnem konsenzu, ki bi ga pričakovali v sodobnem demokratičnem ustavnem postopku, s čimer je bila oslabljena legitimnost same ustave;

| 4. | opozarja na zgoraj navedeno odločbo madžarskega ustavnega sodišča z dne 28. decembra 2012, na podlagi katere je madžarski parlament presegel svoja zakonodajna pooblastila, ko je s prehodnimi določbami ustave sprejel več stalnih in splošnih pravil, saj je med drugim naloga in odgovornost ustavodajne oblasti pojasniti položaj po delni razveljavitvi in mora Parlament zagotoviti očiten in jasen pravni položaj. Dodana je tudi zahteva, da se razveljavljene določbe ne smejo brez ločevanja samodejno vstaviti v ustavo, saj mora parlament pregledati predmete urejanja razveljavljenih neprehodnih določb in se odločiti, katere je treba ponovno urediti in na kateri ravni pravnih virov. Prav tako je vloga parlamenta, da izbere določbe (take, ki se stalno urejajo), ki jih je treba vstaviti v ustavo, in tiste, ki se jih ureja s parlamentarnim aktom; |
| --- | --- |

4.

opozarja na zgoraj navedeno odločbo madžarskega ustavnega sodišča z dne 28. decembra 2012, na podlagi katere je madžarski parlament presegel svoja zakonodajna pooblastila, ko je s prehodnimi določbami ustave sprejel več stalnih in splošnih pravil, saj je med drugim naloga in odgovornost ustavodajne oblasti pojasniti položaj po delni razveljavitvi in mora Parlament zagotoviti očiten in jasen pravni položaj. Dodana je tudi zahteva, da se razveljavljene določbe ne smejo brez ločevanja samodejno vstaviti v ustavo, saj mora parlament pregledati predmete urejanja razveljavljenih neprehodnih določb in se odločiti, katere je treba ponovno urediti in na kateri ravni pravnih virov. Prav tako je vloga parlamenta, da izbere določbe (take, ki se stalno urejajo), ki jih je treba vstaviti v ustavo, in tiste, ki se jih ureja s parlamentarnim aktom;

| 5. | odločno graja določbe četrte ustavne spremembe, s katero je oslabljena nadvlada ustave, saj v besedilo tega akta znova vnaša nekatera pravila, ki jih je ustavno sodišče pred tem razglasilo za neustavna – torej nezdružljiva z ustavo iz postopkovnih ali vsebinskih razlogov; |
| --- | --- |

5.

odločno graja določbe četrte ustavne spremembe, s katero je oslabljena nadvlada ustave, saj v besedilo tega akta znova vnaša nekatera pravila, ki jih je ustavno sodišče pred tem razglasilo za neustavna – torej nezdružljiva z ustavo iz postopkovnih ali vsebinskih razlogov;

| 6. | opozarja, da je ustavno sodišče v zgoraj navedeni odločbi z dne 28. decembra 2012 jasno razsodilo o standardih ustavnosti, ko je navedlo, da v demokratičnih pravnih državah za ustave veljajo stalni vsebinski in postopkovni standardi in zahteve. Vsebinske in postopkovne ustavne zahteve v obdobju nove madžarske ustave ne bi smele biti postavljene niže, kot so bile v času stare ustave. Zahteve ustavne in pravne države je treba še naprej stalno izvrševati in predstavljajo programe za prihodnost. Ustavna in pravna država je sistem stalnih vrednot, načel in jamstev; meni, da je tako nedvoumna in dostojanstvena izjava veljavna za Evropsko unijo in vse njene države članice; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je ustavno sodišče v zgoraj navedeni odločbi z dne 28. decembra 2012 jasno razsodilo o standardih ustavnosti, ko je navedlo, da v demokratičnih pravnih državah za ustave veljajo stalni vsebinski in postopkovni standardi in zahteve. Vsebinske in postopkovne ustavne zahteve v obdobju nove madžarske ustave ne bi smele biti postavljene niže, kot so bile v času stare ustave. Zahteve ustavne in pravne države je treba še naprej stalno izvrševati in predstavljajo programe za prihodnost. Ustavna in pravna država je sistem stalnih vrednot, načel in jamstev; meni, da je tako nedvoumna in dostojanstvena izjava veljavna za Evropsko unijo in vse njene države članice;

| 7. | opozarja, da vrednoti demokracije in pravne države, ki sta skupni vrednoti Unije, zahtevata močan sistem predstavniške demokracije, ki temelji na svobodnih volitvah in spoštovanju pravic opozicije, ter da bi morale volitve v skladu s členom 3 Protokola št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah zagotavljati „svobodno izražanje mnenja ljudstva pri izbiri zakonodajnih teles“; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da vrednoti demokracije in pravne države, ki sta skupni vrednoti Unije, zahtevata močan sistem predstavniške demokracije, ki temelji na svobodnih volitvah in spoštovanju pravic opozicije, ter da bi morale volitve v skladu s členom 3 Protokola št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah zagotavljati „svobodno izražanje mnenja ljudstva pri izbiri zakonodajnih teles“;

| 8. | meni, da čeprav je v drugih državah članicah običajna uporaba zakonov, sprejetih z dvotretjinsko večino, kar je bilo značilno tudi za madžarski ustavni in pravni red od leta 1989, se s pretirano uporabo temeljnih zakonov za določanje zelo specifičnih in podrobnih pravil spodkopavata načeli demokracije in pravne države, saj je bilo s tem trenutni vladi, ki uživa podporo kvalificirane večine, omogočeno, da vpelje popolnoma politične odločitve, zaradi katerih se bodo vse prihodnje vlade, ki bodo imele v parlamentu le navadno večino, težje odzivale na družbene spremembe, kar lahko pomeni tudi zmanjšanje pomena naslednjih volitev; meni, da bi bilo treba takšno uporabo ponovno ovrednotiti, da se prihodnjim vladam in parlamentarnim večinam omogoči smiselno in celovito sprejemanje zakonodaje; |
| --- | --- |

8.

meni, da čeprav je v drugih državah članicah običajna uporaba zakonov, sprejetih z dvotretjinsko večino, kar je bilo značilno tudi za madžarski ustavni in pravni red od leta 1989, se s pretirano uporabo temeljnih zakonov za določanje zelo specifičnih in podrobnih pravil spodkopavata načeli demokracije in pravne države, saj je bilo s tem trenutni vladi, ki uživa podporo kvalificirane večine, omogočeno, da vpelje popolnoma politične odločitve, zaradi katerih se bodo vse prihodnje vlade, ki bodo imele v parlamentu le navadno večino, težje odzivale na družbene spremembe, kar lahko pomeni tudi zmanjšanje pomena naslednjih volitev; meni, da bi bilo treba takšno uporabo ponovno ovrednotiti, da se prihodnjim vladam in parlamentarnim večinam omogoči smiselno in celovito sprejemanje zakonodaje;

| 9. | meni, da uporaba predlogov posameznih poslancev v zvezi z izvajanjem ustave (prek temeljnih zakonov) ni pregleden odgovoren in demokratičen zakonodajni postopek, saj ne vsebuje nobenih jamstev za zagotovitev družbene razprave in posvetovanja z ustrezno sporočilno močjo, ter da bi bil lahko zadevni postopek v nasprotju s samo ustavo, s katero je vladi (in ne posameznim poslancem) naložena obveznost, da parlamentu predloži zakonodajne predloge, potrebne za izvajanje ustave; |
| --- | --- |

9.

meni, da uporaba predlogov posameznih poslancev v zvezi z izvajanjem ustave (prek temeljnih zakonov) ni pregleden odgovoren in demokratičen zakonodajni postopek, saj ne vsebuje nobenih jamstev za zagotovitev družbene razprave in posvetovanja z ustrezno sporočilno močjo, ter da bi bil lahko zadevni postopek v nasprotju s samo ustavo, s katero je vladi (in ne posameznim poslancem) naložena obveznost, da parlamentu predloži zakonodajne predloge, potrebne za izvajanje ustave;

| 10. | je seznanjen z mnenjem Beneške komisije (št. CDL-AD(2011)016), v katerem slednja pozdravlja dejstvo, da nova ustava vzpostavlja ustavni red na podlagi demokracije, pravne države in varstva temeljnih pravic kot osnovnih načel; seznanjen je tudi z mnenjem Beneške komisije (št. CDL-AD(2012)001), v skladu s katerim bi lahko bilo sprejetje velikega števila zakonskih aktov v zelo kratkem času razlog, da nekatere nove določbe ne ustrezajo evropskim standardom; prav tako je seznanjen z mnenjem Beneške komisije o četrti spremembi madžarske ustave (št. CDL-AD(2012)012), v katerem slednja navaja, da četrta sprememba prinaša oziroma ohranja pomanjkljivosti ustavnega sistema Madžarske; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen z mnenjem Beneške komisije (št. CDL-AD(2011)016), v katerem slednja pozdravlja dejstvo, da nova ustava vzpostavlja ustavni red na podlagi demokracije, pravne države in varstva temeljnih pravic kot osnovnih načel; seznanjen je tudi z mnenjem Beneške komisije (št. CDL-AD(2012)001), v skladu s katerim bi lahko bilo sprejetje velikega števila zakonskih aktov v zelo kratkem času razlog, da nekatere nove določbe ne ustrezajo evropskim standardom; prav tako je seznanjen z mnenjem Beneške komisije o četrti spremembi madžarske ustave (št. CDL-AD(2012)012), v katerem slednja navaja, da četrta sprememba prinaša oziroma ohranja pomanjkljivosti ustavnega sistema Madžarske;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da madžarska ustava ponavlja in ponovno potrjuje člene Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter da Madžarska kot četrta država v EU v členu H ustave priznava madžarski znakovni jezik kot polnopravni jezik in ga obravnava kot del madžarske kulture; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da madžarska ustava ponavlja in ponovno potrjuje člene Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter da Madžarska kot četrta država v EU v členu H ustave priznava madžarski znakovni jezik kot polnopravni jezik in ga obravnava kot del madžarske kulture;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da člen XV madžarske ustave izrecno prepoveduje kakršno koli diskriminacijo na podlagi rase, barve kože, spola, invalidnosti, jezika, vere, političnega ali drugega prepričanja, narodnostnega ali družbenega porekla ter finančnega položaja, rojstva ali drugih okoliščin ter da bo Madžarska sprejela posebne ukrepe za zaščito otrok, žensk, starejših in invalidov v skladu s členi 20 do 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da člen XV madžarske ustave izrecno prepoveduje kakršno koli diskriminacijo na podlagi rase, barve kože, spola, invalidnosti, jezika, vere, političnega ali drugega prepričanja, narodnostnega ali družbenega porekla ter finančnega položaja, rojstva ali drugih okoliščin ter da bo Madžarska sprejela posebne ukrepe za zaščito otrok, žensk, starejših in invalidov v skladu s členi 20 do 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

Demokratični sistem medsebojnega nadzora in ravnovesja moči

| 13. | opozarja, da demokracija in pravna država zahtevata delitev oblasti med neodvisnimi institucijami na podlagi pravilno delujočega sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči ter učinkovitega nadzora skladnosti zakonodaje z ustavo; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da demokracija in pravna država zahtevata delitev oblasti med neodvisnimi institucijami na podlagi pravilno delujočega sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči ter učinkovitega nadzora skladnosti zakonodaje z ustavo;

| 14. | opozarja, da je ustavna večina povečala število ustavnih sodnikov z 11 na 15 in odpravila zahtevo po sprejetju dogovora z opozicijo glede izbire ustavnih sodnikov; je zaskrbljen, ker je bilo zaradi teh ukrepov osem od sedanjih 15 ustavnih sodnikov izvoljenih izključno z dvotretjinsko večino (z eno izjemo), vključno z dvema novima članoma, ki sta bila imenovana neposredno s poslanskega položaja; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je ustavna večina povečala število ustavnih sodnikov z 11 na 15 in odpravila zahtevo po sprejetju dogovora z opozicijo glede izbire ustavnih sodnikov; je zaskrbljen, ker je bilo zaradi teh ukrepov osem od sedanjih 15 ustavnih sodnikov izvoljenih izključno z dvotretjinsko večino (z eno izjemo), vključno z dvema novima članoma, ki sta bila imenovana neposredno s poslanskega položaja;

| 15. | pozdravlja uvedbo možnosti dveh novih vrst ustavne pritožbe na ustavno sodišče in se zaveda, da za pravilno delovanje demokratičnega sistema, ki temelji na pravni državi, ustavno sodišče ni nujno potrebno; vendar opozarja na mnenje Beneške komisije št. CDL-AD(2011)016, ki ugotavlja, da bi moralo biti ustavno sodišče v državah, ki so se zanj odločile, pooblaščeno za ocenjevanje skladnosti vseh zakonov s človekovimi pravicami, ki so zajamčene z ustavo; zato meni, da omejitev ustavne presoje v zvezi z zakoni o osrednjem proračunu in davki zmanjšuje institucionalna in postopkovna jamstva za zaščito številnih ustavnih pravic in za nadzor nad pristojnostmi parlamenta in vlade na proračunskem področju; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja uvedbo možnosti dveh novih vrst ustavne pritožbe na ustavno sodišče in se zaveda, da za pravilno delovanje demokratičnega sistema, ki temelji na pravni državi, ustavno sodišče ni nujno potrebno; vendar opozarja na mnenje Beneške komisije št. CDL-AD(2011)016, ki ugotavlja, da bi moralo biti ustavno sodišče v državah, ki so se zanj odločile, pooblaščeno za ocenjevanje skladnosti vseh zakonov s človekovimi pravicami, ki so zajamčene z ustavo; zato meni, da omejitev ustavne presoje v zvezi z zakoni o osrednjem proračunu in davki zmanjšuje institucionalna in postopkovna jamstva za zaščito številnih ustavnih pravic in za nadzor nad pristojnostmi parlamenta in vlade na proračunskem področju;

| 16. | opozarja na ugotovitev iz odločbe madžarskega ustavnega sodišča št. 45/2012, da za ustavno zakonitost veljajo ne le postopkovne, formalne in javnopravne zahteve utemeljenosti, ampak tudi vsebinske. Ustavno sodišče lahko, če je to primerno, celo preveri svobodno izvrševanje in konstitucionalizacijo vsebinskih zahtev, jamstev in vrednot demokratičnih pravnih držav; |
| --- | --- |

16.

opozarja na ugotovitev iz odločbe madžarskega ustavnega sodišča št. 45/2012, da za ustavno zakonitost veljajo ne le postopkovne, formalne in javnopravne zahteve utemeljenosti, ampak tudi vsebinske. Ustavno sodišče lahko, če je to primerno, celo preveri svobodno izvrševanje in konstitucionalizacijo vsebinskih zahtev, jamstev in vrednot demokratičnih pravnih držav;

| 17. | meni, da ustavno sodišče glede na sistematične in samovoljne politične spremembe ustave ne more več izpolnjevati naloge najvišjega organa ustavnopravnega varstva, zlasti ker četrta ustavna sprememba izrecno prepoveduje, da bi sodišče presojalo ustavne spremembe, ki so v nasprotju z drugimi ustavnimi zahtevami in načeli; |
| --- | --- |

17.

meni, da ustavno sodišče glede na sistematične in samovoljne politične spremembe ustave ne more več izpolnjevati naloge najvišjega organa ustavnopravnega varstva, zlasti ker četrta ustavna sprememba izrecno prepoveduje, da bi sodišče presojalo ustavne spremembe, ki so v nasprotju z drugimi ustavnimi zahtevami in načeli;

| 18. | upošteva pravico demokratično izvoljenega parlamenta, da sprejme zakone v skladu s temeljnimi pravicami, ob upoštevanju politične manjšine in z demokratično ustreznim ter preglednim postopkom, ter na dolžnost sodišč, rednih in ustavnega, da zagotavljajo združljivost zakonov z ustavo; poudarja pomen načela delitve oblasti ter pravilno delujočega sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči; s tem v zvezi je zaskrbljen zaradi prenosa pooblastil v zvezi z ustavnimi zadevami z ustavnega sodišča na parlament, na škodo prvega, saj resno spodkopava načelo delitve oblasti ter pravilno delujoč sistem medsebojnega nadzora in ravnovesja moči, ki sta ključni logični posledici pravne države; s tem v zvezi pozdravlja skupno izjavo, ki sta jo dala 16. maja 2013 v Egru predsednika madžarskega in romunskega ustavnega sodišča Péter Paczolay in Augustin Zegrean, v kateri sta poudarila, da ustavna sodišča nosijo posebno odgovornost v državah, v katerih imajo vlade dvotretjinsko večino; |
| --- | --- |

18.

upošteva pravico demokratično izvoljenega parlamenta, da sprejme zakone v skladu s temeljnimi pravicami, ob upoštevanju politične manjšine in z demokratično ustreznim ter preglednim postopkom, ter na dolžnost sodišč, rednih in ustavnega, da zagotavljajo združljivost zakonov z ustavo; poudarja pomen načela delitve oblasti ter pravilno delujočega sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči; s tem v zvezi je zaskrbljen zaradi prenosa pooblastil v zvezi z ustavnimi zadevami z ustavnega sodišča na parlament, na škodo prvega, saj resno spodkopava načelo delitve oblasti ter pravilno delujoč sistem medsebojnega nadzora in ravnovesja moči, ki sta ključni logični posledici pravne države; s tem v zvezi pozdravlja skupno izjavo, ki sta jo dala 16. maja 2013 v Egru predsednika madžarskega in romunskega ustavnega sodišča Péter Paczolay in Augustin Zegrean, v kateri sta poudarila, da ustavna sodišča nosijo posebno odgovornost v državah, v katerih imajo vlade dvotretjinsko večino;

| 19. | je zelo zaskrbljen tudi zaradi določb četrte ustavne spremembe, s katerimi se ukinja dvajsetletna sodna praksa ustavnega sodišča, ki zajema celoten sistem temeljnih načel in ustavnih zahtev, vključno z morebitno sodno prakso, ki bi lahko vplivala na uporabo prava EU in evropskega prava o človekovih pravicah; ugotavlja, da je sodišče svoje prejšnje odločitve že uporabilo kot vir razlage; je zaskrbljen, ker druga sodišča morda ne bodo mogla utemeljevati svojih odločitev na predhodni sodni praksi ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

19.

je zelo zaskrbljen tudi zaradi določb četrte ustavne spremembe, s katerimi se ukinja dvajsetletna sodna praksa ustavnega sodišča, ki zajema celoten sistem temeljnih načel in ustavnih zahtev, vključno z morebitno sodno prakso, ki bi lahko vplivala na uporabo prava EU in evropskega prava o človekovih pravicah; ugotavlja, da je sodišče svoje prejšnje odločitve že uporabilo kot vir razlage; je zaskrbljen, ker druga sodišča morda ne bodo mogla utemeljevati svojih odločitev na predhodni sodni praksi ustavnega sodišča;

| 20. | se hkrati sprašuje, ali je določba četrte ustavne spremembe, na podlagi katere lahko madžarska vlada za izvajanje sodb Sodišča EU, s katerimi so naložene obveznosti plačila, vpelje poseben davek, če v državnem proračunu ni na voljo dovolj sredstev in javni dolg presega polovico bruto domačega proizvoda, skladna s pravom EU; je seznanjen z dialogom o tem vprašanju, ki poteka med madžarsko vlado in Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

20.

se hkrati sprašuje, ali je določba četrte ustavne spremembe, na podlagi katere lahko madžarska vlada za izvajanje sodb Sodišča EU, s katerimi so naložene obveznosti plačila, vpelje poseben davek, če v državnem proračunu ni na voljo dovolj sredstev in javni dolg presega polovico bruto domačega proizvoda, skladna s pravom EU; je seznanjen z dialogom o tem vprašanju, ki poteka med madžarsko vlado in Evropsko komisijo;

| 21. | graja hitri postopek sprejemanja pomembnih zakonov, ki ogroža pravice opozicijskih strank do dejanske udeležbe v zakonodajnem postopku, saj se tako omeji njihov nadzor nad delovanjem večine in vlade, to pa nazadnje negativno vpliva na sistem medsebojnega nadzora in ravnovesja moči; |
| --- | --- |

21.

graja hitri postopek sprejemanja pomembnih zakonov, ki ogroža pravice opozicijskih strank do dejanske udeležbe v zakonodajnem postopku, saj se tako omeji njihov nadzor nad delovanjem večine in vlade, to pa nazadnje negativno vpliva na sistem medsebojnega nadzora in ravnovesja moči;

| 22. | je zaskrbljen zaradi več določb zakona LXXII iz leta 2013 o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti, saj bi morda lahko negativno vplivali na načelo delitve oblasti, neodvisnost sodstva, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

22.

je zaskrbljen zaradi več določb zakona LXXII iz leta 2013 o oblikovanju novih pravil in predpisov glede nadzora nacionalne varnosti, saj bi morda lahko negativno vplivali na načelo delitve oblasti, neodvisnost sodstva, spoštovanje zasebnega in družinskega življenja ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva;

| 23. | opozarja, da je neodvisnost organov za varstvo podatkov zagotovljena s členom 16 PDEU in členom 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je neodvisnost organov za varstvo podatkov zagotovljena s členom 16 PDEU in členom 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 24. | poudarja, da je zaščita pred odpoklicem s položaja med mandatom bistven element zahteve po neodvisnosti nacionalnih organov za varstvo podatkov na podlagi prava EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je zaščita pred odpoklicem s položaja med mandatom bistven element zahteve po neodvisnosti nacionalnih organov za varstvo podatkov na podlagi prava EU;

| 25. | ugotavlja, da je Komisija zoper Madžarsko začela postopek za ugotavljanje kršitve v zvezi z zakonitostjo prekinitve mandata bivšega komisarja za varstvo podatkov, in sicer glede ustrezne neodvisnosti tega organa, zadevo pa trenutno obravnava Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je Komisija zoper Madžarsko začela postopek za ugotavljanje kršitve v zvezi z zakonitostjo prekinitve mandata bivšega komisarja za varstvo podatkov, in sicer glede ustrezne neodvisnosti tega organa, zadevo pa trenutno obravnava Sodišče Evropske unije;

| 26. | obžaluje, da so zgoraj navedene institucionalne spremembe povzročile očitno slabitev sistemov medsebojnega nadzora in ravnovesja moči, kot se zahtevajo na podlagi načela pravne države in demokratičnega načela delitve oblasti; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da so zgoraj navedene institucionalne spremembe povzročile očitno slabitev sistemov medsebojnega nadzora in ravnovesja moči, kot se zahtevajo na podlagi načela pravne države in demokratičnega načela delitve oblasti;

Neodvisnost sodstva

| 27. | opozarja, da se neodvisnost sodstva zahteva na podlagi člena 47 Listine o temeljnih pravicah in člena 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je hkrati bistvena zahteva v okviru demokratičnega načela delitve oblasti, kot izhaja iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da se neodvisnost sodstva zahteva na podlagi člena 47 Listine o temeljnih pravicah in člena 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je hkrati bistvena zahteva v okviru demokratičnega načela delitve oblasti, kot izhaja iz člena 2 PEU;

| 28. | opozarja, da je madžarsko ustavno sodišče v zgoraj navedeni Odločbi št. 33/2012 neodvisnost sodnega sistema in sodnikov opredelilo kot dosežek zgodovinske ustave Republike Madžarske, ko je navedlo, da je načelo neodvisnosti sodstva z vsemi svojimi sestavinami nedvomen dosežek ter da zato ustavno sodišče ugotavlja, da neodvisnost sodstva in načelo neodstranljivosti s funkcije, ki izhaja iz nje, ni le normativno pravilo ustave, temveč je tudi dosežek zgodovinske ustave. Torej gre za razlagalno načelo, ki je obvezno za vsakogar, saj temelji na določbah ustave, zato ga je treba uporabiti tudi ob preučevanju preostalih morebitnih vsebin ustave (11); |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je madžarsko ustavno sodišče v zgoraj navedeni Odločbi št. 33/2012 neodvisnost sodnega sistema in sodnikov opredelilo kot dosežek zgodovinske ustave Republike Madžarske, ko je navedlo, da je načelo neodvisnosti sodstva z vsemi svojimi sestavinami nedvomen dosežek ter da zato ustavno sodišče ugotavlja, da neodvisnost sodstva in načelo neodstranljivosti s funkcije, ki izhaja iz nje, ni le normativno pravilo ustave, temveč je tudi dosežek zgodovinske ustave. Torej gre za razlagalno načelo, ki je obvezno za vsakogar, saj temelji na določbah ustave, zato ga je treba uporabiti tudi ob preučevanju preostalih morebitnih vsebin ustave (11);

| 29. | poudarja, da je dejansko zagotavljanje neodvisnosti sodstva temelj demokracije v Evropi ter bistven pogoj za krepitev vzajemnega zaupanja med sodnimi organi posameznih držav članic in torej neoviranega čezmejnega sodelovanja na skupnem območju pravice, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja v skladu s členoma 81 PDEU (civilne zadeve) in 82 PDEU (kazenske zadeve); |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je dejansko zagotavljanje neodvisnosti sodstva temelj demokracije v Evropi ter bistven pogoj za krepitev vzajemnega zaupanja med sodnimi organi posameznih držav članic in torej neoviranega čezmejnega sodelovanja na skupnem območju pravice, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja v skladu s členoma 81 PDEU (civilne zadeve) in 82 PDEU (kazenske zadeve);

| 30. | obžaluje, da številni sprejeti ukrepi – pa tudi nekatere reforme v teku – ne zagotavljajo zadostnih jamstev ustavnega varstva v zvezi z neodvisnostjo sodstva in madžarskega ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da številni sprejeti ukrepi – pa tudi nekatere reforme v teku – ne zagotavljajo zadostnih jamstev ustavnega varstva v zvezi z neodvisnostjo sodstva in madžarskega ustavnega sodišča;

| 31. | meni, da je s predčasnim prenehanjem mandata predsednika vrhovnega sodišča kršeno zagotovilo stalnosti zaposlitve, ki je ključen element neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

31.

meni, da je s predčasnim prenehanjem mandata predsednika vrhovnega sodišča kršeno zagotovilo stalnosti zaposlitve, ki je ključen element neodvisnosti sodstva;

| 32. | pozdravlja zgoraj navedeno odločbo madžarskega ustavnega sodišča št. 33/2012, v skladu s katero je obvezno prenehanje sodniške službe ob dopolnjenem 62. letu starosti neustavno, pa tudi zgoraj navedeno sodbo Sodišča EU z dne 6. novembra 2012, v kateri je bilo odločeno, da je bistveno znižanje upokojitvene starosti za sodnike na Madžarskem neupravičena diskriminacija na podlagi starosti in je zato s tem kršena Direktiva Sveta 2000/78/ES; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja zgoraj navedeno odločbo madžarskega ustavnega sodišča št. 33/2012, v skladu s katero je obvezno prenehanje sodniške službe ob dopolnjenem 62. letu starosti neustavno, pa tudi zgoraj navedeno sodbo Sodišča EU z dne 6. novembra 2012, v kateri je bilo odločeno, da je bistveno znižanje upokojitvene starosti za sodnike na Madžarskem neupravičena diskriminacija na podlagi starosti in je zato s tem kršena Direktiva Sveta 2000/78/ES;

| 33. | pozdravlja spremembe zakona CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč Republike Madžarske in zakona CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov v Republiki Madžarski, ki ju je sprejel madžarski parlament 2. julija 2012 in ki obravnavata precej pomislekov iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 in mnenja Beneške komisije; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja spremembe zakona CLXI iz leta 2011 o organizaciji in upravljanju sodišč Republike Madžarske in zakona CLXII iz leta 2011 o pravnem statusu in plačilu sodnikov v Republiki Madžarski, ki ju je sprejel madžarski parlament 2. julija 2012 in ki obravnavata precej pomislekov iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 in mnenja Beneške komisije;

| 34. | vendar hkrati obžaluje, da niso bila upoštevana vsa priporočila Beneške komisije, zlasti glede potrebe po omejitvi diskrecijskih pravic predsednika nacionalnega sodnega urada v zvezi s prenosom zadev, kar bi lahko vplivalo na pravico do poštenega sojenja in zakonitega sodnika; je seznanjen z dejstvom, da je madžarska vlada izrazila namen, da bo sistem prenosa zadev pregledala; meni, da bilo treba izvajati priporočila Beneške komisije v zvezi s tem; |
| --- | --- |

34.

vendar hkrati obžaluje, da niso bila upoštevana vsa priporočila Beneške komisije, zlasti glede potrebe po omejitvi diskrecijskih pravic predsednika nacionalnega sodnega urada v zvezi s prenosom zadev, kar bi lahko vplivalo na pravico do poštenega sojenja in zakonitega sodnika; je seznanjen z dejstvom, da je madžarska vlada izrazila namen, da bo sistem prenosa zadev pregledala; meni, da bilo treba izvajati priporočila Beneške komisije v zvezi s tem;

| 35. | pozdravlja sprejetje zakona XX iz leta 2013 o zakonodajnih spremembah glede zgornje starostne meje, ki velja v določenih pravnih razmerjih v sodstvu, s katerim je določena upokojitvena starost 65 let ob koncu desetletnega prehodnega obdobja, urejeno pa je tudi ponovno imenovanje nezakonito razrešenih sodnikov; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja sprejetje zakona XX iz leta 2013 o zakonodajnih spremembah glede zgornje starostne meje, ki velja v določenih pravnih razmerjih v sodstvu, s katerim je določena upokojitvena starost 65 let ob koncu desetletnega prehodnega obdobja, urejeno pa je tudi ponovno imenovanje nezakonito razrešenih sodnikov;

| 36. | vendar v zvezi s predsedujočimi sodniki obžaluje, da zakon XX iz leta 2013 določa njihovo ponovno imenovanje na prvotne izvršne položaje le, če so ti sodni položaji še prosti, kar pomeni, da je le nekaterim nezakonito razrešenim sodnikom zagotovljeno, da bodo ponovno imenovani na popolnoma enak položaj z enakimi dolžnostmi in pristojnostmi, kot so jih imeli pred razrešitvijo; |
| --- | --- |

36.

vendar v zvezi s predsedujočimi sodniki obžaluje, da zakon XX iz leta 2013 določa njihovo ponovno imenovanje na prvotne izvršne položaje le, če so ti sodni položaji še prosti, kar pomeni, da je le nekaterim nezakonito razrešenim sodnikom zagotovljeno, da bodo ponovno imenovani na popolnoma enak položaj z enakimi dolžnostmi in pristojnostmi, kot so jih imeli pred razrešitvijo;

| 37. | pozdravlja predlog Komisije o stalnem pregledu stanja pravosodja v vseh 27 državah članicah EU, kot ga je predstavila podpredsednica Vivivane Reding in ki kaže na to, da je ohranjanje neodvisnosti sodstva v splošnem interesu EU; poudarja, da bi lahko ta vprašanja zbudila resno zaskrbljenost v nekaterih državah članicah; poziva, da je treba v pregled stanja pravosodja vključiti tudi kazensko sodstvo, temeljne pravice, pravno državo in demokracijo, kot se je že zahtevalo; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja predlog Komisije o stalnem pregledu stanja pravosodja v vseh 27 državah članicah EU, kot ga je predstavila podpredsednica Vivivane Reding in ki kaže na to, da je ohranjanje neodvisnosti sodstva v splošnem interesu EU; poudarja, da bi lahko ta vprašanja zbudila resno zaskrbljenost v nekaterih državah članicah; poziva, da je treba v pregled stanja pravosodja vključiti tudi kazensko sodstvo, temeljne pravice, pravno državo in demokracijo, kot se je že zahtevalo;

| 38. | priznava strokovnost in predanost madžarske sodne skupnosti in njeno zavzemanje za pravno državo ter opominja, da ustavno sodišče Republike Madžarske vse od začetka demokratičnega procesa v tej državi uživa sloves izjemnega ustavnega organa, ki mu ga priznavajo povsod po Evropi in v svetu; |
| --- | --- |

38.

priznava strokovnost in predanost madžarske sodne skupnosti in njeno zavzemanje za pravno državo ter opominja, da ustavno sodišče Republike Madžarske vse od začetka demokratičnega procesa v tej državi uživa sloves izjemnega ustavnega organa, ki mu ga priznavajo povsod po Evropi in v svetu;

Volilna reforma

| 39. | opozarja, da se s prerazporeditvijo volilnih okrajev in sprejetjem zakona o volitvah poslancev madžarskega parlamenta in zakona o volilnem postopku znatno spreminja pravni in institucionalni okvir za prihodnje volitve, predvidene za leto 2014, zato obžaluje, da so vladajoče stranke ta dva zakona sprejele enostransko, brez širšega posvetovanja z opozicijo; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da se s prerazporeditvijo volilnih okrajev in sprejetjem zakona o volitvah poslancev madžarskega parlamenta in zakona o volilnem postopku znatno spreminja pravni in institucionalni okvir za prihodnje volitve, predvidene za leto 2014, zato obžaluje, da so vladajoče stranke ta dva zakona sprejele enostransko, brez širšega posvetovanja z opozicijo;

| 40. | je zaskrbljen, da v sedanjem političnem okolju veljavne določbe o postopku imenovanja članov nacionalne volilne komisije ne zagotavljajo ustrezno uravnotežene zastopanosti in neodvisnosti tega organa; |
| --- | --- |

40.

je zaskrbljen, da v sedanjem političnem okolju veljavne določbe o postopku imenovanja članov nacionalne volilne komisije ne zagotavljajo ustrezno uravnotežene zastopanosti in neodvisnosti tega organa;

| 41. | pozdravlja dejstvo, da so madžarske oblasti 20. januarja 2012 zahtevale mnenje Beneške komisije o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta; vendar meni, da je za presojo bistveno spremenjenega volilnega področja potrebna celovita analiza; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja dejstvo, da so madžarske oblasti 20. januarja 2012 zahtevale mnenje Beneške komisije o zakonu o volitvah poslancev madžarskega parlamenta; vendar meni, da je za presojo bistveno spremenjenega volilnega področja potrebna celovita analiza;

| 42. | pozdravlja dejstvo, da zakon št. XXXVI iz leta 2013 o volilnem postopku na Madžarskem, zlasti člen 42, predpisuje, da se invalidom na zahtevo priskrbijo navodila v Braillovi pisavi, pomembne informacije v lahko berljivi obliki, volilni listek na voliščih v Braillovi pisavi in popolna dostopnost volišč, kar vključuje posebno pozornost potrebam uporabnikov invalidskih vozičkov; poleg tega lahko volivci invalidi na podlagi člena 50 zgoraj navedenega zakona zaprosijo za vpis v imenik na drugih, dostopnejših voliščih, kjer lahko oddajo svoje glasove za določeno volilno enoto, v skladu z obveznostjo iz člena 81, ki določa, da mora biti v vsaki volilni enoti na voljo vsaj eno v celoti dostopno volišče; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da zakon št. XXXVI iz leta 2013 o volilnem postopku na Madžarskem, zlasti člen 42, predpisuje, da se invalidom na zahtevo priskrbijo navodila v Braillovi pisavi, pomembne informacije v lahko berljivi obliki, volilni listek na voliščih v Braillovi pisavi in popolna dostopnost volišč, kar vključuje posebno pozornost potrebam uporabnikov invalidskih vozičkov; poleg tega lahko volivci invalidi na podlagi člena 50 zgoraj navedenega zakona zaprosijo za vpis v imenik na drugih, dostopnejših voliščih, kjer lahko oddajo svoje glasove za določeno volilno enoto, v skladu z obveznostjo iz člena 81, ki določa, da mora biti v vsaki volilni enoti na voljo vsaj eno v celoti dostopno volišče;

Pluralnost medijev

| 43. | priznava prizadevanja madžarskih organov, na podlagi katerih so bile sprejete zakonodajne spremembe za odpravo številnih opredeljenih pomanjkljivosti, da bi tako izboljšali medijsko zakonodajo in jo uskladili s standardi EU in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

43.

priznava prizadevanja madžarskih organov, na podlagi katerih so bile sprejete zakonodajne spremembe za odpravo številnih opredeljenih pomanjkljivosti, da bi tako izboljšali medijsko zakonodajo in jo uskladili s standardi EU in Sveta Evrope;

| 44. | pozdravlja stalen konstruktivni dialog z mednarodnimi akterji in poudarja, da so bili na podlagi uspešnega sodelovanja med Svetom Evrope in madžarsko vlado doseženi otipljivi rezultati, ki se kažejo v zakonu XXXIII iz leta 2013, v katerem je obravnavanih nekaj pomislekov, ki so bili pred tem izpostavljeni v pravnih ocenah medijske zakonodaje, zlasti v zvezi s postopki imenovanja in izvolitve predsednikov organa za medije in sveta za medije; vendar opozarja, da je stanje glede neodvisnosti organa za medije še vedno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja stalen konstruktivni dialog z mednarodnimi akterji in poudarja, da so bili na podlagi uspešnega sodelovanja med Svetom Evrope in madžarsko vlado doseženi otipljivi rezultati, ki se kažejo v zakonu XXXIII iz leta 2013, v katerem je obravnavanih nekaj pomislekov, ki so bili pred tem izpostavljeni v pravnih ocenah medijske zakonodaje, zlasti v zvezi s postopki imenovanja in izvolitve predsednikov organa za medije in sveta za medije; vendar opozarja, da je stanje glede neodvisnosti organa za medije še vedno zaskrbljujoče;

| 45. | je zaskrbljen nad učinki določbe četrte ustavne spremembe o prepovedi političnega oglaševanja v komercialnih medijih, saj je s to določbo – čeprav naj bi bil njen namen zmanjšati stroške političnih kampanj in ustvariti enake možnosti za stranke – ogrožena določba o uravnoteženih informacijah; je seznanjen, da se madžarska vlada posvetuje z Evropsko komisijo v zvezi s pravili o političnem oglaševanju; je seznanjen, da imajo omejitve tudi druge evropske države; je seznanjen z mnenjem Beneške komisije o četrti spremembi madžarske ustave (št. CDL-AD(2013)012), ki ugotavlja, da je treba omejitve političnega oglaševanja preučiti glede na pravno ozadje določene države članice in da prepoved političnega oglaševanja v komercialnih medijskih storitvah, ki so na Madžarskem veliko bolj razširjeni kot javni mediji, opozicijo prikrajša za pomembno možnost učinkovitega javnega predstavljanja njihovih pogledov ter s tem uravnoteženja dominantne pozicije vlade v medijskem poročanju; |
| --- | --- |

45.

je zaskrbljen nad učinki določbe četrte ustavne spremembe o prepovedi političnega oglaševanja v komercialnih medijih, saj je s to določbo – čeprav naj bi bil njen namen zmanjšati stroške političnih kampanj in ustvariti enake možnosti za stranke – ogrožena določba o uravnoteženih informacijah; je seznanjen, da se madžarska vlada posvetuje z Evropsko komisijo v zvezi s pravili o političnem oglaševanju; je seznanjen, da imajo omejitve tudi druge evropske države; je seznanjen z mnenjem Beneške komisije o četrti spremembi madžarske ustave (št. CDL-AD(2013)012), ki ugotavlja, da je treba omejitve političnega oglaševanja preučiti glede na pravno ozadje določene države članice in da prepoved političnega oglaševanja v komercialnih medijskih storitvah, ki so na Madžarskem veliko bolj razširjeni kot javni mediji, opozicijo prikrajša za pomembno možnost učinkovitega javnega predstavljanja njihovih pogledov ter s tem uravnoteženja dominantne pozicije vlade v medijskem poročanju;

| 46. | znova poziva madžarske organe, naj izvajajo ali naročajo redne proaktivne ocene učinka zakonodaje na medijsko okolje (zmanjšanje kakovosti novinarstva, primeri samocenzure, omejitev uredniške svobode, upadanje kakovosti delovnih pogojev in nižanje varnosti zaposlitve za novinarje); |
| --- | --- |

46.

znova poziva madžarske organe, naj izvajajo ali naročajo redne proaktivne ocene učinka zakonodaje na medijsko okolje (zmanjšanje kakovosti novinarstva, primeri samocenzure, omejitev uredniške svobode, upadanje kakovosti delovnih pogojev in nižanje varnosti zaposlitve za novinarje);

| 47. | obžaluje, da ustanovitev madžarske tiskovne agencije (MTI) v državni lasti kot edine informacijske službe za javne radiotelevizije, medtem ko naj bi imele vse glavne zasebne radiotelevizije svojo informacijsko službo, pomeni, da ima MTI skoraj popoln monopol na trgu, saj je večina njenih novic prosto dostopnih; opozarja na priporočilo Sveta Evrope, naj se odpravi določba, po kateri morajo javne radiotelevizije obvezno uporabljati nacionalno tiskovno agencijo, saj se s tem nerazumno in nepravično omejuje pluralnost pri zagotavljanju novic; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da ustanovitev madžarske tiskovne agencije (MTI) v državni lasti kot edine informacijske službe za javne radiotelevizije, medtem ko naj bi imele vse glavne zasebne radiotelevizije svojo informacijsko službo, pomeni, da ima MTI skoraj popoln monopol na trgu, saj je večina njenih novic prosto dostopnih; opozarja na priporočilo Sveta Evrope, naj se odpravi določba, po kateri morajo javne radiotelevizije obvezno uporabljati nacionalno tiskovno agencijo, saj se s tem nerazumno in nepravično omejuje pluralnost pri zagotavljanju novic;

| 48. | ugotavlja, da mora nacionalni organ za konkurenco redno ocenjevati medijska okolja in trge ter opozarjati na morebitne grožnje pluralizmu; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da mora nacionalni organ za konkurenco redno ocenjevati medijska okolja in trge ter opozarjati na morebitne grožnje pluralizmu;

| 49. | poudarja, da ukrepov za uravnavanje dostopa medijskih hiš do trga prek izdajanja dovoljenj za predvajanje in postopkov za njegovo odobritev, pravil o varovanju državne, nacionalne ali vojaške varnosti in javnega reda ter pravil o javni morali ne bi smeli zlorabljati za vsiljevanje političnega ali strankarskega nadzora oziroma cenzure medijev, ter izpostavlja, da je treba v zvezi s tem zagotoviti ustrezno ravnotežje; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da ukrepov za uravnavanje dostopa medijskih hiš do trga prek izdajanja dovoljenj za predvajanje in postopkov za njegovo odobritev, pravil o varovanju državne, nacionalne ali vojaške varnosti in javnega reda ter pravil o javni morali ne bi smeli zlorabljati za vsiljevanje političnega ali strankarskega nadzora oziroma cenzure medijev, ter izpostavlja, da je treba v zvezi s tem zagotoviti ustrezno ravnotežje;

| 50. | je zaskrbljen, ker je javna radiotelevizija pod nadzorom zelo centraliziranega institucionalnega sistema, ki sprejema dejanske operativne odločitve brez javnega nadzora; poudarja, da pristranske in nepregledne razpisne prakse ter pristranske informacije, ki jih objavlja javna radiotelevizija, ki dosega široko občinstvo, izkrivljajo medijski trg; poudarja, da je v skladu s Protokolom št. 29 k Lizbonski pogodbi (o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah) sistem javne radiotelevizije v državah članicah neposredno povezan z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranitvi pluralnosti medijev; |
| --- | --- |

50.

je zaskrbljen, ker je javna radiotelevizija pod nadzorom zelo centraliziranega institucionalnega sistema, ki sprejema dejanske operativne odločitve brez javnega nadzora; poudarja, da pristranske in nepregledne razpisne prakse ter pristranske informacije, ki jih objavlja javna radiotelevizija, ki dosega široko občinstvo, izkrivljajo medijski trg; poudarja, da je v skladu s Protokolom št. 29 k Lizbonski pogodbi (o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah) sistem javne radiotelevizije v državah članicah neposredno povezan z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in potrebo po ohranitvi pluralnosti medijev;

| 51. | opozarja, da bi morala biti vsebinska pravila jasna ter bi morala državljanom in medijskim družbam omogočati, da predvidijo, v katerih primerih bodo kršili zakon, in opredelijo pravne posledice morebitnih kršitev; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da madžarski organ za medije, kljub tako podrobnim vsebinskim predpisom, ni kaznoval nedavnih javnih protiromskih stališč, in poziva k uravnoteženi uporabi zakonodaje; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da bi morala biti vsebinska pravila jasna ter bi morala državljanom in medijskim družbam omogočati, da predvidijo, v katerih primerih bodo kršili zakon, in opredelijo pravne posledice morebitnih kršitev; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da madžarski organ za medije, kljub tako podrobnim vsebinskim predpisom, ni kaznoval nedavnih javnih protiromskih stališč, in poziva k uravnoteženi uporabi zakonodaje;

Pravice pripadnikov manjšin

| 52. | ugotavlja, da je madžarski parlament sprejel kazenskopravno in civilnopravno zakonodajo za preprečevanje spodbujanja rasnega sovraštva in sovražnega govora; meni, da so zakonodajni ukrepi pomembno izhodišče za dosego cilja izoblikovanja družbe brez netolerantnosti in diskriminacije v celotni Evropi, saj je mogoče konkretne ukrepe graditi samo na trdni zakonodaji; vendar poudarja, da je treba zakonodajo aktivno izvajati; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je madžarski parlament sprejel kazenskopravno in civilnopravno zakonodajo za preprečevanje spodbujanja rasnega sovraštva in sovražnega govora; meni, da so zakonodajni ukrepi pomembno izhodišče za dosego cilja izoblikovanja družbe brez netolerantnosti in diskriminacije v celotni Evropi, saj je mogoče konkretne ukrepe graditi samo na trdni zakonodaji; vendar poudarja, da je treba zakonodajo aktivno izvajati;

| 53. | poudarja, da imajo organi v vseh državah članicah pozitivno obveznost ukrepanja, da bi se izognili kršenju pravic pripadnikov manjšin, ter da v zvezi s takimi kršitvami ne smejo ostati nevtralni in bi morali sprejeti potrebne pravne, izobraževalne in politične ukrepe; je seznanjen s spremembo kazenskega zakonika, sprejeto leta 2011, da se preprečijo kampanje skrajnih skupin, katerih namen je ustrahovanje romskih skupnosti, saj je zagrožena kazen za „izzivalno nesocialno vedenje“, ki vzbuja strah pri pripadnikih narodnostnih, etničnih, rasnih ali verskih skupnosti, do tri leta zapora; priznava izjemno pomembno vlogo madžarske vlade v času njenega predsedovanja EU leta 2011 pri vzpostavitvi Okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da imajo organi v vseh državah članicah pozitivno obveznost ukrepanja, da bi se izognili kršenju pravic pripadnikov manjšin, ter da v zvezi s takimi kršitvami ne smejo ostati nevtralni in bi morali sprejeti potrebne pravne, izobraževalne in politične ukrepe; je seznanjen s spremembo kazenskega zakonika, sprejeto leta 2011, da se preprečijo kampanje skrajnih skupin, katerih namen je ustrahovanje romskih skupnosti, saj je zagrožena kazen za „izzivalno nesocialno vedenje“, ki vzbuja strah pri pripadnikih narodnostnih, etničnih, rasnih ali verskih skupnosti, do tri leta zapora; priznava izjemno pomembno vlogo madžarske vlade v času njenega predsedovanja EU leta 2011 pri vzpostavitvi Okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov;

| 54. | z zaskrbljenostjo opaža večkratne spremembe pravnega reda, ki omejujejo pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev (LGBT), na primer s poskusi izključitve istospolnih parov in njihovih otrok, pa tudi drugih različnih oblik družine, iz opredelitve pojma „družina“ v ustavi; poudarja, da je to v nasprotju z nedavno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in podžiga nestrpnost proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem; |
| --- | --- |

54.

z zaskrbljenostjo opaža večkratne spremembe pravnega reda, ki omejujejo pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev (LGBT), na primer s poskusi izključitve istospolnih parov in njihovih otrok, pa tudi drugih različnih oblik družine, iz opredelitve pojma „družina“ v ustavi; poudarja, da je to v nasprotju z nedavno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in podžiga nestrpnost proti lezbijkam, gejem, biseksualcem in transseksualcem;

| 55. | pozdravlja dejstvo, da so bile s četrto spremembo v madžarsko ustavo vključene določbe, v skladu s katerimi si bo Madžarska prizadevala, da vsaki osebi priskrbi dostojno bivališče in dostop do javnih storitev in da bodo država in lokalne oblasti pomagale vzpostaviti pogoje za dostojno stanovanje tako, da si bodo prizadevale priskrbeti bivališče vsem brezdomcem; vendar izraža zaskrbljenost, ker se zaradi varovanja javnega reda, javne varnosti, javnega zdravja in kulturnih vrednot s parlamentarnim aktom ali lokalnim odlokom lahko razglasi, da je stalno prebivanje na javnih površinah nezakonito, ko gre za določene dele take javne površine, saj bi to lahko pripeljalo do uvrstitve brezdomstva v kazensko pravo; opozarja, da je madžarsko ustavno sodišče za podobne ukrepe v zakonu o manjših kaznivih dejanjih ocenilo, da so neustavni, ker nasprotujejo človekovemu dostojanstvu; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja dejstvo, da so bile s četrto spremembo v madžarsko ustavo vključene določbe, v skladu s katerimi si bo Madžarska prizadevala, da vsaki osebi priskrbi dostojno bivališče in dostop do javnih storitev in da bodo država in lokalne oblasti pomagale vzpostaviti pogoje za dostojno stanovanje tako, da si bodo prizadevale priskrbeti bivališče vsem brezdomcem; vendar izraža zaskrbljenost, ker se zaradi varovanja javnega reda, javne varnosti, javnega zdravja in kulturnih vrednot s parlamentarnim aktom ali lokalnim odlokom lahko razglasi, da je stalno prebivanje na javnih površinah nezakonito, ko gre za določene dele take javne površine, saj bi to lahko pripeljalo do uvrstitve brezdomstva v kazensko pravo; opozarja, da je madžarsko ustavno sodišče za podobne ukrepe v zakonu o manjših kaznivih dejanjih ocenilo, da so neustavni, ker nasprotujejo človekovemu dostojanstvu;

Svoboda veroizpovedi ali prepričanja in priznavanje cerkva

| 56. | je zaskrbljen nad dejstvom, da je s spremembami, ki so bile vpeljane v ustavo s četrto ustavno spremembo, parlamentu podeljena pristojnost, da s temeljnimi zakoni prizna nekatere organizacije, ki se ukvarjajo z verskimi dejavnostmi, za cerkve, ne da bi mu bila ob tem naložena ustavna dolžnost, da utemelji zavrnitev priznanja, kar bi lahko negativno vplivalo na dolžnost države, da v odnosih z različnimi veroizpovedmi in prepričanji ohrani nevtralnost in nepristranskost; |
| --- | --- |

56.

je zaskrbljen nad dejstvom, da je s spremembami, ki so bile vpeljane v ustavo s četrto ustavno spremembo, parlamentu podeljena pristojnost, da s temeljnimi zakoni prizna nekatere organizacije, ki se ukvarjajo z verskimi dejavnostmi, za cerkve, ne da bi mu bila ob tem naložena ustavna dolžnost, da utemelji zavrnitev priznanja, kar bi lahko negativno vplivalo na dolžnost države, da v odnosih z različnimi veroizpovedmi in prepričanji ohrani nevtralnost in nepristranskost;

Zaključek

| 57. | ponovno poudarja, da pripisuje izjemen pomen spoštovanju načela enakosti med vsemi državami članicami in zavrača uporabo dvojnih standardov pri obravnavanju držav članic; poudarja, da bi bilo treba podobne razmere ali zakonodajne okvire in določbe enako ocenjevati; meni, da zgolj dejstvo, da se spreminjajo in sprejemajo zakoni, ne more biti nezdružljivo z vrednotami iz Pogodb; poziva Komisijo, naj ugotovi primere nezdružljivosti z zakonodajo EU in naj o morebitnih takšnih primerih razsoja Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

57.

ponovno poudarja, da pripisuje izjemen pomen spoštovanju načela enakosti med vsemi državami članicami in zavrača uporabo dvojnih standardov pri obravnavanju držav članic; poudarja, da bi bilo treba podobne razmere ali zakonodajne okvire in določbe enako ocenjevati; meni, da zgolj dejstvo, da se spreminjajo in sprejemajo zakoni, ne more biti nezdružljivo z vrednotami iz Pogodb; poziva Komisijo, naj ugotovi primere nezdružljivosti z zakonodajo EU in naj o morebitnih takšnih primerih razsoja Sodišče Evropske unije;

| 58. | iz zgoraj pojasnjenih razlogov ugotavlja, da sistematična in splošna usmerjenost v ponavljajoče se spreminjanje ustavnega in zakonskega okvira v zelo kratkih časovnih okvirih ter vsebina takih sprememb nista v skladu z vrednotami iz člena 2 PEU, člena 3(1) in člena 6 PEU ter odstopata od načel iz člena 4(3) PEU; meni, da bi taka usmerjenost lahko povzročila resno kršitev vrednot iz člena 2 PEU, če ne bo pravočasno in ustrezno popravljena; |
| --- | --- |

58.

iz zgoraj pojasnjenih razlogov ugotavlja, da sistematična in splošna usmerjenost v ponavljajoče se spreminjanje ustavnega in zakonskega okvira v zelo kratkih časovnih okvirih ter vsebina takih sprememb nista v skladu z vrednotami iz člena 2 PEU, člena 3(1) in člena 6 PEU ter odstopata od načel iz člena 4(3) PEU; meni, da bi taka usmerjenost lahko povzročila resno kršitev vrednot iz člena 2 PEU, če ne bo pravočasno in ustrezno popravljena;

III-
     
  Priporočila

Preambula

| 59. | znova poudarja, da ta resolucija ne zadeva le Madžarske, temveč je neločljivo povezana z Evropsko unijo kot celoto, njeno demokratično obnovo in razvojem po padcu totalitarnih režimov 20. stoletja. Gre za evropsko družino, njene skupne vrednote in standarde, vključevanje in sposobnost vzpostavljanja dialoga. Gre za potrebo po izvajanju Pogodb, h katerima so prostovoljno pristopile vse države članice. Gre za vzajemno pomoč in vzajemno zaupanje, ki ga morajo gojiti Unija, njeni državljani in države članice, če naj Pogodbi ne bosta zgolj črka na papirju, ampak pravna podlaga za resnično pravično in odprto Evropo, ki spoštuje temeljne pravice; |
| --- | --- |

59.

znova poudarja, da ta resolucija ne zadeva le Madžarske, temveč je neločljivo povezana z Evropsko unijo kot celoto, njeno demokratično obnovo in razvojem po padcu totalitarnih režimov 20. stoletja. Gre za evropsko družino, njene skupne vrednote in standarde, vključevanje in sposobnost vzpostavljanja dialoga. Gre za potrebo po izvajanju Pogodb, h katerima so prostovoljno pristopile vse države članice. Gre za vzajemno pomoč in vzajemno zaupanje, ki ga morajo gojiti Unija, njeni državljani in države članice, če naj Pogodbi ne bosta zgolj črka na papirju, ampak pravna podlaga za resnično pravično in odprto Evropo, ki spoštuje temeljne pravice;

| 60. | se strinja z zamislijo o Uniji, ki ni le „unija demokratičnih držav“, temveč „Unija demokracije“, in ki temelji na pluralističnih družbah, v katerih vladata spoštovanje človekovih pravic in pravna država; |
| --- | --- |

60.

se strinja z zamislijo o Uniji, ki ni le „unija demokratičnih držav“, temveč „Unija demokracije“, in ki temelji na pluralističnih družbah, v katerih vladata spoštovanje človekovih pravic in pravna država;

| 61. | znova poudarja, da lahko v času gospodarske in socialne krize podležemo skušnjavi, da ne bi upoštevali ustavnih načel, vendar imata prav verodostojnost in zanesljivost ustavnih institucij odločilno vlogo kot podlaga gospodarskih, davčnih in socialnih politik ter socialne kohezije; |
| --- | --- |

61.

znova poudarja, da lahko v času gospodarske in socialne krize podležemo skušnjavi, da ne bi upoštevali ustavnih načel, vendar imata prav verodostojnost in zanesljivost ustavnih institucij odločilno vlogo kot podlaga gospodarskih, davčnih in socialnih politik ter socialne kohezije;

Poziv vsem državam članicam

| 62. | poziva države članice, naj nemudoma izpolnijo svoje obveznosti iz Pogodb o spoštovanju, zagotavljanju, varovanju in spodbujanju skupnih vrednot Unije, kar je nujen pogoj za spoštovanje demokracije in posledično bistva državljanstva Unije in izgradnjo kulture medsebojnega zaupanja, s čimer se omogoči dejansko čezmejno sodelovanje ter resnično območje svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, naj nemudoma izpolnijo svoje obveznosti iz Pogodb o spoštovanju, zagotavljanju, varovanju in spodbujanju skupnih vrednot Unije, kar je nujen pogoj za spoštovanje demokracije in posledično bistva državljanstva Unije in izgradnjo kulture medsebojnega zaupanja, s čimer se omogoči dejansko čezmejno sodelovanje ter resnično območje svobode, varnosti in pravice;

| 63. | meni, da so vse države članice in institucije Unije moralno in pravno zavezane k varovanju evropskih vrednot, kot so določene v Pogodbah, Listini o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, katere podpisnice so vse države članice in h kateri bo EU kmalu pristopila; |
| --- | --- |

63.

meni, da so vse države članice in institucije Unije moralno in pravno zavezane k varovanju evropskih vrednot, kot so določene v Pogodbah, Listini o temeljnih pravicah in Evropski konvenciji o človekovih pravicah, katere podpisnice so vse države članice in h kateri bo EU kmalu pristopila;

| 64. | poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo svojo vlogo pri nadzoru nad skladnostjo s temeljnimi vrednotami in naj javno obsodijo kakršno koli tveganje poslabšanja stanja teh vrednot, do katerega bi lahko prišlo v EU, da bi tako ohranili verodostojnost Unije v odnosu do tretjih držav, saj ta temelji na resnosti, s katero Unija in njene države članice obravnavajo vrednote, ki so jih izbrale za svoj temelj; |
| --- | --- |

64.

poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo svojo vlogo pri nadzoru nad skladnostjo s temeljnimi vrednotami in naj javno obsodijo kakršno koli tveganje poslabšanja stanja teh vrednot, do katerega bi lahko prišlo v EU, da bi tako ohranili verodostojnost Unije v odnosu do tretjih držav, saj ta temelji na resnosti, s katero Unija in njene države članice obravnavajo vrednote, ki so jih izbrale za svoj temelj;

| 65. | pričakuje, da bodo države članice zlasti v okviru Sveta Evropske unije storile vse potrebno za zagotovitev lojalnega prispevka k spodbujanju vrednot Unije ter sodelovanja s Parlamentom in Komisijo pri spremljanju upoštevanja teh vrednot, še posebej v okviru „trialoga o členu 2“, na katerega se nanaša odstavek 85; |
| --- | --- |

65.

pričakuje, da bodo države članice zlasti v okviru Sveta Evropske unije storile vse potrebno za zagotovitev lojalnega prispevka k spodbujanju vrednot Unije ter sodelovanja s Parlamentom in Komisijo pri spremljanju upoštevanja teh vrednot, še posebej v okviru „trialoga o členu 2“, na katerega se nanaša odstavek 85;

Poziv Evropskemu svetu

| 66. | opominja Evropski svet na njegovo odgovornost v okviru območja svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

66.

opominja Evropski svet na njegovo odgovornost v okviru območja svobode, varnosti in pravice;

| 67. | z razočaranjem ugotavlja, da je Evropski svet edina politična institucija EU, ki se ni odzvala, medtem ko so zaskrbljenost nad položajem na Madžarskem izrazili Komisija, Parlament, Svet Evrope, OVSE in celo administracija ZDA; |
| --- | --- |

67.

z razočaranjem ugotavlja, da je Evropski svet edina politična institucija EU, ki se ni odzvala, medtem ko so zaskrbljenost nad položajem na Madžarskem izrazili Komisija, Parlament, Svet Evrope, OVSE in celo administracija ZDA;

| 68. | meni, da Evropski svet ne sme ostati nedejaven v primerih, ko katera od držav članic krši temeljne pravice ali uvede spremembe, ki bi lahko negativno vplivale na načelo pravne države v njej in torej tudi v celotni Evropski uniji, zlasti če bi bila lahko s tem ogrožena vzajemno zaupanje v pravni sistem in pravosodno sodelovanje, saj to škoduje Uniji; |
| --- | --- |

68.

meni, da Evropski svet ne sme ostati nedejaven v primerih, ko katera od držav članic krši temeljne pravice ali uvede spremembe, ki bi lahko negativno vplivale na načelo pravne države v njej in torej tudi v celotni Evropski uniji, zlasti če bi bila lahko s tem ogrožena vzajemno zaupanje v pravni sistem in pravosodno sodelovanje, saj to škoduje Uniji;

| 69. | poziva predsednika Evropskega sveta, naj Parlamentu predloži svojo oceno položaja; |
| --- | --- |

69.

poziva predsednika Evropskega sveta, naj Parlamentu predloži svojo oceno položaja;

Priporočila Komisiji

| 70. | poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb in telo, pristojno za zagotavljanje, da se, pod nadzorom Sodišča Evropske unije, pravo Unije uporablja pravilno, naj:






  — | Parlamentu predloži svojo oceno v zvezi s četrto spremembo madžarske ustave in njenim učinkom na sodelovanje v EU; |
| --- | --- | --- |

70.

poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb in telo, pristojno za zagotavljanje, da se, pod nadzorom Sodišča Evropske unije, pravo Unije uporablja pravilno, naj:

—

Parlamentu predloži svojo oceno v zvezi s četrto spremembo madžarske ustave in njenim učinkom na sodelovanje v EU;

| — | odločno zagotavlja popolno skladnost s skupnimi temeljnimi vrednotami in pravicami, določenimi v členu 2 PEU, saj njihove kršitve spodkopavajo same temelje Unije in vzajemno zaupanje med državami članicami; |
| --- | --- |

—

odločno zagotavlja popolno skladnost s skupnimi temeljnimi vrednotami in pravicami, določenimi v členu 2 PEU, saj njihove kršitve spodkopavajo same temelje Unije in vzajemno zaupanje med državami članicami;

| — | sproži objektivno preiskavo in postopek kršitve vsakič, ko meni, da država članica ni izpolnila ene od obveznosti iz Pogodb in zlasti da krši eno od pravic iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

—

sproži objektivno preiskavo in postopek kršitve vsakič, ko meni, da država članica ni izpolnila ene od obveznosti iz Pogodb in zlasti da krši eno od pravic iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| — | preprečuje možnosti dvojnih standardov pri obravnavanju držav članic, pri čemer naj zagotovi, da bodo v podobnem položaju vse države članice obravnavane podobno, da se v celoti spoštuje načelo enakosti držav članic v razmerju do Pogodb; |
| --- | --- |

—

preprečuje možnosti dvojnih standardov pri obravnavanju držav članic, pri čemer naj zagotovi, da bodo v podobnem položaju vse države članice obravnavane podobno, da se v celoti spoštuje načelo enakosti držav članic v razmerju do Pogodb;

| — | se ne osredotoča le na posamezne kršitve prava EU, ki se odpravijo zlasti na podlagi člena 258 PDEU, temveč naj ustrezno ukrepa tudi ob sistematičnem spreminjanju ustavnega in pravnega sistema ter pravne prakse države članice, ko številne in ponavljajoče se kršitve žal privedejo do stanja pravne negotovosti, zaradi katerega niso več izpolnjene zahteve iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

—

se ne osredotoča le na posamezne kršitve prava EU, ki se odpravijo zlasti na podlagi člena 258 PDEU, temveč naj ustrezno ukrepa tudi ob sistematičnem spreminjanju ustavnega in pravnega sistema ter pravne prakse države članice, ko številne in ponavljajoče se kršitve žal privedejo do stanja pravne negotovosti, zaradi katerega niso več izpolnjene zahteve iz člena 2 PEU;

| — | začne bolj celostno obravnavati morebitna tveganja za hujše kršitve temeljnih vrednot v določeni državi članici v zgodnji fazi ter takoj začne strukturiran politični dialog z zadevno državno članico in preostalimi institucijami EU; ta strukturirani politični dialog bi bilo treba usklajevati na najvišji politični ravni Komisije in bi moral jasno vplivati na vse vidike pogajanj med Komisijo in zadevno državo članico na različnih področjih EU; |
| --- | --- |

—

začne bolj celostno obravnavati morebitna tveganja za hujše kršitve temeljnih vrednot v določeni državi članici v zgodnji fazi ter takoj začne strukturiran politični dialog z zadevno državno članico in preostalimi institucijami EU; ta strukturirani politični dialog bi bilo treba usklajevati na najvišji politični ravni Komisije in bi moral jasno vplivati na vse vidike pogajanj med Komisijo in zadevno državo članico na različnih področjih EU;

| — | izdela – takoj ko so ugotovljena tveganja za kršitve člena 2 PEU – „seznam opozoril v zvezi s členom 2 PEU“, torej sistem nadzora spoštovanja vrednot Unije, ki ga mora Komisija obravnavati z ekskluzivno prednostjo in nujnostjo, ob čemer mora usklajevanje potekati na najvišji politični ravni in ga je treba polno upoštevati v različnih sektorskih politikah EU, dokler ni znova dosežena popolna skladnost s členom 2 PEU in ni več nobenih tveganj za njegovo kršitev, kot so tudi predvideli zunanji ministri štirih držav članic v pismu, v katerem so predsednika Komisije pozvali, da je treba razviti novo in učinkovitejšo metodo za varovanje temeljnih vrednot, da je treba bolj spodbujati kulturo spoštovanja pravne države, kar je bilo upoštevano v sklepih Sveta o temeljnih pravicah in pravni državi in v poročilu Komisije iz leta 2012 o izvajanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije z dne 6. in 7. junija 2013; |
| --- | --- |

—

izdela – takoj ko so ugotovljena tveganja za kršitve člena 2 PEU – „seznam opozoril v zvezi s členom 2 PEU“, torej sistem nadzora spoštovanja vrednot Unije, ki ga mora Komisija obravnavati z ekskluzivno prednostjo in nujnostjo, ob čemer mora usklajevanje potekati na najvišji politični ravni in ga je treba polno upoštevati v različnih sektorskih politikah EU, dokler ni znova dosežena popolna skladnost s členom 2 PEU in ni več nobenih tveganj za njegovo kršitev, kot so tudi predvideli zunanji ministri štirih držav članic v pismu, v katerem so predsednika Komisije pozvali, da je treba razviti novo in učinkovitejšo metodo za varovanje temeljnih vrednot, da je treba bolj spodbujati kulturo spoštovanja pravne države, kar je bilo upoštevano v sklepih Sveta o temeljnih pravicah in pravni državi in v poročilu Komisije iz leta 2012 o izvajanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije z dne 6. in 7. junija 2013;

| — | skliče sestanke na strokovni ravni s službami zadevne države članice, vendar ne sklepa nobenih pogajanj na drugih političnih področjih razen na področjih, povezanih s členom 2 PEU, dokler ni mogoče zagotoviti popolne skladnosti s tem členom; |
| --- | --- |

—

skliče sestanke na strokovni ravni s službami zadevne države članice, vendar ne sklepa nobenih pogajanj na drugih političnih področjih razen na področjih, povezanih s členom 2 PEU, dokler ni mogoče zagotoviti popolne skladnosti s tem členom;

| — | uporabi horizontalni pristop, ki vključuje vse zadevne službe Komisije, da bi tako zagotovili spoštovanje načela pravne države na vseh področjih, tudi v gospodarstvu in socialnem sektorju; |
| --- | --- |

—

uporabi horizontalni pristop, ki vključuje vse zadevne službe Komisije, da bi tako zagotovili spoštovanje načela pravne države na vseh področjih, tudi v gospodarstvu in socialnem sektorju;

| — | izvaja in po potrebi posodobi svoje sporočilo iz leta 2003 o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji (COM(2003)0606) ter sestavi podroben predlog za hiter in neodvisen mehanizem spremljanja in sistem zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

—

izvaja in po potrebi posodobi svoje sporočilo iz leta 2003 o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji (COM(2003)0606) ter sestavi podroben predlog za hiter in neodvisen mehanizem spremljanja in sistem zgodnjega opozarjanja;

| — | redno spremlja pravilno delovanje evropskega območja pravice ter ukrepa v primeru tveganja za neodvisnost sodstva v kateri koli državi članici, da bi se tako izognili slabljenju vzajemnega zaupanja med nacionalnimi pravosodnimi organi, zaradi katerega bi se neizogibno pojavile ovire za pravilno uporabo instrumentov EU o vzajemnem priznavanju in čezmejnem sodelovanju; |
| --- | --- |

—

redno spremlja pravilno delovanje evropskega območja pravice ter ukrepa v primeru tveganja za neodvisnost sodstva v kateri koli državi članici, da bi se tako izognili slabljenju vzajemnega zaupanja med nacionalnimi pravosodnimi organi, zaradi katerega bi se neizogibno pojavile ovire za pravilno uporabo instrumentov EU o vzajemnem priznavanju in čezmejnem sodelovanju;

| — | skrbi za to, da države članice zagotavljajo pravilno izvajanje Listine o temeljnih pravicah, kar zadeva pluralnost medijev in enak dostop do informacij; |
| --- | --- |

—

skrbi za to, da države članice zagotavljajo pravilno izvajanje Listine o temeljnih pravicah, kar zadeva pluralnost medijev in enak dostop do informacij;

| — | spremlja dejansko izvajanje pravil za zagotovitev preglednih in poštenih postopkov za financiranje medijev ter dodeljevanje sredstev za državno oglaševanje in sponzoriranje, s čimer se zagotovi, da ti dejavniki ne posegajo v svobodo obveščanja in izražanja, pluralnost ali uredniške smernice medijev; |
| --- | --- |

—

spremlja dejansko izvajanje pravil za zagotovitev preglednih in poštenih postopkov za financiranje medijev ter dodeljevanje sredstev za državno oglaševanje in sponzoriranje, s čimer se zagotovi, da ti dejavniki ne posegajo v svobodo obveščanja in izražanja, pluralnost ali uredniške smernice medijev;

| — | sprejme ustrezne, pravočasne, sorazmerne in postopne ukrepe, ko se pojavijo pomisleki v zvezi s svobodo izražanja in obveščanja, svobodo medijev ter njihovo pluralnostjo v EU in njenih državah članicah, in sicer na podlagi podrobne in pazljive analize položaja in težav, ki jih je treba odpraviti, in najboljših načinov njihovega reševanja; |
| --- | --- |

—

sprejme ustrezne, pravočasne, sorazmerne in postopne ukrepe, ko se pojavijo pomisleki v zvezi s svobodo izražanja in obveščanja, svobodo medijev ter njihovo pluralnostjo v EU in njenih državah članicah, in sicer na podlagi podrobne in pazljive analize položaja in težav, ki jih je treba odpraviti, in najboljših načinov njihovega reševanja;

| — | ta vprašanja obravnava v okviru izvajanja direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, da bi tako izboljšali sodelovanje med regulatornimi organi držav članic in Komisijo, ter čim prej izvede revizijo in poda predloge sprememb zadevne direktive, zlasti kar zadeva člena 29 in 30; |
| --- | --- |

—

ta vprašanja obravnava v okviru izvajanja direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, da bi tako izboljšali sodelovanje med regulatornimi organi držav članic in Komisijo, ter čim prej izvede revizijo in poda predloge sprememb zadevne direktive, zlasti kar zadeva člena 29 in 30;

| — | nadaljuje dialog z madžarsko vlado glede tega, ali je nova določba četrte ustavne spremembe – na podlagi katere lahko madžarska vlada za izvajanje sodb Sodišča EU, s katerimi so naložene obveznosti plačila, vpelje poseben davek, če v državnem proračunu ni na voljo dovolj sredstev in javni dolg presega polovico bruto domačega proizvoda – skladna s pravom EU, ter predlaga ustrezne ukrepe za preprečevanje morebitne kršitve lojalnega sodelovanja, kot je določeno s členom 4(3) PEU; |
| --- | --- |

—

nadaljuje dialog z madžarsko vlado glede tega, ali je nova določba četrte ustavne spremembe – na podlagi katere lahko madžarska vlada za izvajanje sodb Sodišča EU, s katerimi so naložene obveznosti plačila, vpelje poseben davek, če v državnem proračunu ni na voljo dovolj sredstev in javni dolg presega polovico bruto domačega proizvoda – skladna s pravom EU, ter predlaga ustrezne ukrepe za preprečevanje morebitne kršitve lojalnega sodelovanja, kot je določeno s členom 4(3) PEU;

| 71. | opozarja Komisijo, da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in dejstvo, da bo Evropska unija kmalu pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, potrjujeta, da gre za nov ustroj prava Evropske unije, v središču katerega so bolj kot kdaj koli prej človekove pravice, kar daje Komisiji kot varuhinji Pogodb večje pristojnosti na tem področju; |
| --- | --- |

71.

opozarja Komisijo, da Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in dejstvo, da bo Evropska unija kmalu pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, potrjujeta, da gre za nov ustroj prava Evropske unije, v središču katerega so bolj kot kdaj koli prej človekove pravice, kar daje Komisiji kot varuhinji Pogodb večje pristojnosti na tem področju;

Priporočila madžarskim organom

| 72. | poziva madžarske organe, naj čim prej izvedejo vse ukrepe, ki jih Evropska komisija kot varuhinja Pogodb šteje za potrebne, da se v celoti zagotovi spoštovanje prava EU, naj v celoti upoštevajo odločbe madžarskega ustavnega sodišča in čim prej izvedejo naslednja priporočila, ki so skladna s priporočili Beneške komisije, Sveta Evrope in drugih mednarodnih organov, ki varujejo pravno državo in temeljne pravice, da bi v dosegli polno usklajenost z načeli pravne države in njenimi osnovnimi zahtevami glede ustavne ureditve, sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči ter neodvisnosti sodstva, pa tudi glede močnih varoval temeljnih pravic, tudi svobode izražanja, medijev in veroizpovedi ali prepričanja, varstva manjšin, ukrepanja za boj proti diskriminaciji in pravice do lastnine, in sicer naj: |
| --- | --- |

72.

poziva madžarske organe, naj čim prej izvedejo vse ukrepe, ki jih Evropska komisija kot varuhinja Pogodb šteje za potrebne, da se v celoti zagotovi spoštovanje prava EU, naj v celoti upoštevajo odločbe madžarskega ustavnega sodišča in čim prej izvedejo naslednja priporočila, ki so skladna s priporočili Beneške komisije, Sveta Evrope in drugih mednarodnih organov, ki varujejo pravno državo in temeljne pravice, da bi v dosegli polno usklajenost z načeli pravne države in njenimi osnovnimi zahtevami glede ustavne ureditve, sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči ter neodvisnosti sodstva, pa tudi glede močnih varoval temeljnih pravic, tudi svobode izražanja, medijev in veroizpovedi ali prepričanja, varstva manjšin, ukrepanja za boj proti diskriminaciji in pravice do lastnine, in sicer naj:

glede ustave

| — | v celoti obnovijo nadvlado ustave, tako da iz nje črtajo določbe, ki jih je ustavno sodišče pred tem razglasilo za neustavne; |
| --- | --- |

—

v celoti obnovijo nadvlado ustave, tako da iz nje črtajo določbe, ki jih je ustavno sodišče pred tem razglasilo za neustavne;

| — | zmanjšajo pogosto uporabo temeljnih zakonov, da bi politična področja, kot so družinsko, socialno, fiskalno in proračunsko področje, prepustili običajni zakonodaji in navadni večini; |
| --- | --- |

—

zmanjšajo pogosto uporabo temeljnih zakonov, da bi politična področja, kot so družinsko, socialno, fiskalno in proračunsko področje, prepustili običajni zakonodaji in navadni večini;

| — | upoštevajo priporočila Beneške komisije, zlasti naj spremenijo seznam političnih področij, za katera je potrebna kvalificirana večina, da bodo tako zagotovljene verodostojne prihodnje volitve; |
| --- | --- |

—

upoštevajo priporočila Beneške komisije, zlasti naj spremenijo seznam političnih področij, za katera je potrebna kvalificirana večina, da bodo tako zagotovljene verodostojne prihodnje volitve;

| — | zagotovijo delujoč parlamentarni sistem, v katerem se spoštujejo tudi opozicijske sile, tako da se omogoči razumen časovni okvir za resnično razpravo med večino in opozicijo ter za sodelovanje širše javnosti v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

—

zagotovijo delujoč parlamentarni sistem, v katerem se spoštujejo tudi opozicijske sile, tako da se omogoči razumen časovni okvir za resnično razpravo med večino in opozicijo ter za sodelovanje širše javnosti v zakonodajnem postopku;

| — | zagotovijo čim širše sodelovanje vseh parlamentarnih strank v postopku sprejemanja ustave, čeprav je ustrezna posebna večina zagotovljena že samo z vladajočo koalicijo; |
| --- | --- |

—

zagotovijo čim širše sodelovanje vseh parlamentarnih strank v postopku sprejemanja ustave, čeprav je ustrezna posebna večina zagotovljena že samo z vladajočo koalicijo;

glede sistema medsebojnega nadzora in ravnovesja moči

| — | v celoti obnovijo posebne pristojnosti ustavnega sodišča kot najvišjega organa ustavnopravnega varstva in s tem vladavino ustave, tako da se iz njenega besedila črtajo omejitve pristojnosti ustavnega sodišča za nadzor nad ustavnostjo kakršne koli spremembe ustave ter se prekliče izbris dvajsetletne sodne prakse ustavnega sodišča; naj ustavnemu sodišču vrnejo pravico do nadzora nad celotno zakonodajo brez izjem, da se s celovitim sodnim nadzorom zagotovita uravnovešenje parlamentarnih in izvršilnih ukrepov, ter zagotovijo poln sodni nadzor; tak sodni in ustavni pregled se lahko izvede na različne načine v različnih državah članicah, glede na posebnosti ustavne zgodovine v vsaki državi, vendar pa ustavno sodišče, kadar ga država ustanovi (kot v primeru Madžarske, kjer si je ustavno sodišče po padcu komunističnega režima hitro ustvarilo dober glas med evropskimi vrhovnimi sodišči), ne bi smelo biti predmet ukrepov, s katerimi se zmanjšujejo njegove pristojnosti, s tem pa spodkopava pravna država; |
| --- | --- |

—

v celoti obnovijo posebne pristojnosti ustavnega sodišča kot najvišjega organa ustavnopravnega varstva in s tem vladavino ustave, tako da se iz njenega besedila črtajo omejitve pristojnosti ustavnega sodišča za nadzor nad ustavnostjo kakršne koli spremembe ustave ter se prekliče izbris dvajsetletne sodne prakse ustavnega sodišča; naj ustavnemu sodišču vrnejo pravico do nadzora nad celotno zakonodajo brez izjem, da se s celovitim sodnim nadzorom zagotovita uravnovešenje parlamentarnih in izvršilnih ukrepov, ter zagotovijo poln sodni nadzor; tak sodni in ustavni pregled se lahko izvede na različne načine v različnih državah članicah, glede na posebnosti ustavne zgodovine v vsaki državi, vendar pa ustavno sodišče, kadar ga država ustanovi (kot v primeru Madžarske, kjer si je ustavno sodišče po padcu komunističnega režima hitro ustvarilo dober glas med evropskimi vrhovnimi sodišči), ne bi smelo biti predmet ukrepov, s katerimi se zmanjšujejo njegove pristojnosti, s tem pa spodkopava pravna država;

| — | zagotovijo ponovno upoštevanje sodne prakse izpred začetka veljavnosti nove ustave, zlasti na področju temeljnih pravic (12); |
| --- | --- |

—

zagotovijo ponovno upoštevanje sodne prakse izpred začetka veljavnosti nove ustave, zlasti na področju temeljnih pravic (12);

| — | si prizadevajo za soglasje pri izvolitvi članov ustavnega sodišča z dejansko udeležbo opozicije in zagotovijo, da člani sodišča ne bodo pod političnim vplivom; |
| --- | --- |

—

si prizadevajo za soglasje pri izvolitvi članov ustavnega sodišča z dejansko udeležbo opozicije in zagotovijo, da člani sodišča ne bodo pod političnim vplivom;

| — | obnovijo posebne pristojnosti parlamenta v zvezi s proračunom in tako zagotovijo polno demokratično legitimnost proračunskih odločitev z odpravo določbe, po kateri neparlamentarni proračunski svet omejuje pristojnosti parlamenta; |
| --- | --- |

—

obnovijo posebne pristojnosti parlamenta v zvezi s proračunom in tako zagotovijo polno demokratično legitimnost proračunskih odločitev z odpravo določbe, po kateri neparlamentarni proračunski svet omejuje pristojnosti parlamenta;

| — | sodelujejo z evropskimi institucijami, da bi se zagotovila usklajenost novega zakona o nacionalni varnosti s temeljnimi načeli delitve oblasti, neodvisnosti sodstva, spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

—

sodelujejo z evropskimi institucijami, da bi se zagotovila usklajenost novega zakona o nacionalni varnosti s temeljnimi načeli delitve oblasti, neodvisnosti sodstva, spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva;

| — | pojasnijo, kako nameravajo odpraviti ukrep predčasnega prenehanja mandata visokih uradnikov, da bi tako zagotovili institucionalno neodvisnost organa za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

—

pojasnijo, kako nameravajo odpraviti ukrep predčasnega prenehanja mandata visokih uradnikov, da bi tako zagotovili institucionalno neodvisnost organa za varstvo podatkov;

glede neodvisnosti sodstva

| — | v celoti zagotovijo neodvisnost sodstva, tako da se v ustavo obvezno vključijo načelo neodstranljivosti s funkcije, načelo zagotovljenega mandata sodnikov, pravila v zvezi s strukturo in sestavo upravljavskih teles v sodstvu ter varovala glede neodvisnosti ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

—

v celoti zagotovijo neodvisnost sodstva, tako da se v ustavo obvezno vključijo načelo neodstranljivosti s funkcije, načelo zagotovljenega mandata sodnikov, pravila v zvezi s strukturo in sestavo upravljavskih teles v sodstvu ter varovala glede neodvisnosti ustavnega sodišča;

| — | hitro in pravilno izvršijo zgoraj navedeni sodbo Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2012 in odločbo madžarskega ustavnega sodišča, tako da se odstavljenim sodnikom, ki to želijo, omogoči ponovno imenovanje na prvotne položaje, vključno s predsedujočimi sodniki, katerih prvotni izvršni položaji niso več prosti; |
| --- | --- |

—

hitro in pravilno izvršijo zgoraj navedeni sodbo Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2012 in odločbo madžarskega ustavnega sodišča, tako da se odstavljenim sodnikom, ki to želijo, omogoči ponovno imenovanje na prvotne položaje, vključno s predsedujočimi sodniki, katerih prvotni izvršni položaji niso več prosti;

| — | izdelajo objektivna merila izbora – ali za to pooblastijo nacionalni sodni svet –, ki bodo zagotavljala, da s pravili o prenosu zadev ne bosta kršena pravica do poštenega sojenja in načelo zakonitega sodnika; |
| --- | --- |

—

izdelajo objektivna merila izbora – ali za to pooblastijo nacionalni sodni svet –, ki bodo zagotavljala, da s pravili o prenosu zadev ne bosta kršena pravica do poštenega sojenja in načelo zakonitega sodnika;

| — | upoštevajo preostala priporočila iz mnenja Beneške komisije CDL-AD(2012)020 o temeljnih zakonih s področja sodstva, ki so bila spremenjena po sprejetju mnenja CDL-AD(2012)001; |
| --- | --- |

—

upoštevajo preostala priporočila iz mnenja Beneške komisije CDL-AD(2012)020 o temeljnih zakonih s področja sodstva, ki so bila spremenjena po sprejetju mnenja CDL-AD(2012)001;

glede volilne reforme

| — | pozovejo Beneško komisijo in OVSE/ODIHR, naj izvedeta skupno analizo v celoti spremenjenega pravnega in institucionalnega okvira volitev, in povabijo ODIHR na misijo za ocenjevanje potreb ter dolgoročno in kratkoročno opazovanje volitev; |
| --- | --- |

—

pozovejo Beneško komisijo in OVSE/ODIHR, naj izvedeta skupno analizo v celoti spremenjenega pravnega in institucionalnega okvira volitev, in povabijo ODIHR na misijo za ocenjevanje potreb ter dolgoročno in kratkoročno opazovanje volitev;

| — | zagotovijo uravnoteženo zastopanost v državni volilni komisiji; |
| --- | --- |

—

zagotovijo uravnoteženo zastopanost v državni volilni komisiji;

glede pluralnosti medijev

| — | izpolnijo zavezo, da bodo nadaljevali razpravo o sodelovanju na izvedenski ravni v zvezi z dolgoročnejšimi možnostmi za zagotovitev svobode medijev, pri čemer bodo gradili na najpomembnejših preostalih priporočilih iz pravnega izvedenskega mnenja, ki ga je leta 2012 izdelal Svet Evrope; |
| --- | --- |

—

izpolnijo zavezo, da bodo nadaljevali razpravo o sodelovanju na izvedenski ravni v zvezi z dolgoročnejšimi možnostmi za zagotovitev svobode medijev, pri čemer bodo gradili na najpomembnejših preostalih priporočilih iz pravnega izvedenskega mnenja, ki ga je leta 2012 izdelal Svet Evrope;

| — | zagotovijo pravočasno in tesno sodelovanje vseh upoštevnih zainteresiranih strani – vključno z medijskimi strokovnjaki, opozicijskimi strankami in civilno družbo – pri kakršnem koli nadaljnjem spreminjanju zakonodaje, ki ureja ta temeljni vidik delovanja demokratične družbe, in v procesu njenega izvajanja; |
| --- | --- |

—

zagotovijo pravočasno in tesno sodelovanje vseh upoštevnih zainteresiranih strani – vključno z medijskimi strokovnjaki, opozicijskimi strankami in civilno družbo – pri kakršnem koli nadaljnjem spreminjanju zakonodaje, ki ureja ta temeljni vidik delovanja demokratične družbe, in v procesu njenega izvajanja;

| — | upoštevajo pozitivno obveznost, ki izhaja iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice na podlagi člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, da se zavaruje svoboda izražanja kot eden temeljnih pogojev za delovanje demokracije; |
| --- | --- |

—

upoštevajo pozitivno obveznost, ki izhaja iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice na podlagi člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, da se zavaruje svoboda izražanja kot eden temeljnih pogojev za delovanje demokracije;

| — | spoštujejo, zagotavljajo, varujejo in spodbujajo temeljno pravico do svobode izražanja in obveščanja, pa tudi svobodo in pluralnost medijev, ter se hkrati vzdržijo razvijanja ali spodbujanja mehanizmov, s katerimi se spodkopavata svoboda medijev ter novinarska in uredniška neodvisnost; |
| --- | --- |

—

spoštujejo, zagotavljajo, varujejo in spodbujajo temeljno pravico do svobode izražanja in obveščanja, pa tudi svobodo in pluralnost medijev, ter se hkrati vzdržijo razvijanja ali spodbujanja mehanizmov, s katerimi se spodkopavata svoboda medijev ter novinarska in uredniška neodvisnost;

| — | zagotovijo, da so vzpostavljeni objektivni in pravno zavezujoči postopki in mehanizmi za izbiro in imenovanje oseb na vodilnih položajih v javnih medijih, upravnih odborih, medijskih svetih in regulatornih organih v skladu z načeli neodvisnosti, integritete, izkušenosti in strokovnosti, zastopanja celotnega političnega in družbenega prostora, pravne varnosti in kontinuitete; |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da so vzpostavljeni objektivni in pravno zavezujoči postopki in mehanizmi za izbiro in imenovanje oseb na vodilnih položajih v javnih medijih, upravnih odborih, medijskih svetih in regulatornih organih v skladu z načeli neodvisnosti, integritete, izkušenosti in strokovnosti, zastopanja celotnega političnega in družbenega prostora, pravne varnosti in kontinuitete;

| — | zagotovijo pravna jamstva v zvezi s polno zaščito načela zaupnosti virov in dosledno upoštevajo z njim povezano sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

—

zagotovijo pravna jamstva v zvezi s polno zaščito načela zaupnosti virov in dosledno upoštevajo z njim povezano sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

| — | zagotovijo, da se s pravili v zvezi s političnim obveščanjem v celotnem sektorju avdiovizualnih medijev zagotovi pravičen dostop do različnih političnih konkurentov, mnenj in stališč, še zlasti med volitvami in referendumi, s čimer se državljanom omogoči, da si izoblikujejo lastno mnenje brez prevelikega vpliva ene prevladujoče sile na izoblikovanje javnega mnenja; |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da se s pravili v zvezi s političnim obveščanjem v celotnem sektorju avdiovizualnih medijev zagotovi pravičen dostop do različnih političnih konkurentov, mnenj in stališč, še zlasti med volitvami in referendumi, s čimer se državljanom omogoči, da si izoblikujejo lastno mnenje brez prevelikega vpliva ene prevladujoče sile na izoblikovanje javnega mnenja;

glede spoštovanja temeljnih pravic, vključno s pripadniki manjšin

| — | sprejmejo, oziroma nadalje izvajajo, pozitivne ukrepe, s katerimi se zagotovi spoštovanje temeljnih pravic vseh ljudi, vključno s pripadniki manjšin ter brezdomci, in zagotovijo, da bodo sprejete ukrepe izvajali vsi pristojni javni organi; naj pri spremembi opredelitve pojma „družina“ upoštevajo trend v evropski zakonodaji in opredelitev razširijo ter dejstvo, da bo omejena opredelitev družine imela negativen vpliv na temeljne pravice tistih, ki bodo iz nove, bolj omejujoče opredelitve izvzeti; |
| --- | --- |

—

sprejmejo, oziroma nadalje izvajajo, pozitivne ukrepe, s katerimi se zagotovi spoštovanje temeljnih pravic vseh ljudi, vključno s pripadniki manjšin ter brezdomci, in zagotovijo, da bodo sprejete ukrepe izvajali vsi pristojni javni organi; naj pri spremembi opredelitve pojma „družina“ upoštevajo trend v evropski zakonodaji in opredelitev razširijo ter dejstvo, da bo omejena opredelitev družine imela negativen vpliv na temeljne pravice tistih, ki bodo iz nove, bolj omejujoče opredelitve izvzeti;

| — | uberejo drugačen pristop in končno prevzamejo odgovornost za brezdomne in posledično ranljive ljudi, kot je opredeljeno v mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Madžarska, kot sta na primer Evropska konvencija o človekovih pravicah in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, in tako spodbujajo temeljne pravice, namesto da jih kršijo tako, da v ustavo vključujejo določbe, ki kriminalizirajo brezdomce; |
| --- | --- |

—

uberejo drugačen pristop in končno prevzamejo odgovornost za brezdomne in posledično ranljive ljudi, kot je opredeljeno v mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah, katerih podpisnica je Madžarska, kot sta na primer Evropska konvencija o človekovih pravicah in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, in tako spodbujajo temeljne pravice, namesto da jih kršijo tako, da v ustavo vključujejo določbe, ki kriminalizirajo brezdomce;

| — | poziva madžarsko vlado, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi okrepila mehanizem socialnega dialoga in obsežnih posvetovanj ter zagotovila s tem povezane pravice; |
| --- | --- |

—

poziva madžarsko vlado, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi okrepila mehanizem socialnega dialoga in obsežnih posvetovanj ter zagotovila s tem povezane pravice;

| — | poziva madžarsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za vključevanje Romov in opredeli primerne ukrepe za varstvo te skupine prebivalstva. Rasistične grožnje Romom je treba nedvoumno in odločno preprečiti; |
| --- | --- |

—

poziva madžarsko vlado, naj okrepi svoja prizadevanja za vključevanje Romov in opredeli primerne ukrepe za varstvo te skupine prebivalstva. Rasistične grožnje Romom je treba nedvoumno in odločno preprečiti;

glede svobode veroizpovedi ali prepričanja in priznavanja cerkva

| — | izoblikujejo jasne, nevtralne in nepristranske zahteve in institucionalne postopke za priznanje verskih organizacij za cerkve ob upoštevanju dolžnosti države, da v odnosih z različnimi veroizpovedmi in prepričanji ohrani nevtralnost in nepristranskost, ter zagotovijo dejanska pravna sredstva v primeru nepriznanja ali nesprejetja odločitve v skladu z ustavnimi zahtevami, določenimi v zgoraj navedeni odločbi madžarskega ustavnega sodišča št. 6/2013; |
| --- | --- |

—

izoblikujejo jasne, nevtralne in nepristranske zahteve in institucionalne postopke za priznanje verskih organizacij za cerkve ob upoštevanju dolžnosti države, da v odnosih z različnimi veroizpovedmi in prepričanji ohrani nevtralnost in nepristranskost, ter zagotovijo dejanska pravna sredstva v primeru nepriznanja ali nesprejetja odločitve v skladu z ustavnimi zahtevami, določenimi v zgoraj navedeni odločbi madžarskega ustavnega sodišča št. 6/2013;

Priporočila institucijam EU o vzpostavitvi novega mehanizma za dejansko izvajanje člena 2 PEU

| 73. | ponavlja, da je treba nujno obravnavati t.i. „københavnsko dilemo“, saj EU strogo vztraja, ko gre za spoštovanje skupnih vrednot in standardov v državah kandidatkah, nima pa dovolj učinkovitih orodij za spremljanje in sankcioniranje njihovega nespoštovanja v državah, ki so že njene članice; |
| --- | --- |

73.

ponavlja, da je treba nujno obravnavati t.i. „københavnsko dilemo“, saj EU strogo vztraja, ko gre za spoštovanje skupnih vrednot in standardov v državah kandidatkah, nima pa dovolj učinkovitih orodij za spremljanje in sankcioniranje njihovega nespoštovanja v državah, ki so že njene članice;

| 74. | odločno zahteva, da se redno ocenjuje, ali države članice stalno spoštujejo temeljne vrednote Unije in zahteve v zvezi z demokracijo in pravno državo, pri čemer se je treba izogibati dvojnim standardom in upoštevati, da mora takšno ocenjevanje temeljiti na splošno sprejetem evropskem razumevanju ustavnih in pravnih standardov; poleg tega odločno zahteva, da je treba podobne razmere v državah članicah spremljati po enakem vzorcu, saj se sicer ne spoštuje načelo enakosti držav članic pred Pogodbama; |
| --- | --- |

74.

odločno zahteva, da se redno ocenjuje, ali države članice stalno spoštujejo temeljne vrednote Unije in zahteve v zvezi z demokracijo in pravno državo, pri čemer se je treba izogibati dvojnim standardom in upoštevati, da mora takšno ocenjevanje temeljiti na splošno sprejetem evropskem razumevanju ustavnih in pravnih standardov; poleg tega odločno zahteva, da je treba podobne razmere v državah članicah spremljati po enakem vzorcu, saj se sicer ne spoštuje načelo enakosti držav članic pred Pogodbama;

| 75. | poziva k tesnejšemu sodelovanju institucij Unije z drugimi mednarodnimi organi, zlasti Svetom Evrope in Beneško komisijo, ter k uporabi njihovega strokovnega znanja v zvezi z zagotavljanjem spoštovanja načel demokracije, človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

75.

poziva k tesnejšemu sodelovanju institucij Unije z drugimi mednarodnimi organi, zlasti Svetom Evrope in Beneško komisijo, ter k uporabi njihovega strokovnega znanja v zvezi z zagotavljanjem spoštovanja načel demokracije, človekovih pravic in pravne države;

| 76. | priznava in pozdravlja podane pobude, izvedene analize in priporočila Sveta Evrope, zlasti njegovega generalnega sekretarja, parlamentarne skupščine, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije; |
| --- | --- |

76.

priznava in pozdravlja podane pobude, izvedene analize in priporočila Sveta Evrope, zlasti njegovega generalnega sekretarja, parlamentarne skupščine, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije;

| 77. | poziva institucije EU, naj začnejo skupen razmislek in razpravo – kot so že zahtevali nemški, nizozemski, danski in finski minister za zunanje zadeve v zgoraj navedenem pismu predsedniku Komisije – o tem, kako Unijo opremiti s potrebnim orodjem za izpolnjevanje obveznosti v zvezi z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami, kot so določene v Pogodbi, ter ob tem preprečiti kakršno koli tveganje uporabe dvojnih standardov v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

77.

poziva institucije EU, naj začnejo skupen razmislek in razpravo – kot so že zahtevali nemški, nizozemski, danski in finski minister za zunanje zadeve v zgoraj navedenem pismu predsedniku Komisije – o tem, kako Unijo opremiti s potrebnim orodjem za izpolnjevanje obveznosti v zvezi z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami, kot so določene v Pogodbi, ter ob tem preprečiti kakršno koli tveganje uporabe dvojnih standardov v posameznih državah članicah;

| 78. | meni, da bi bilo treba s prihodnjo revizijo Pogodb vzpostaviti boljše ločevanje med začetno fazo, v kateri se ocenijo vsa morebitna tveganja za hujšo kršitev vrednot iz člena 2 PEU, in učinkovitejšim postopkom v drugi fazi, v kateri bi bilo treba ukrepati v zvezi z dejansko hujšo in trajno kršitvijo teh vrednot; |
| --- | --- |

78.

meni, da bi bilo treba s prihodnjo revizijo Pogodb vzpostaviti boljše ločevanje med začetno fazo, v kateri se ocenijo vsa morebitna tveganja za hujšo kršitev vrednot iz člena 2 PEU, in učinkovitejšim postopkom v drugi fazi, v kateri bi bilo treba ukrepati v zvezi z dejansko hujšo in trajno kršitvijo teh vrednot;

| 79. | ob upoštevanju sedanjega institucionalnega mehanizma, določenega v členu 7 PEU, ponavlja poziv iz resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011), da bi bilo treba izoblikovati nov mehanizem, s katerim bi zagotavljali, da vse države članice ravnajo v skladu s skupnimi vrednotami, določenimi v členu 2 PEU, in neprekinjeno spoštujejo københavnska merila; mehanizem bi lahko bil oblikovan kot københavnska komisija, skupina na visoki ravni ali „skupina modrecev“ ali kot ocenjevanje iz člena 70 PDEU in bi gradil na spremembi in krepitvi mandata Agencije Evropske unije za temeljne pravice ter na okviru okrepljenega dialoga med Komisijo, Svetom, Evropskim parlamentom in državami članicami o ukrepih, ki jih je treba sprejeti; |
| --- | --- |

79.

ob upoštevanju sedanjega institucionalnega mehanizma, določenega v členu 7 PEU, ponavlja poziv iz resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011), da bi bilo treba izoblikovati nov mehanizem, s katerim bi zagotavljali, da vse države članice ravnajo v skladu s skupnimi vrednotami, določenimi v členu 2 PEU, in neprekinjeno spoštujejo københavnska merila; mehanizem bi lahko bil oblikovan kot københavnska komisija, skupina na visoki ravni ali „skupina modrecev“ ali kot ocenjevanje iz člena 70 PDEU in bi gradil na spremembi in krepitvi mandata Agencije Evropske unije za temeljne pravice ter na okviru okrepljenega dialoga med Komisijo, Svetom, Evropskim parlamentom in državami članicami o ukrepih, ki jih je treba sprejeti;

| 80. | ponavlja, da bi lahko vzpostavitev takega mehanizma vključevala ponovni razmislek o mandatu Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki bi ga bilo mogoče okrepiti z vključitvijo rednega spremljanja izpolnjevanja določb člena 2 PEU v državah članicah; priporoča, naj københavnska skupina na visoki ravni ali podoben tovrstni mehanizem nadgrajuje obstoječe mehanizme in strukture ter z njimi sodeluje; opozarja na vlogo Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki bi lahko združila dragoceno delo različnih obstoječih nadzornih organov Sveta Evrope ter svojih podatkov in analiz, da bi pripravila neodvisne, primerjalne in redne ocene skladnosti držav članic EU s členom 2 PEU; |
| --- | --- |

80.

ponavlja, da bi lahko vzpostavitev takega mehanizma vključevala ponovni razmislek o mandatu Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki bi ga bilo mogoče okrepiti z vključitvijo rednega spremljanja izpolnjevanja določb člena 2 PEU v državah članicah; priporoča, naj københavnska skupina na visoki ravni ali podoben tovrstni mehanizem nadgrajuje obstoječe mehanizme in strukture ter z njimi sodeluje; opozarja na vlogo Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki bi lahko združila dragoceno delo različnih obstoječih nadzornih organov Sveta Evrope ter svojih podatkov in analiz, da bi pripravila neodvisne, primerjalne in redne ocene skladnosti držav članic EU s členom 2 PEU;

| 81. | priporoča, da bi ta mehanizem moral:






  — | biti neodvisen od političnega vpliva, kar naj bi veljalo za vse mehanizme Evropske unije, ki so povezani z nadzorom držav članic, ter hiter in učinkovit; |
| --- | --- | --- |

81.

priporoča, da bi ta mehanizem moral:

—

biti neodvisen od političnega vpliva, kar naj bi veljalo za vse mehanizme Evropske unije, ki so povezani z nadzorom držav članic, ter hiter in učinkovit;

| — | polno sodelovati z drugimi mednarodnimi organi na področju varstva temeljnih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

—

polno sodelovati z drugimi mednarodnimi organi na področju varstva temeljnih pravic in pravne države;

| — | redno spremljati spoštovanje temeljnih pravic, stanje demokracije in pravne države v vseh državah članicah ob polnem upoštevanju nacionalnih ustavnih tradicij; |
| --- | --- |

—

redno spremljati spoštovanje temeljnih pravic, stanje demokracije in pravne države v vseh državah članicah ob polnem upoštevanju nacionalnih ustavnih tradicij;

| — | enotno izvajati tako spremljanje v vseh državah članicah, da bi tako preprečili kakršno koli tveganje za izoblikovanje dvojnih standardov v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

—

enotno izvajati tako spremljanje v vseh državah članicah, da bi tako preprečili kakršno koli tveganje za izoblikovanje dvojnih standardov v posameznih državah članicah;

| — | zgodaj opozarjati EU na kakršna koli tveganja za poslabšanje položaja vrednot, določenih v členu 2 PEU; |
| --- | --- |

—

zgodaj opozarjati EU na kakršna koli tveganja za poslabšanje položaja vrednot, določenih v členu 2 PEU;

| — | izdajati priporočila institucijam EU in državam članicam v zvezi z vprašanjem, kako se odzvati na morebitno poslabšanje položaja vrednot, določenih v členu 2 PEU, in kako ga odpraviti; |
| --- | --- |

—

izdajati priporočila institucijam EU in državam članicam v zvezi z vprašanjem, kako se odzvati na morebitno poslabšanje položaja vrednot, določenih v členu 2 PEU, in kako ga odpraviti;

| 82. | naroči svojemu odboru, pristojnemu za varstvo pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih pravic na ozemlju Unije ter za opredelitev očitnih tveganj za hujšo kršitev skupnih načel v državi članici, naj na konferenci predsednikov in na plenarnem zasedanju predloži podroben predlog v obliki poročila; |
| --- | --- |

82.

naroči svojemu odboru, pristojnemu za varstvo pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih pravic na ozemlju Unije ter za opredelitev očitnih tveganj za hujšo kršitev skupnih načel v državi članici, naj na konferenci predsednikov in na plenarnem zasedanju predloži podroben predlog v obliki poročila;

| 83. | naroči svojemu odboru, pristojnemu za varstvo pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih pravic na ozemlju Unije ter za opredelitev očitnih tveganj za hujšo kršitev skupnih načel v državi članici, ter svojemu odboru, pristojnemu za ugotavljanje hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic, naj spremljata razvoj razmer na Madžarskem; |
| --- | --- |

83.

naroči svojemu odboru, pristojnemu za varstvo pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih pravic na ozemlju Unije ter za opredelitev očitnih tveganj za hujšo kršitev skupnih načel v državi članici, ter svojemu odboru, pristojnemu za ugotavljanje hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic, naj spremljata razvoj razmer na Madžarskem;

| 84. | namerava pred koncem leta 2013 sklicati konferenco na to temo, na kateri se bodo srečali predstavniki držav članic, evropskih institucij, Sveta Evrope, nacionalnih ustavnih in vrhovnih sodišč, Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

84.

namerava pred koncem leta 2013 sklicati konferenco na to temo, na kateri se bodo srečali predstavniki držav članic, evropskih institucij, Sveta Evrope, nacionalnih ustavnih in vrhovnih sodišč, Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice;

IV-
     
  Nadaljnje ukrepanje

| 85. | poziva madžarske organe, naj Parlament, Komisijo, predsedstvi Sveta in Evropskega sveta ter Svet Evrope obvestijo o izvajanju ukrepov, zahtevanih v odstavku 72; |
| --- | --- |

85.

poziva madžarske organe, naj Parlament, Komisijo, predsedstvi Sveta in Evropskega sveta ter Svet Evrope obvestijo o izvajanju ukrepov, zahtevanih v odstavku 72;

| 86. | poziva Komisijo in Svet, naj vsak od njiju imenuje predstavnika, ki bosta skupaj s poročevalcem in poročevalci v senci Parlamenta („trialog o členu 2“) ocenila informacije, ki jih bodo poslali madžarski organi v zvezi z upoštevanjem priporočil iz odstavka 72, ter spremljala morebitne prihodnje spremembe, da bi zagotovila njihovo skladnost s členom 2; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisijo in Svet, naj vsak od njiju imenuje predstavnika, ki bosta skupaj s poročevalcem in poročevalci v senci Parlamenta („trialog o členu 2“) ocenila informacije, ki jih bodo poslali madžarski organi v zvezi z upoštevanjem priporočil iz odstavka 72, ter spremljala morebitne prihodnje spremembe, da bi zagotovila njihovo skladnost s členom 2;

| 87. | poziva konferenco predsednikov, naj oceni ali je primerno zateči se k mehanizmom, ki jih predvideva Pogodba, tudi člen 7(1) PEU, če se bo zdelo, da odgovori madžarskih organov niso skladni z zahtevami člena 2 PEU; |
| --- | --- |

87.

poziva konferenco predsednikov, naj oceni ali je primerno zateči se k mehanizmom, ki jih predvideva Pogodba, tudi člen 7(1) PEU, če se bo zdelo, da odgovori madžarskih organov niso skladni z zahtevami člena 2 PEU;

o

o o

| 88. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje parlamentu, predsedniku in vladi Republike Madžarske, predsednikoma madžarskega ustavnega sodišča in vrhovnega sodišča (Kúria), Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in kandidatk, Agenciji za temeljne pravice, Svetu Evrope in OVSE. |
| --- | --- |

88.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje parlamentu, predsedniku in vladi Republike Madžarske, predsednikoma madžarskega ustavnega sodišča in vrhovnega sodišča (Kúria), Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in kandidatk, Agenciji za temeljne pravice, Svetu Evrope in OVSE.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0053.

(2)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 154.

(3)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 17.

(4)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 49.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0500.

(6)  Ti zakoni vključujejo temeljne zakone, katerih vse določbe zahtevajo dvotretjinsko večino, temeljne zakone, katerih posebne določbe se sprejemajo z navadno večino, in akte, katerih posebne določbe zahtevajo dvotretjinsko večino vseh prisotnih poslancev.

(7)  Pravna analiza, poslana madžarski vladi dne 28. februarja 2011 http://www.osce.org/fom/75990

Glej tudi analizo in oceno iz septembra 2010. http://www.osce.org/fom/71218

(8)  Ekspertiza strokovnjakov Sveta Evrope o madžarski medijski zakonodaji: Zakon CIV iz leta 2010 o svobodi tiska in temeljnih pravilih o vsebini medijev in zakon CLXXXV iz leta 2010 o medijskih storitvah in množičnih medijih, 11 maj 2012.

(9)  Poročilo posebnega poročevalca ZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti (A/HRC/20/33/Add. 1)

(10)  Mnenje beneške komisije 664/2012 z dne 19. marca 2012 o zakonu št. CCVI iz leta 2011 o pravici do svobode vesti in veroizpovedi ter pravnem statusu cerkva, veroizpovedi in verskih skupnosti na Madžarskem (CDL-AD(2012)004).

(11)  Točka 80 Odločbe.

(12)  Glej delovni dokument št. 5.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Nedavne poplave v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o poplavah v Evropi (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 191 in 196(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 191 in 196(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, sporočila Komisije o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2011)0613) ter svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanje in uporaba (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, sporočila Komisije o prihodnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2011)0613) ter svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 o Solidarnostnem skladu Evropske unije, izvajanje in uporaba (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. septembra 2002 o poplavah v Evropi (2), 8. septembra 2005 o naravnih nesrečah (požarih in poplavah) v Evropi (3), 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (gozdnih požarih, sušah in poplavah) – kmetijskih vidikih (4), vidikih regionalnega razvoja (5) in okoljskih vidikih (6), 7. septembra 2006 o gozdnih požarih in poplavah (7), 17. junija 2010 o poplavah v državah srednje Evrope, zlasti na Poljskem, Češkem, Slovaškem, Madžarskem in v Romuniji ter v Franciji (8), in z dne 11. marca 2010 o hudih naravnih nesrečah v avtonomni pokrajini Madeira in posledicah neurja Xynthia v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. septembra 2002 o poplavah v Evropi (2), 8. septembra 2005 o naravnih nesrečah (požarih in poplavah) v Evropi (3), 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (gozdnih požarih, sušah in poplavah) – kmetijskih vidikih (4), vidikih regionalnega razvoja (5) in okoljskih vidikih (6), 7. septembra 2006 o gozdnih požarih in poplavah (7), 17. junija 2010 o poplavah v državah srednje Evrope, zlasti na Poljskem, Češkem, Slovaškem, Madžarskem in v Romuniji ter v Franciji (8), in z dne 11. marca 2010 o hudih naravnih nesrečah v avtonomni pokrajini Madeira in posledicah neurja Xynthia v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (COM(2009)0147), sporočila Komisije o skupnostnem pristopu k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (COM(2009)0082), in sporočila Komisije z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (COM(2009)0147), sporočila Komisije o skupnostnem pristopu k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (COM(2009)0082), in sporočila Komisije z naslovom „Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči“ (COM(2010)0600),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“ (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“ (SEC(2008)2868),

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so se v številnih evropskih državah zgodile hude naravne nesreče v obliki poplav, med drugim v Avstriji, Češki republiki, Nemčiji, na Madžarskem, Poljskem, Slovaškem ter v Franciji in Španiji; |
| --- | --- |

A.

ker so se v številnih evropskih državah zgodile hude naravne nesreče v obliki poplav, med drugim v Avstriji, Češki republiki, Nemčiji, na Madžarskem, Poljskem, Slovaškem ter v Franciji in Španiji;

| B. | ker so se pogostost, silovitost, zahtevnost in posledice naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v zadnjih letih v Evropi močno povečale; |
| --- | --- |

B.

ker so se pogostost, silovitost, zahtevnost in posledice naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v zadnjih letih v Evropi močno povečale;

| C. | ker so poplave povzročile veliko škodo mestom, krajem in občinam, infrastrukturi in podjetjem ter kmetijstvu in podeželskim območjem in ker so uničile del naravne in kulturne dediščine, povzročile smrtne žrtve in poškodbe, na tisoče ljudi pa je zaradi njih moralo zapustiti domove; |
| --- | --- |

C.

ker so poplave povzročile veliko škodo mestom, krajem in občinam, infrastrukturi in podjetjem ter kmetijstvu in podeželskim območjem in ker so uničile del naravne in kulturne dediščine, povzročile smrtne žrtve in poškodbe, na tisoče ljudi pa je zaradi njih moralo zapustiti domove;

| D. | ker je bil Solidarnostni sklad Evropske unije ustanovljen za reševanje problematike hudih nesreč in zagotavljanje finančne pomoči državam, ki jih je prizadela nesreča; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Solidarnostni sklad Evropske unije ustanovljen za reševanje problematike hudih nesreč in zagotavljanje finančne pomoči državam, ki jih je prizadela nesreča;

| E. | ker je treba začeti trajnostno obnavljati območja, ki so bila zaradi nesreče uničena ali poškodovana, da bi nadomestili tamkajšnje gospodarske, socialne in okoljske izgube; |
| --- | --- |

E.

ker je treba začeti trajnostno obnavljati območja, ki so bila zaradi nesreče uničena ali poškodovana, da bi nadomestili tamkajšnje gospodarske, socialne in okoljske izgube;

| F. | ker je treba okrepiti preventivne zmogljivosti Evropske unije za odzivanje na vse vrste naravnih nesreč in ker je treba izboljšati delovanje in usklajevanje različnih instrumentov Unije, da se doseže trajnostna zmogljivost preprečevanja nesreč; |
| --- | --- |

F.

ker je treba okrepiti preventivne zmogljivosti Evropske unije za odzivanje na vse vrste naravnih nesreč in ker je treba izboljšati delovanje in usklajevanje različnih instrumentov Unije, da se doseže trajnostna zmogljivost preprečevanja nesreč;

| G. | ker so nekatera gorska območja in območja vzdolž rek in dolin izgubila svojo absorpcijsko zmogljivost zaradi netrajnostnega krčenja gozdov, intenzivnega kmetovanja, ogromnih projektov za gradnjo infrastrukture, urbanizacije ter pozidanosti ob rekah in dolinah; |
| --- | --- |

G.

ker so nekatera gorska območja in območja vzdolž rek in dolin izgubila svojo absorpcijsko zmogljivost zaradi netrajnostnega krčenja gozdov, intenzivnega kmetovanja, ogromnih projektov za gradnjo infrastrukture, urbanizacije ter pozidanosti ob rekah in dolinah;

| 1. | izraža svoje sočutje in solidarnost s prebivalci držav članic, regij in občin, ki so jih prizadele nesreče; upošteva resne gospodarske posledice na teh območjih ter izreka spoštovanje in sožalje družinam žrtev; |
| --- | --- |

1.

izraža svoje sočutje in solidarnost s prebivalci držav članic, regij in občin, ki so jih prizadele nesreče; upošteva resne gospodarske posledice na teh območjih ter izreka spoštovanje in sožalje družinam žrtev;

| 2. | ceni neumorna prizadevanja varnostnih enot, enot civilne zaščite, reševalnih ekip in prostovoljcev pri reševanju življenj in zmanjševanju škode na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

2.

ceni neumorna prizadevanja varnostnih enot, enot civilne zaščite, reševalnih ekip in prostovoljcev pri reševanju življenj in zmanjševanju škode na prizadetih območjih;

| 3. | pozdravlja ukrepe držav članic, ki so pomagale prizadetim območjem, saj se evropska solidarnost odraža v medsebojni pomoči v težkih razmerah; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ukrepe držav članic, ki so pomagale prizadetim območjem, saj se evropska solidarnost odraža v medsebojni pomoči v težkih razmerah;

| 4. | poudarja, da tla zaradi degradacije, ki jo povzroča ali zaostruje človekovo delovanje, kot na primer neustrezna kmetijska in gozdarska praksa, ne morejo zanesljivo opravljati svoje pomembne funkcije preprečevanja naravnih nesreč; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da tla zaradi degradacije, ki jo povzroča ali zaostruje človekovo delovanje, kot na primer neustrezna kmetijska in gozdarska praksa, ne morejo zanesljivo opravljati svoje pomembne funkcije preprečevanja naravnih nesreč;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo načrtovanju ter pregledu politik za trajnostno rabo zemljišč, absorpcijski zmogljivosti ekosistemov in najboljšim praksam ter povečanju zmogljivosti nadzorovanja poplav in drenažnih sistemov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo načrtovanju ter pregledu politik za trajnostno rabo zemljišč, absorpcijski zmogljivosti ekosistemov in najboljšim praksam ter povečanju zmogljivosti nadzorovanja poplav in drenažnih sistemov;

| 6. | poudarja, da mora učinkovito preprečevanje poplav temeljiti na medregionalnih in čezmejnih strategijah za obvladovanje tveganja, ki imajo velik potencial za usklajevanje in izvajanje okrepljenega skupnega odziva na krize; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da mora učinkovito preprečevanje poplav temeljiti na medregionalnih in čezmejnih strategijah za obvladovanje tveganja, ki imajo velik potencial za usklajevanje in izvajanje okrepljenega skupnega odziva na krize;

| 7. | priznava, da je mehanizem civilne zaščite Evropske unije državam članicam pomagal, da so sodelovale in čim bolj omilile posledice nesreče; poziva Komisijo in države članice, naj poenostavijo pravila in postopke za sprožitev mehanizma; |
| --- | --- |

7.

priznava, da je mehanizem civilne zaščite Evropske unije državam članicam pomagal, da so sodelovale in čim bolj omilile posledice nesreče; poziva Komisijo in države članice, naj poenostavijo pravila in postopke za sprožitev mehanizma;

| 8. | poudarja, da imajo zadevne države članice in regije v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja priložnost, da obvladovanje tveganja določijo kot naložbeno prednostno nalogo v naslednjem programskem obdobju, o katerem potekajo pogajanja, ter jih poziva, naj jo izkoristijo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imajo zadevne države članice in regije v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja priložnost, da obvladovanje tveganja določijo kot naložbeno prednostno nalogo v naslednjem programskem obdobju, o katerem potekajo pogajanja, ter jih poziva, naj jo izkoristijo;

| 9. | poudarja, da morajo države članice s celovitimi in preventivnimi strategijami izvajati programe za preprečevanje poplav; poudarja, da politika za krizne razmere, vključno s preprečevanjem kriz in odzivanjem nanje, zahteva tesnejše sodelovanje regij, mest in lokalnih skupnosti, ki bi jih bilo treba spodbuditi, da politiko za krizne razmere vključijo v svoje strategije; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da morajo države članice s celovitimi in preventivnimi strategijami izvajati programe za preprečevanje poplav; poudarja, da politika za krizne razmere, vključno s preprečevanjem kriz in odzivanjem nanje, zahteva tesnejše sodelovanje regij, mest in lokalnih skupnosti, ki bi jih bilo treba spodbuditi, da politiko za krizne razmere vključijo v svoje strategije;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj takoj, ko prejmeta vse ustrezne vloge držav članic, sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo iz Solidarnostnega sklada Evropske unije hitro na voljo ustrezna finančna pomoč; poudarja, da je za države, ki jih je prizadela ta naravna nesreča, nadvse pomembno, da se čim prej sprosti finančna pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj takoj, ko prejmeta vse ustrezne vloge držav članic, sprejmeta vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo iz Solidarnostnega sklada Evropske unije hitro na voljo ustrezna finančna pomoč; poudarja, da je za države, ki jih je prizadela ta naravna nesreča, nadvse pomembno, da se čim prej sprosti finančna pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije;

| 11. | poziva Komisijo, naj pripravi novo, poenostavljeno uredbo o Solidarnostnem skladu Evropske unije, ki bo med drugim Komisiji omogočila izplačilo, takoj ko bo prizadeta država članica zaprosila za pomoč; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pripravi novo, poenostavljeno uredbo o Solidarnostnem skladu Evropske unije, ki bo med drugim Komisiji omogočila izplačilo, takoj ko bo prizadeta država članica zaprosila za pomoč;

| 12. | poudarja, da naložbe v preprečevanje poplav v okviru ustreznih programov zahtevajo primerna finančna sredstva, saj so pomembno orodje, ki vladam držav članic omogoča, da razvijajo in izvajajo politike za preprečevanje poplav; poudarja, da je treba pri naložbah v podporo preprečevanja nesreč uporabiti ekosistemski pristop; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da naložbe v preprečevanje poplav v okviru ustreznih programov zahtevajo primerna finančna sredstva, saj so pomembno orodje, ki vladam držav članic omogoča, da razvijajo in izvajajo politike za preprečevanje poplav; poudarja, da je treba pri naložbah v podporo preprečevanja nesreč uporabiti ekosistemski pristop;

| 13. | meni, da posledice nesreč negativno vplivajo na črpanje iz skladov EU; poudarja, da je treba omogočiti potrebno prilagodljivost pri ponovnem načrtovanju v državah članicah, da bi podprli obnovo prikrajšanih območij ter izbrali najprimernejše projekte; |
| --- | --- |

13.

meni, da posledice nesreč negativno vplivajo na črpanje iz skladov EU; poudarja, da je treba omogočiti potrebno prilagodljivost pri ponovnem načrtovanju v državah članicah, da bi podprli obnovo prikrajšanih območij ter izbrali najprimernejše projekte;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic ter regionalnim in lokalnim oblastem na prizadetih območjih. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic ter regionalnim in lokalnim oblastem na prizadetih območjih.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0003.

(2)  UL C 272 E, 13.11.2003, str. 471.

(3)  UL C 193 E, 17.8.2006, str. 322.

(4)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 363.

(5)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 369.

(6)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 375.

(7)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 240.

(8)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 128.

(9)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 88.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

Reforma strukture bančnega sektorja EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o reformi strukture bančnega sektorja EU (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 120 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 120 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 2. oktobra 2012 skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 2. oktobra 2012 skupine strokovnjakov na visoki ravni o reformi strukture bančnega sektorja EU (1),

| — | ob upoštevanju sklepov srečanj skupine G20 v Londonu leta 2009, v Cannesu leta 2011 in v Moskvi leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov srečanj skupine G20 v Londonu leta 2009, v Cannesu leta 2011 in v Moskvi leta 2013,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/111/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja ter predlogov z dne 20. julija 2011 ki zadevajo direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb (COM(2011)0453) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/111/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja ter predlogov z dne 20. julija 2011 ki zadevajo direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb (COM(2011)0453) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452),

| — | ob upoštevanju predloga z dne 6. junija 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z dne 6. junija 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 13. in 14. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju priporočil Odbora za finančno stabilnost iz oktobra 2011 z naslovom „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ (Ključne lastnosti učinkovitih ureditev za reševanje finančnih institucij) in iz novembra 2010 z naslovom „Intensity and Effectiveness of SIFI Supervision“ (Stopnja in učinkovitost nadzora sistemsko pomembnih finančnih institucij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Odbora za finančno stabilnost iz oktobra 2011 z naslovom „Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions“ (Ključne lastnosti učinkovitih ureditev za reševanje finančnih institucij) in iz novembra 2010 z naslovom „Intensity and Effectiveness of SIFI Supervision“ (Stopnja in učinkovitost nadzora sistemsko pomembnih finančnih institucij),

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Baselskega odbora za bančni nadzor iz novembra 2011 z naslovom „Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement“ (Svetovne sistemsko pomembne banke: metodologija ocenjevanja in dodatna zahteva glede zmožnosti pokrivanja izgub), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Baselskega odbora za bančni nadzor iz novembra 2011 z naslovom „Global systemically important Banks: assessment methodology and the additional loss absorbency requirement“ (Svetovne sistemsko pomembne banke: metodologija ocenjevanja in dodatna zahteva glede zmožnosti pokrivanja izgub),

| — | ob upoštevanju pobud držav članic in pobud na mednarodni ravni za strukturno reformo bančnega sektorja, vključno s francoskim zakonom o ločevanju ter regulaciji dejavnosti bančništva (Loi de séparation et de régulation des activités bancaires), nemškim zakonom o ločitvi dejavnosti bank (Trennbankengesetz), poročilom Neodvisne komisije za bančništvo in Vickersovimi reformami v Združenem kraljestvu ter Volckerjevimi pravili v Združenih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud držav članic in pobud na mednarodni ravni za strukturno reformo bančnega sektorja, vključno s francoskim zakonom o ločevanju ter regulaciji dejavnosti bančništva (Loi de séparation et de régulation des activités bancaires), nemškim zakonom o ločitvi dejavnosti bank (Trennbankengesetz), poročilom Neodvisne komisije za bančništvo in Vickersovimi reformami v Združenem kraljestvu ter Volckerjevimi pravili v Združenih državah,

| — | ob upoštevanju poročila iz leta 2012 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z naslovom „Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?‚(Implicitne garancije za bančni dolg: pregled stanja), (2) In poročila OECD iz leta 2009 z naslovom‘ Slon v sobi: potreba po obravnavanju dejavnosti bank“ (3) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz leta 2012 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z naslovom „Implicit Guarantees for Bank Debt: Where Do We Stand?‚(Implicitne garancije za bančni dolg: pregled stanja), (2) In poročila OECD iz leta 2009 z naslovom‘ Slon v sobi: potreba po obravnavanju dejavnosti bank“ (3)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o bančnem sistemu v senci (4),

| — | ob upoštevanju izjave Euroskupine z dne 25. marca 2013 v zvezi s ciprsko krizo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Euroskupine z dne 25. marca 2013 v zvezi s ciprsko krizo (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0231/2013),

| A. | ker je bilo vključno z rekapitalizacijo banke Northern Rock leta 2007 od začetka finančne krize med 2008 in 2011 več kot 1,6 bilijona EUR (12,8 % BDP EU) namenjenega finančnemu sektorju, od tega okrog 1 080 milijard EUR za jamstva, 320 milijard EUR za ukrepe dokapitalizacije, 120 milijard EUR finančne pomoči za oslabljena sredstva ter 90 milijard EUR za likvidnostne ukrepe (6); ker je Komisija zahtevala obsežno prestrukturiranje bank, ki prejemajo pomoč, vključno s prenehanjem nekaterih dejavnosti, da bi zagotovila njihov obstoj v prihodnosti brez nadaljnje državne pomoči in izravnala izkrivljanje konkurence zaradi prejetih subvencij; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo vključno z rekapitalizacijo banke Northern Rock leta 2007 od začetka finančne krize med 2008 in 2011 več kot 1,6 bilijona EUR (12,8 % BDP EU) namenjenega finančnemu sektorju, od tega okrog 1 080 milijard EUR za jamstva, 320 milijard EUR za ukrepe dokapitalizacije, 120 milijard EUR finančne pomoči za oslabljena sredstva ter 90 milijard EUR za likvidnostne ukrepe (6); ker je Komisija zahtevala obsežno prestrukturiranje bank, ki prejemajo pomoč, vključno s prenehanjem nekaterih dejavnosti, da bi zagotovila njihov obstoj v prihodnosti brez nadaljnje državne pomoči in izravnala izkrivljanje konkurence zaradi prejetih subvencij;

| B. | ker se je zaradi tega močno povečala zadolženost držav članic; |
| --- | --- |

B.

ker se je zaradi tega močno povečala zadolženost držav članic;

| C. | ker je gospodarstvo EU po petih letih od nastopa svetovne gospodarske in finančne krize leta 2008 še vedno v recesiji, države članice pa zagotavljajo bankam subvencije in implicitne garancije, tudi zaradi neustreznega izvajanja ekonomskega in fiskalnega okvira; |
| --- | --- |

C.

ker je gospodarstvo EU po petih letih od nastopa svetovne gospodarske in finančne krize leta 2008 še vedno v recesiji, države članice pa zagotavljajo bankam subvencije in implicitne garancije, tudi zaradi neustreznega izvajanja ekonomskega in fiskalnega okvira;

| D. | ker OECD v lanskoletnem poročilu vrednost implicitnih državnih garancij v smislu prihrankov stroškov bank EU ocenjuje na okoli 100 milijard USD za leto 2012, pri čemer so velike razlike med posameznimi bankami in državami članicami, največje dobičke pa imajo največje banke, zlasti, če veljajo za šibke, in banke z najvišjo bonitetno oceno; ker po tem poročilu prejemnice tovrstnih garancij niso le banke, ki so bile po metodologiji odbora za finančno stabilnost označene kot sistemsko pomembne finančne institucije; |
| --- | --- |

D.

ker OECD v lanskoletnem poročilu vrednost implicitnih državnih garancij v smislu prihrankov stroškov bank EU ocenjuje na okoli 100 milijard USD za leto 2012, pri čemer so velike razlike med posameznimi bankami in državami članicami, največje dobičke pa imajo največje banke, zlasti, če veljajo za šibke, in banke z najvišjo bonitetno oceno; ker po tem poročilu prejemnice tovrstnih garancij niso le banke, ki so bile po metodologiji odbora za finančno stabilnost označene kot sistemsko pomembne finančne institucije;

| E. | ker so bili temeljni vzroki za finančno krizo slab evropski zakonodajni okvir s prevzemanjem prevelikih tveganj, uporaba prevelikega finančnega vzvoda, neprimerne zahteve glede lastnega kapitala in likvidnosti, prekomerna zapletenost bančnega sistema na splošno, preveliki bančni sektorji v malih gospodarstvih, pomanjkanje preverjanja in nadzora, prekomerno povečanje trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, napačne bonitetne ocene in preveč radodarni sistemi nagrajevanja, v veliki meri pa tudi pretirana izpostavljenost, zavarovana z nepremičninami, in ne dejavnosti na kapitalskem trgu, kot tudi neustrezen nadzor; |
| --- | --- |

E.

ker so bili temeljni vzroki za finančno krizo slab evropski zakonodajni okvir s prevzemanjem prevelikih tveganj, uporaba prevelikega finančnega vzvoda, neprimerne zahteve glede lastnega kapitala in likvidnosti, prekomerna zapletenost bančnega sistema na splošno, preveliki bančni sektorji v malih gospodarstvih, pomanjkanje preverjanja in nadzora, prekomerno povečanje trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, napačne bonitetne ocene in preveč radodarni sistemi nagrajevanja, v veliki meri pa tudi pretirana izpostavljenost, zavarovana z nepremičninami, in ne dejavnosti na kapitalskem trgu, kot tudi neustrezen nadzor;

| F. | ker je izguba varnega in skrbnega poslovanja v računovodskih standardih zaradi sprejetja mednarodnih standardov finančnega poročanja bistveni element, na podlagi katerega lahko banke svoje zaključne račune pripravijo na način, ki ni vedno resničen in pravičen, kar zlasti velja za standard MRS 39 v zvezi z rezervacijo za kritje morebitnih izgub; |
| --- | --- |

F.

ker je izguba varnega in skrbnega poslovanja v računovodskih standardih zaradi sprejetja mednarodnih standardov finančnega poročanja bistveni element, na podlagi katerega lahko banke svoje zaključne račune pripravijo na način, ki ni vedno resničen in pravičen, kar zlasti velja za standard MRS 39 v zvezi z rezervacijo za kritje morebitnih izgub;

| G. | ker so tveganja v Evropi kopičile tudi južnoevropske poslovne banke, ki so posojila za nepremičninski sektor dajale na podlagi kratkovidnega in pomanjkljivega obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

G.

ker so tveganja v Evropi kopičile tudi južnoevropske poslovne banke, ki so posojila za nepremičninski sektor dajale na podlagi kratkovidnega in pomanjkljivega obvladovanja tveganja;

| H. | ker ni poslovnega modela, ki bi se v času finančne krize izkazal za bistveno dobrega ali slabega, kar je tudi poudarjeno v poročilu skupine strokovnjakov na visoki ravni (HLEG); |
| --- | --- |

H.

ker ni poslovnega modela, ki bi se v času finančne krize izkazal za bistveno dobrega ali slabega, kar je tudi poudarjeno v poročilu skupine strokovnjakov na visoki ravni (HLEG);

| I. | ker so dobičke v finančnem sektorju pogosto privatizirali, tveganja in izgube pa socializirali; ker morata v socialnem tržnem gospodarstvu tveganje in odgovornost iti z roko v roki; |
| --- | --- |

I.

ker so dobičke v finančnem sektorju pogosto privatizirali, tveganja in izgube pa socializirali; ker morata v socialnem tržnem gospodarstvu tveganje in odgovornost iti z roko v roki;

| J. | ker je iz sedanje pokrizne šibkosti evropskega bančnega sistema razvidno, da je treba za zadovoljevanje širših potreb gospodarstva okrepiti ustroj evropskega finančnega nadzora in kriznega upravljanje in med drugim sprejeti strukturne reforme za nekatere banke; |
| --- | --- |

J.

ker je iz sedanje pokrizne šibkosti evropskega bančnega sistema razvidno, da je treba za zadovoljevanje širših potreb gospodarstva okrepiti ustroj evropskega finančnega nadzora in kriznega upravljanje in med drugim sprejeti strukturne reforme za nekatere banke;

| K. | ker banke ne bi smele prevladati nad javnim interesom; |
| --- | --- |

K.

ker banke ne bi smele prevladati nad javnim interesom;

| L. | ker je k izhodu iz svetovne finančne krize, ki je bila pred sedanjo najhujša, prispevala uvedba Glass-Steagallovega zakona o ločitvi bank leta 1933, in ker je bilo po prenehanju njegove veljavnosti leta 1999 znatno več spekulativnih bančnih naložb in finančnih zlomov; |
| --- | --- |

L.

ker je k izhodu iz svetovne finančne krize, ki je bila pred sedanjo najhujša, prispevala uvedba Glass-Steagallovega zakona o ločitvi bank leta 1933, in ker je bilo po prenehanju njegove veljavnosti leta 1999 znatno več spekulativnih bančnih naložb in finančnih zlomov;

| M. | ker so bile sprejete številne pomembne pobude EU za preprečitev nove bančne krize, večjo zaščito davkoplačevalcev in neprofesionalnih strank ter vzpostavitev trdnih in vzdržnih plačilnih sistemov; |
| --- | --- |

M.

ker so bile sprejete številne pomembne pobude EU za preprečitev nove bančne krize, večjo zaščito davkoplačevalcev in neprofesionalnih strank ter vzpostavitev trdnih in vzdržnih plačilnih sistemov;

| N. | ker osma izdaja pregleda stanja potrošniških trgov, ki jo je Komisija izdala decembra 2012, jasno kaže, da je zaupanje potrošnikov v EU v bančne storitve doseglo najnižjo raven doslej; |
| --- | --- |

N.

ker osma izdaja pregleda stanja potrošniških trgov, ki jo je Komisija izdala decembra 2012, jasno kaže, da je zaupanje potrošnikov v EU v bančne storitve doseglo najnižjo raven doslej;

| O. | ker je nedavni reševalni sveženj na Cipru prvotno zajemal davek o vse bančne vloge, ki bi ogrozil zaupanje v sistem zajamčenih vlog v tej državi; |
| --- | --- |

O.

ker je nedavni reševalni sveženj na Cipru prvotno zajemal davek o vse bančne vloge, ki bi ogrozil zaupanje v sistem zajamčenih vlog v tej državi;

| P. | ker raziskava Banke za mednarodne poravnave (BIS) kaže, da lahko prevelik finančni sektor države negativno vpliva na rast produktivnosti zaradi izčrpavanja človeških in finančnih virov iz drugih področij gospodarske dejavnosti (7), ko obseg zasebnih posojil kot merilo za velikost finančnega sektorja preseže BDP in se relativna zaposlenost v finančnem sektorju zelo hitro poveča; |
| --- | --- |

P.

ker raziskava Banke za mednarodne poravnave (BIS) kaže, da lahko prevelik finančni sektor države negativno vpliva na rast produktivnosti zaradi izčrpavanja človeških in finančnih virov iz drugih področij gospodarske dejavnosti (7), ko obseg zasebnih posojil kot merilo za velikost finančnega sektorja preseže BDP in se relativna zaposlenost v finančnem sektorju zelo hitro poveča;

| Q. | ker je Euroskupina v zvezi s ciprsko krizo potrdila načelo glede omejene velikosti bančnega sektorja glede na BDP [države članice], zato da bi se odpravila neravnovesja v bančnem sektorju in spodbujala finančna stabilnost, iz česar sledi, da omejitev velikosti, kompleksnosti in medsebojne povezanosti bank ugodno vpliva na sistemsko stabilnost, če ni na voljo obsežnih sredstev za reševanje na ravni EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je Euroskupina v zvezi s ciprsko krizo potrdila načelo glede omejene velikosti bančnega sektorja glede na BDP [države članice], zato da bi se odpravila neravnovesja v bančnem sektorju in spodbujala finančna stabilnost, iz česar sledi, da omejitev velikosti, kompleksnosti in medsebojne povezanosti bank ugodno vpliva na sistemsko stabilnost, če ni na voljo obsežnih sredstev za reševanje na ravni EU;

| R. | ker stroga ločitev finančnih institucij na investicijsko in neprofesionalno vejo ne reši vprašanja v zvezi s sistemsko pomembnimi finančnimi institucijami in razmerjem med velikostjo sklada za sanacijo in reševanje bank na eni strani in uravnoteženostjo sistemsko pomembnih institucij za posojila, plačila in vloge na drugi; |
| --- | --- |

R.

ker stroga ločitev finančnih institucij na investicijsko in neprofesionalno vejo ne reši vprašanja v zvezi s sistemsko pomembnimi finančnimi institucijami in razmerjem med velikostjo sklada za sanacijo in reševanje bank na eni strani in uravnoteženostjo sistemsko pomembnih institucij za posojila, plačila in vloge na drugi;

| S. | ker proces prehoda na bolj trajnosten, manj sistemski in bolj vzdržen bančni sektor v posameznih državah članicah poteka na različen način; |
| --- | --- |

S.

ker proces prehoda na bolj trajnosten, manj sistemski in bolj vzdržen bančni sektor v posameznih državah članicah poteka na različen način;

| T. | ker je sklep poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni (HLEG), da se med finančno krizo noben poslovni model v evropskem bančnem sektorju ni izkazal za posebej dobrega ali slabega; ker je analiza te skupine strokovnjakov opozorila na prevzemanje prevelikih tveganj, pogosto pri poslovanju z izredno kompleksnimi instrumenti ali nepremičninskih posojilih brez ustrezne kapitalske zaščite, pretirano zanašanje na kratkoročno financiranje in močno povezavo med finančnimi institucijami, posledica česar je bila visoka stopnja sistemskega tveganja tik pred izbruhom finančne krize; |
| --- | --- |

T.

ker je sklep poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni (HLEG), da se med finančno krizo noben poslovni model v evropskem bančnem sektorju ni izkazal za posebej dobrega ali slabega; ker je analiza te skupine strokovnjakov opozorila na prevzemanje prevelikih tveganj, pogosto pri poslovanju z izredno kompleksnimi instrumenti ali nepremičninskih posojilih brez ustrezne kapitalske zaščite, pretirano zanašanje na kratkoročno financiranje in močno povezavo med finančnimi institucijami, posledica česar je bila visoka stopnja sistemskega tveganja tik pred izbruhom finančne krize;

| U. | ker je v omenjenem poročilu skupine strokovnjakov HLEG poudarjeno, da preproste označbe, kot so bančništvo na drobno ali investicijsko bančništvo, ne opisujejo ustrezno poslovnega modela banke ter njenega poslovanja in tveganj; ker se poslovni modeli med seboj razlikujejo glede na ključne elemente, kot so velikost, dejavnosti, prihodkovni model, kapitalska in finančna struktura, lastništvo, poslovna organizacijska struktura in geografsko pokrivanje, in so se sčasoma bistveno razvili; |
| --- | --- |

U.

ker je v omenjenem poročilu skupine strokovnjakov HLEG poudarjeno, da preproste označbe, kot so bančništvo na drobno ali investicijsko bančništvo, ne opisujejo ustrezno poslovnega modela banke ter njenega poslovanja in tveganj; ker se poslovni modeli med seboj razlikujejo glede na ključne elemente, kot so velikost, dejavnosti, prihodkovni model, kapitalska in finančna struktura, lastništvo, poslovna organizacijska struktura in geografsko pokrivanje, in so se sčasoma bistveno razvili;

| V. | ker je postalo jasno, da lahko tveganja nastanejo tako na področju bančništva na drobno in investicijskega bančništva; |
| --- | --- |

V.

ker je postalo jasno, da lahko tveganja nastanejo tako na področju bančništva na drobno in investicijskega bančništva;

| W. | ker bi moral predlog Komisije zagotoviti pristop k strukturnim reformam evropskega bančnega sektorja na podlagi načel, ki bi moral biti v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Unije na področju finančnih storitev ter jo dopolnjevati; ker bi moral imeti Evropski bančni organ glavno vlogo pri oblikovanju ustreznih tehničnih standardov, saj bi tako zagotovili skladno izvajanje in izvrševanje s strani pristojnih organov v vsej Uniji, tudi Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

W.

ker bi moral predlog Komisije zagotoviti pristop k strukturnim reformam evropskega bančnega sektorja na podlagi načel, ki bi moral biti v skladu z obstoječo in prihodnjo zakonodajo Unije na področju finančnih storitev ter jo dopolnjevati; ker bi moral imeti Evropski bančni organ glavno vlogo pri oblikovanju ustreznih tehničnih standardov, saj bi tako zagotovili skladno izvajanje in izvrševanje s strani pristojnih organov v vsej Uniji, tudi Evropske centralne banke;

| X. | ker so se lokalno in regionalno usmerjene, decentralne bančne institucije v bančnih sektorjih držav članic izkazale kot stabilne in koristne za financiranje realnega gospodarstva; |
| --- | --- |

X.

ker so se lokalno in regionalno usmerjene, decentralne bančne institucije v bančnih sektorjih držav članic izkazale kot stabilne in koristne za financiranje realnega gospodarstva;

| Y. | ker morajo imeti banke več kakovostnejšega kapitala ter večje kapitalske rezerve in dolgoročnejše financiranje; |
| --- | --- |

Y.

ker morajo imeti banke več kakovostnejšega kapitala ter večje kapitalske rezerve in dolgoročnejše financiranje;

| Z. | ker je glede na to, da ločevanje bank po propadu ni niti izvedljivo niti zaželeno, je potreben učinkovit sistem reševanja in sanacije, da se organom zagotovi verodostojen sklop orodij, vključno s premostitveno banko, da bodo lahko dovolj zgodaj in hitro posredovali v nezdravi banki ali banki v težavah in ji omogočili nadaljnje izvajanje osnovnih finančnih in gospodarskih funkcij, obenem pa čim bolj omejili vpliv na finančno stabilnost ter zagotovili, da ustreznih izgub ne bodo krili davkoplačevalci ali vlagatelji, ampak delničarji in upniki, ki so nosili tveganje vlaganja v zadevno institucijo; ker tovrstni načrti za reševanje in sanacijo bank niso potrebni za druge oblike zasebnih družb, saj gre za specifičen problem trga finančnih storitev; ker bi se lahko finančne institucije znašle v stečaju brez potrebnih načrtov za reševanje in sanacijo, če bi trg deloval pravilno; |
| --- | --- |

Z.

ker je glede na to, da ločevanje bank po propadu ni niti izvedljivo niti zaželeno, je potreben učinkovit sistem reševanja in sanacije, da se organom zagotovi verodostojen sklop orodij, vključno s premostitveno banko, da bodo lahko dovolj zgodaj in hitro posredovali v nezdravi banki ali banki v težavah in ji omogočili nadaljnje izvajanje osnovnih finančnih in gospodarskih funkcij, obenem pa čim bolj omejili vpliv na finančno stabilnost ter zagotovili, da ustreznih izgub ne bodo krili davkoplačevalci ali vlagatelji, ampak delničarji in upniki, ki so nosili tveganje vlaganja v zadevno institucijo; ker tovrstni načrti za reševanje in sanacijo bank niso potrebni za druge oblike zasebnih družb, saj gre za specifičen problem trga finančnih storitev; ker bi se lahko finančne institucije znašle v stečaju brez potrebnih načrtov za reševanje in sanacijo, če bi trg deloval pravilno;

| AA. | ker je treba nadzornim organom in organom za reševanje dati potrebne pristojnosti, da bodo lahko učinkovito odpravili ovire za reševanje kreditnih institucij; ker je treba bankam naložiti, da same dokažejo svojo rešljivost; ker uvedba obveznih sanacijskih in reševalnih načrtov omogoča vpliv na strukturo bank, zmanjšanje kompleksnosti institucij, omejevanje ali ukinitev poslovnih dejavnosti in produktov; |
| --- | --- |

AA.

ker je treba nadzornim organom in organom za reševanje dati potrebne pristojnosti, da bodo lahko učinkovito odpravili ovire za reševanje kreditnih institucij; ker je treba bankam naložiti, da same dokažejo svojo rešljivost; ker uvedba obveznih sanacijskih in reševalnih načrtov omogoča vpliv na strukturo bank, zmanjšanje kompleksnosti institucij, omejevanje ali ukinitev poslovnih dejavnosti in produktov;

| AB. | ker je v razpravi glede odprave implicitnih garancij, ki jih uživajo številne banke, eno od najbolj pomembnih orodij sistema za reševanje in sanacijo, ki ga predlaga Komisija, pooblastitev organov za zgodnje posredovanje (dovolj vnaprej, tako da banke ne bi prišle do točke, ko ne morejo več delovati), pri čemer bi od bank zahtevale, naj spremenijo poslovno strategijo, velikost ali profil tveganja, da bi se lahko rešile brez bistvene državne finančne podpore; |
| --- | --- |

AB.

ker je v razpravi glede odprave implicitnih garancij, ki jih uživajo številne banke, eno od najbolj pomembnih orodij sistema za reševanje in sanacijo, ki ga predlaga Komisija, pooblastitev organov za zgodnje posredovanje (dovolj vnaprej, tako da banke ne bi prišle do točke, ko ne morejo več delovati), pri čemer bi od bank zahtevale, naj spremenijo poslovno strategijo, velikost ali profil tveganja, da bi se lahko rešile brez bistvene državne finančne podpore;

| AC. | ker banke nikoli več ne smeli dovoliti, da postanejo tako velike, da bi njihov propad povzročil sistemska tveganja za celotno gospodarstvo, zaradi česar bi jih morali reševati država in davkoplačevalci, in ker je zato treba odpraviti problem bank, ki so prevelike, da bi propadle; |
| --- | --- |

AC.

ker banke nikoli več ne smeli dovoliti, da postanejo tako velike, da bi njihov propad povzročil sistemska tveganja za celotno gospodarstvo, zaradi česar bi jih morali reševati država in davkoplačevalci, in ker je zato treba odpraviti problem bank, ki so prevelike, da bi propadle;

| AD. | ker banke tudi v posamezni državi članici ne smejo biti več tako velike, da bi v nacionalni državi predstavljale sistemsko tveganje in bi morali davkoplačevalci kriti škodo; |
| --- | --- |

AD.

ker banke tudi v posamezni državi članici ne smejo biti več tako velike, da bi v nacionalni državi predstavljale sistemsko tveganje in bi morali davkoplačevalci kriti škodo;

| AE. | ker je koncentracija v bančnem sektorju EU še naprej zelo visoka: štirinajst evropskih bančnih skupin je sistemsko pomembnih svetovnih finančnih institucij (SIFI), petnajst evropskih bank zajema (z vidika obsega premoženja) 43 % trga in predstavlja 150 % BDP EU-27, pri čemer posamezne države članice navajajo še višja razmerja; ker se je razmerje med velikostjo bank in BDP od leta 2000 potrojilo; ker se je razmerje med velikostjo bank in BDP v Luksemburgu, na Irskem, na Cipru, na Malti in v Veliki Britaniji povečalo za večkratnik; ker so v evropskem bančnem sektorju ogromne razlike v velikosti in poslovnem modelu bank; |
| --- | --- |

AE.

ker je koncentracija v bančnem sektorju EU še naprej zelo visoka: štirinajst evropskih bančnih skupin je sistemsko pomembnih svetovnih finančnih institucij (SIFI), petnajst evropskih bank zajema (z vidika obsega premoženja) 43 % trga in predstavlja 150 % BDP EU-27, pri čemer posamezne države članice navajajo še višja razmerja; ker se je razmerje med velikostjo bank in BDP od leta 2000 potrojilo; ker se je razmerje med velikostjo bank in BDP v Luksemburgu, na Irskem, na Cipru, na Malti in v Veliki Britaniji povečalo za večkratnik; ker so v evropskem bančnem sektorju ogromne razlike v velikosti in poslovnem modelu bank;

| AF. | ker ni dokazano, da bi lahko ločitveni model prispeval k preprečevanju ali zmanjšanju tveganja ponovne finančne krize; |
| --- | --- |

AF.

ker ni dokazano, da bi lahko ločitveni model prispeval k preprečevanju ali zmanjšanju tveganja ponovne finančne krize;

| AG. | ker država sedaj prek likvidnostne pomoči, sistemov zajamčenih vlog in programov za nacionalizacijo zagotavlja garancijo in implicitno subvencionira celotni finančni sistem; ker je edino pravilno, da država zagotavlja osnovne storitve, ki zagotavljajo nemoteno delovanje realnega gospodarstva, na primer s plačilnimi sistemi in možnostjo prekoračitve; ker je namen strukturnih reform zgolj zagotovitev, da bo država zagotavljala le osnovne storitve in da bo ceno drugih storitev določil trg; |
| --- | --- |

AG.

ker država sedaj prek likvidnostne pomoči, sistemov zajamčenih vlog in programov za nacionalizacijo zagotavlja garancijo in implicitno subvencionira celotni finančni sistem; ker je edino pravilno, da država zagotavlja osnovne storitve, ki zagotavljajo nemoteno delovanje realnega gospodarstva, na primer s plačilnimi sistemi in možnostjo prekoračitve; ker je namen strukturnih reform zgolj zagotovitev, da bo država zagotavljala le osnovne storitve in da bo ceno drugih storitev določil trg;

| AH. | ker morajo kapitalski trgi v času izredno omejenega bančnega posojanja izpolnjevati evropske finančne potrebe; ker je treba v Evropi povečati razpoložljivost virov alternativnega financiranja, zlasti z razvojem alternativ na kapitalskem trgu, zmanjšati odvisnost od bančnega financiranja, kot je Komisija poudarila v zeleni knjigi o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

AH.

ker morajo kapitalski trgi v času izredno omejenega bančnega posojanja izpolnjevati evropske finančne potrebe; ker je treba v Evropi povečati razpoložljivost virov alternativnega financiranja, zlasti z razvojem alternativ na kapitalskem trgu, zmanjšati odvisnost od bančnega financiranja, kot je Komisija poudarila v zeleni knjigi o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva;

| AI. | ker je bančno financiranje realnega gospodarstva v večini držav članic bistveno večje kot v Združenem kraljestvu ali Združenih državah Amerike; |
| --- | --- |

AI.

ker je bančno financiranje realnega gospodarstva v večini držav članic bistveno večje kot v Združenem kraljestvu ali Združenih državah Amerike;

| AJ. | ker je izredno zaželena večja konkurenčnost v evropskem bančnem sektorju; ker bi lahko številne zakonodajne in regulativne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati banke, četudi so iz številnih razlogov upravičene, znatno ovirale prihod novih podjetij in tako utrdile prevladujoči položaj sedanjih bančnih skupin; |
| --- | --- |

AJ.

ker je izredno zaželena večja konkurenčnost v evropskem bančnem sektorju; ker bi lahko številne zakonodajne in regulativne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati banke, četudi so iz številnih razlogov upravičene, znatno ovirale prihod novih podjetij in tako utrdile prevladujoči položaj sedanjih bančnih skupin;

| AK. | ker se bančni sektor v EU sooča s korenitimi strukturnimi spremembami, ki temeljijo na spremenjenih tržnih razmerah in obširnih regulativnih reformah, kot na primer izvajanju pravil Basel III; |
| --- | --- |

AK.

ker se bančni sektor v EU sooča s korenitimi strukturnimi spremembami, ki temeljijo na spremenjenih tržnih razmerah in obširnih regulativnih reformah, kot na primer izvajanju pravil Basel III;

| AL. | ker je v poročilu Neodvisne komisije za bančništvo in Vickersovih reformah v Združenem kraljestvu večkrat poudarjeno, da so njena priporočila politični pristop za banke v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

AL.

ker je v poročilu Neodvisne komisije za bančništvo in Vickersovih reformah v Združenem kraljestvu večkrat poudarjeno, da so njena priporočila politični pristop za banke v Združenem kraljestvu;

| 1. | pozdravlja analizo in priporočila skupine strokovnjakov na visoki ravni (HLEG) o reformi bančništva in meni, da so dober prispevek za začetek reform; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja analizo in priporočila skupine strokovnjakov na visoki ravni (HLEG) o reformi bančništva in meni, da so dober prispevek za začetek reform;

| 2. | pozdravlja posvetovanje Komisije o strukturni reformi bančnega sektorja EU 16. Maja 2013; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja posvetovanje Komisije o strukturni reformi bančnega sektorja EU 16. Maja 2013;

| 3. | meni, da nacionalne pobude za strukturne reforme terjajo okvir EU za ohranitev enotnega trga EU in preprečitev njegove razdrobljenosti, pri čemer pa je treba upoštevati raznolikost nacionalnih bančnih modelov; |
| --- | --- |

3.

meni, da nacionalne pobude za strukturne reforme terjajo okvir EU za ohranitev enotnega trga EU in preprečitev njegove razdrobljenosti, pri čemer pa je treba upoštevati raznolikost nacionalnih bančnih modelov;

| 4. | meni, da so sedanje reforme bančnega sektorja EU (vključno z direktivo in uredbo o kapitalskih zahtevah, direktivo o sanaciji in reševanju bank, enotnim nadzornim mehanizmom, direktivo o sistemih zajamčenih vlog, direktivo in uredbo o finančnih instrumentih ter pobudami za bančni sistem v senci) bistvenega pomena; pozdravlja namero Komisije, da bo pripravila direktivo za strukturno reformo bančnega sektorja EU, da bi rešili težavo, ki izhaja iz bank, ki so „prevelike, da bi propadle“ in poudarja, da mora dopolnjevati zgoraj omenjene reforme; |
| --- | --- |

4.

meni, da so sedanje reforme bančnega sektorja EU (vključno z direktivo in uredbo o kapitalskih zahtevah, direktivo o sanaciji in reševanju bank, enotnim nadzornim mehanizmom, direktivo o sistemih zajamčenih vlog, direktivo in uredbo o finančnih instrumentih ter pobudami za bančni sistem v senci) bistvenega pomena; pozdravlja namero Komisije, da bo pripravila direktivo za strukturno reformo bančnega sektorja EU, da bi rešili težavo, ki izhaja iz bank, ki so „prevelike, da bi propadle“ in poudarja, da mora dopolnjevati zgoraj omenjene reforme;

| 5. | vztraja, da mora presoja vpliva Komisije upoštevati oceno HLEG, Volkerjeva pravila, Vickerseve reforme ter francoske in nemške predloge za strukturne reforme, da mora opredeliti stroške tako za javne finance kot za finančno stabilnost, nastale zaradi banke v EU med trenutno krizo, ter morebitne stroške za bančni sektor EU ter možne pozitivne in negativne posledice za realno gospodarstvo. Poleg tega mora vsebovati podatke o značilnostih sedanjega univerzalnega bančnega modela EU, vključno z obsegom in bilancami stanja dejavnosti poslovanja z neprofesionalnimi strankami in investicijskih dejavnosti zadevnih univerzalnih bank, ki poslujejo v EU, ter o možnih implicitnih jamstvih, ki jih države članice dajejo bankam, vztraja, da bi morala Komisijo svojo oceno, kjer je to mogoče, dopolniti s količinsko analizo, ter pri tem upoštevati raznolikost nacionalnih bančnih sistemov; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da mora presoja vpliva Komisije upoštevati oceno HLEG, Volkerjeva pravila, Vickerseve reforme ter francoske in nemške predloge za strukturne reforme, da mora opredeliti stroške tako za javne finance kot za finančno stabilnost, nastale zaradi banke v EU med trenutno krizo, ter morebitne stroške za bančni sektor EU ter možne pozitivne in negativne posledice za realno gospodarstvo. Poleg tega mora vsebovati podatke o značilnostih sedanjega univerzalnega bančnega modela EU, vključno z obsegom in bilancami stanja dejavnosti poslovanja z neprofesionalnimi strankami in investicijskih dejavnosti zadevnih univerzalnih bank, ki poslujejo v EU, ter o možnih implicitnih jamstvih, ki jih države članice dajejo bankam, vztraja, da bi morala Komisijo svojo oceno, kjer je to mogoče, dopolniti s količinsko analizo, ter pri tem upoštevati raznolikost nacionalnih bančnih sistemov;

| 6. | opominja Komisijo na opozorilo, ki sta ga izdala Evropski bančni organ in Evropska centralna banka, da lahko finančne inovacije spodkopljejo cilje strukturnih reform, in vztraja, da se strukturne reforme redno pregledujejo (8); |
| --- | --- |

6.

opominja Komisijo na opozorilo, ki sta ga izdala Evropski bančni organ in Evropska centralna banka, da lahko finančne inovacije spodkopljejo cilje strukturnih reform, in vztraja, da se strukturne reforme redno pregledujejo (8);

| 7. | poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za ureditev bančnega sektorja v senci, ki bo upošteval načela tekoče reforme bančne strukture; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za ureditev bančnega sektorja v senci, ki bo upošteval načela tekoče reforme bančne strukture;

| 8. | meni, da mora biti cilj kakršne koli reforme bančne strukture oblikovanje varnega, stabilnega, učinkovitega in uspešnega bančnega sistema, ki deluje v konkurenčni tržni ekonomiji in izpolnjuje potrebe realnega gospodarstva ter strank in potrošnikov v celotnem ekonomskem ciklu; meni, da mora strukturna reforma spodbujati gospodarsko rast tako, da podpira zagotavljanje posojil gospodarstvu, zlasti malim in srednjim ter novim podjetjem, zagotavlja večjo odpornost proti morebitnim finančnim krizam, ponovno vzpostavi zaupanje v banke ter odpravi tveganja za javne finance in prinese spremembe bančne kulture; |
| --- | --- |

8.

meni, da mora biti cilj kakršne koli reforme bančne strukture oblikovanje varnega, stabilnega, učinkovitega in uspešnega bančnega sistema, ki deluje v konkurenčni tržni ekonomiji in izpolnjuje potrebe realnega gospodarstva ter strank in potrošnikov v celotnem ekonomskem ciklu; meni, da mora strukturna reforma spodbujati gospodarsko rast tako, da podpira zagotavljanje posojil gospodarstvu, zlasti malim in srednjim ter novim podjetjem, zagotavlja večjo odpornost proti morebitnim finančnim krizam, ponovno vzpostavi zaupanje v banke ter odpravi tveganja za javne finance in prinese spremembe bančne kulture;

A.   
  Načela strukturne reforme

| 9. | meni, da bi se morala strukturna reforma opreti na naslednja načela:






  — | zmanjšati je treba preveliko tveganje, zagotoviti konkurenco, zmanjšati kompleksnost in omejiti medsebojno povezanost z zagotavljanjem ločenega delovanja bistvenih dejavnosti, vključno s kreditnimi, plačilnimi, depozitnimi dejavnostmi, povezanimi s strankami, ter nebistvenimi tveganimi dejavnostmi; |
| --- | --- | --- |

9.

meni, da bi se morala strukturna reforma opreti na naslednja načela:

—

zmanjšati je treba preveliko tveganje, zagotoviti konkurenco, zmanjšati kompleksnost in omejiti medsebojno povezanost z zagotavljanjem ločenega delovanja bistvenih dejavnosti, vključno s kreditnimi, plačilnimi, depozitnimi dejavnostmi, povezanimi s strankami, ter nebistvenimi tveganimi dejavnostmi;

| — | izboljšati je treba upravljanje bank in pripraviti spodbude za banke, da bodo vzpostavile pregledne organizacijske strukture, povečale odgovornost in okrepile odgovoren in trajnosten sistem nagrajevanja; |
| --- | --- |

—

izboljšati je treba upravljanje bank in pripraviti spodbude za banke, da bodo vzpostavile pregledne organizacijske strukture, povečale odgovornost in okrepile odgovoren in trajnosten sistem nagrajevanja;

| — | omogočiti je treba učinkovito reševanje in sanacijo bank, tako da se zagotovi, da se bankam dovoli propad, ko stanje postane nevzdržno, ali reši na primeren način in ne z davkoplačevalskim denarjem; |
| --- | --- |

—

omogočiti je treba učinkovito reševanje in sanacijo bank, tako da se zagotovi, da se bankam dovoli propad, ko stanje postane nevzdržno, ali reši na primeren način in ne z davkoplačevalskim denarjem;

| — | zagotoviti je treba bistvene kreditne, depozitne in plačilne storitve, in sicer tako, da na to ne vplivajo operativne težave, finančne izgube, pomanjkanje finančnih sredstev ali oškodovanje ugleda, ki so posledica reševanja ali plačilne nesposobnosti; |
| --- | --- |

—

zagotoviti je treba bistvene kreditne, depozitne in plačilne storitve, in sicer tako, da na to ne vplivajo operativne težave, finančne izgube, pomanjkanje finančnih sredstev ali oškodovanje ugleda, ki so posledica reševanja ali plačilne nesposobnosti;

| — | spoštovati je treba pravila konkurenčnega tržnega gospodarstva, tako da tveganje trgovinske in naložbene dejavnosti ne bodo izkoriščale implicitnih jamstev ali subvencij, uporabe zavarovanih vlog ali reševanja z davkoplačevalskim denarjem ter da te dejavnosti, ne pa kreditne in depozitne dejavnosti, nosijo tveganje in stroške, povezane s temi dejavnostmi; |
| --- | --- |

—

spoštovati je treba pravila konkurenčnega tržnega gospodarstva, tako da tveganje trgovinske in naložbene dejavnosti ne bodo izkoriščale implicitnih jamstev ali subvencij, uporabe zavarovanih vlog ali reševanja z davkoplačevalskim denarjem ter da te dejavnosti, ne pa kreditne in depozitne dejavnosti, nosijo tveganje in stroške, povezane s temi dejavnostmi;

| — | na voljo mora biti dovolj kapitala, vzvoda in likvidnosti za vse bančne dejavnosti; |
| --- | --- |

—

na voljo mora biti dovolj kapitala, vzvoda in likvidnosti za vse bančne dejavnosti;

| — | ločeni subjekti morajo imeti različne vire financiranja brez neprimernega ali nepotrebnega prenosa kapitala in likvidnosti med temi dejavnostmi; zagotavljanje ustreznih pravil o kapitalu, vzvodu in likvidnosti mora biti prilagojeno poslovnemu modelu dejavnosti, vključno z ločenimi bilancami stanja, in postaviti omejitve izpostavljenosti bistvenih kreditnih in depozitnih dejavnosti trgovinskim in naložbenim dejavnostim, znotraj ali izven bančne skupine; |
| --- | --- |

—

ločeni subjekti morajo imeti različne vire financiranja brez neprimernega ali nepotrebnega prenosa kapitala in likvidnosti med temi dejavnostmi; zagotavljanje ustreznih pravil o kapitalu, vzvodu in likvidnosti mora biti prilagojeno poslovnemu modelu dejavnosti, vključno z ločenimi bilancami stanja, in postaviti omejitve izpostavljenosti bistvenih kreditnih in depozitnih dejavnosti trgovinskim in naložbenim dejavnostim, znotraj ali izven bančne skupine;

| 10. | poziva Komisijo, naj upošteva predlog ECB o vzpostavitvi jasnih in izvršljivih meril za ločevanje; meni, da bi ločitev morala ohraniti enoten trg EU in preprečiti njegovo razdrobitev, pri čemer pa je treba upoštevati raznolikost nacionalnih bančnih modelov (9) |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj upošteva predlog ECB o vzpostavitvi jasnih in izvršljivih meril za ločevanje; meni, da bi ločitev morala ohraniti enoten trg EU in preprečiti njegovo razdrobitev, pri čemer pa je treba upoštevati raznolikost nacionalnih bančnih modelov (9)

| 11. | poudarja, da je treba oceniti sistemsko tveganje, ki ga predstavljajo ločeni subjekti in skupina kot celota, in pri tem dosledno upoštevati izpostavljenost zunajbilančnih postavk; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba oceniti sistemsko tveganje, ki ga predstavljajo ločeni subjekti in skupina kot celota, in pri tem dosledno upoštevati izpostavljenost zunajbilančnih postavk;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za to, da se bo v celoti izvajala direktiva o sanaciji in reševanju bank; poziva Komisijo, EBA in države članice, naj zagotovijo, da bodo imele banke jasne in verodostojne okvire za krizno upravljanje, ki bodo vsebovali dovolj kapitala za kreditne, plačilne in depozitne dejavnosti, sredstev za reševanje z zasebnimi sredstvi in likvidnih sredstev za tako reševanje v primeru propada banke, da bi vlagateljem omogočili dostop do sredstev, zavarovali osnovne storitve, zlasti kreditne, plačilne in depozitne storitve, pred tveganjem neurejenega propada, pravočasno izplačali vlagatelje in se izognili negativnim učinkom na finančno stabilnost; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za to, da se bo v celoti izvajala direktiva o sanaciji in reševanju bank; poziva Komisijo, EBA in države članice, naj zagotovijo, da bodo imele banke jasne in verodostojne okvire za krizno upravljanje, ki bodo vsebovali dovolj kapitala za kreditne, plačilne in depozitne dejavnosti, sredstev za reševanje z zasebnimi sredstvi in likvidnih sredstev za tako reševanje v primeru propada banke, da bi vlagateljem omogočili dostop do sredstev, zavarovali osnovne storitve, zlasti kreditne, plačilne in depozitne storitve, pred tveganjem neurejenega propada, pravočasno izplačali vlagatelje in se izognili negativnim učinkom na finančno stabilnost;

| 13. | poziva Komisijo, EBA in pristojne organe, naj na podlagi zakonodajnega okvira glede kapitalskih zadev in sanacije ter reševanja bank zagotovi ustrezno razlikovanje zahtev med ločenimi subjekti glede kapitala, vzvoda, obveznosti z možnostjo reševanja z zasebnimi sredstvi, ustreznih zahtev za kapitalske rezerve in likvidnost, s poudarkom na višjih kapitalskih zahtevah za nebistvene tvegane dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, EBA in pristojne organe, naj na podlagi zakonodajnega okvira glede kapitalskih zadev in sanacije ter reševanja bank zagotovi ustrezno razlikovanje zahtev med ločenimi subjekti glede kapitala, vzvoda, obveznosti z možnostjo reševanja z zasebnimi sredstvi, ustreznih zahtev za kapitalske rezerve in likvidnost, s poudarkom na višjih kapitalskih zahtevah za nebistvene tvegane dejavnosti;

B.   
  Učinkovito vodenje podjetij

| 14. | poziva Komisijo, naj v okviru temeljite ocene učinka morebitnega ločevanja bank in alternativnih možnosti obravnava predloge iz poročila HLEG na področju učinkovitega upravljanja podjetij, vključno z a) mehanizmi za upravljanje in nadzor, b) upravljanjem s tveganji, c) shemami spodbud, d) razkritjem tveganj in e) kaznimi; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj v okviru temeljite ocene učinka morebitnega ločevanja bank in alternativnih možnosti obravnava predloge iz poročila HLEG na področju učinkovitega upravljanja podjetij, vključno z a) mehanizmi za upravljanje in nadzor, b) upravljanjem s tveganji, c) shemami spodbud, d) razkritjem tveganj in e) kaznimi;

| 15. | poziva Komisijo, naj izvaja predloge in priporočila iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij (10); |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj izvaja predloge in priporočila iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o zeleni knjigi o korporativnem upravljanju finančnih institucij (10);

| 16. | meni, da nedavno sprejeta direktiva o bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij vsebuje ustrezen nabor zahtev glede upravljanja bank, tudi o njihovih izvršnih in neizvršnih članih upravnega odbora; |
| --- | --- |

16.

meni, da nedavno sprejeta direktiva o bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij vsebuje ustrezen nabor zahtev glede upravljanja bank, tudi o njihovih izvršnih in neizvršnih članih upravnega odbora;

| 17. | poziva Komisijo, naj sodeluje pri doseganju sporazuma o predlagani direktivi o sistemih zajamčenih vlog in naj z uvedbo prednostnih terjatev vlagateljev okrepi varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj sodeluje pri doseganju sporazuma o predlagani direktivi o sistemih zajamčenih vlog in naj z uvedbo prednostnih terjatev vlagateljev okrepi varstvo potrošnikov;

| 18. | poziva Komisijo, naj vključi določbe, ki vzpostavljajo obveznost, da so vsi izvršilni člani upravnega odbora nekega področja posamezne banke kot izvršilni člani upravnega odbora odgovorni samo za to področje banke; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj vključi določbe, ki vzpostavljajo obveznost, da so vsi izvršilni člani upravnega odbora nekega področja posamezne banke kot izvršilni člani upravnega odbora odgovorni samo za to področje banke;

| 19. | poziva Komisijo, naj vključi določbe za okrepitev osebne odgovornosti članov upravnega odbora; predlaga, naj pri tem preuči, kako spodbuditi, da bi se vrnili k partnerskemu modelu upravljanja podjetij, zlasti glede investicijskega bančništva; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj vključi določbe za okrepitev osebne odgovornosti članov upravnega odbora; predlaga, naj pri tem preuči, kako spodbuditi, da bi se vrnili k partnerskemu modelu upravljanja podjetij, zlasti glede investicijskega bančništva;

| 20. | poziva Komisijo in EBA naj zagotovita dosledno in celostno izvajanje zakonodajnega okvira o kapitalskih zahtevah, s posebnim poudarkom na določbah o plačevanju in nagrajevanju; poziva Evropski bančni organ in Komisijo, naj predložita Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo o tem, kako države članice izvajajo in uveljavljajo ustrezne določbe; poziva Komisijo, naj še naprej reformira kulturo plačevanja in nagrajevanja bank tako, da bo dala prednost dolgoročnim spodbudam za spremenljivo nagrajevanje z daljšimi obdobji odloga vse do upokojitve, in naj spodbuja preglednost politik nagrajevanja, med drugim vsaj z razlagami in ocenami razlik v notranjem nagrajevanju, ustreznih sprememb in primerljivih sektorskih odstopanj; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in EBA naj zagotovita dosledno in celostno izvajanje zakonodajnega okvira o kapitalskih zahtevah, s posebnim poudarkom na določbah o plačevanju in nagrajevanju; poziva Evropski bančni organ in Komisijo, naj predložita Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo o tem, kako države članice izvajajo in uveljavljajo ustrezne določbe; poziva Komisijo, naj še naprej reformira kulturo plačevanja in nagrajevanja bank tako, da bo dala prednost dolgoročnim spodbudam za spremenljivo nagrajevanje z daljšimi obdobji odloga vse do upokojitve, in naj spodbuja preglednost politik nagrajevanja, med drugim vsaj z razlagami in ocenami razlik v notranjem nagrajevanju, ustreznih sprememb in primerljivih sektorskih odstopanj;

| 21. | poziva Komisijo, EBA in pristojne organe, naj zagotovijo, da bodo sistemi nagrajevanja namesto denarja, provizij ali vrednih predmetov prednostno uporabljali instrumente, kakršni so obveznice, ki so predvidene za reševanje z zasebnimi sredstvi, v skladu z določbami direktive o kapitalskih zahtevah; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, EBA in pristojne organe, naj zagotovijo, da bodo sistemi nagrajevanja namesto denarja, provizij ali vrednih predmetov prednostno uporabljali instrumente, kakršni so obveznice, ki so predvidene za reševanje z zasebnimi sredstvi, v skladu z določbami direktive o kapitalskih zahtevah;

| 22. | poziva Komisijo, EBA in pristojne organe, naj zagotovijo, da bodo sistemi plačevanja in nagrajevanja na vseh ravneh banke izkazovali njeno splošno uspešnost ter ne bodo osredotočeni na kratkoročne dobičke, ampak na kakovost storitev za komitente in dolgoročno finančno stabilnost, v skladu z določbami zakonodajnega okvira o kapitalskih zahtevah; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, EBA in pristojne organe, naj zagotovijo, da bodo sistemi plačevanja in nagrajevanja na vseh ravneh banke izkazovali njeno splošno uspešnost ter ne bodo osredotočeni na kratkoročne dobičke, ampak na kakovost storitev za komitente in dolgoročno finančno stabilnost, v skladu z določbami zakonodajnega okvira o kapitalskih zahtevah;

| 23. | poziva Komisijo, naj poskrbi za učinkovite, odvračilne in sorazmerne sisteme kaznovanja za pravne in fizične osebe ter za objavo stopenj kazni in podatkov o kršiteljih; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj poskrbi za učinkovite, odvračilne in sorazmerne sisteme kaznovanja za pravne in fizične osebe ter za objavo stopenj kazni in podatkov o kršiteljih;

| 24. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo pristojni organi v skladu z enotnim nadzornim mehanizmom spoštovali načela strukturne reforme; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo pristojni organi v skladu z enotnim nadzornim mehanizmom spoštovali načela strukturne reforme;

| 25. | poziva Komisijo, naj predlaga dodelitev primernih sredstev in pooblastil pristojnim nadzornim organom, vključno z enotnim nadzornim mehanizmom; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj predlaga dodelitev primernih sredstev in pooblastil pristojnim nadzornim organom, vključno z enotnim nadzornim mehanizmom;

| 26. | poziva Komisijo, naj opravi študijo, s katero bo zagotovila, da bodo računovodski standardi, ki jih uporabljajo finančne institucije, zagotavljali resničen in pošten prikaz finančnega zdravja bank; poudarja, da so računovodski izkazi glavni vir informacij, na podlagi katerih lahko vlagatelj ugotovi, ali je podjetje delujoče ali ni; opominja, da lahko revizorji potrdijo računovodske izkaze le, če so resnični in pošteni, neodvisno od finančnih standardov, ki jih uporabijo pripravljavci računovodskih izkazov; meni, da revizorji ne bi smeli potrditi računovodskih izkazov, četudi so pripravljeni v skladu z računovodskimi standardi, če niso prepričani, da je podjetje delujoče; poudarja, da pa bi to vseeno moralo biti gibalo boljšega upravljanja podjetja; opozarja, da mednarodni standardi računovodskega poročanja ne zagotavljajo vedno resničnega in poštenega prikaza računovodskih izkazov, o čemer pričajo številni primeri bank, ki so propadle kljub temu, da so revizorji potrdili njihove računovodske izkaze; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj opravi študijo, s katero bo zagotovila, da bodo računovodski standardi, ki jih uporabljajo finančne institucije, zagotavljali resničen in pošten prikaz finančnega zdravja bank; poudarja, da so računovodski izkazi glavni vir informacij, na podlagi katerih lahko vlagatelj ugotovi, ali je podjetje delujoče ali ni; opominja, da lahko revizorji potrdijo računovodske izkaze le, če so resnični in pošteni, neodvisno od finančnih standardov, ki jih uporabijo pripravljavci računovodskih izkazov; meni, da revizorji ne bi smeli potrditi računovodskih izkazov, četudi so pripravljeni v skladu z računovodskimi standardi, če niso prepričani, da je podjetje delujoče; poudarja, da pa bi to vseeno moralo biti gibalo boljšega upravljanja podjetja; opozarja, da mednarodni standardi računovodskega poročanja ne zagotavljajo vedno resničnega in poštenega prikaza računovodskih izkazov, o čemer pričajo številni primeri bank, ki so propadle kljub temu, da so revizorji potrdili njihove računovodske izkaze;

C.   
  Krepitev poštene in trajnostne konkurence

| 27. | poudarja, da je učinkovita, poštena in trajnostna konkurenca potrebna, da se ohrani dobro delovanje in učinkovitost bančnega sektorja, ki omogoča financiranje realnega gospodarstva, z zagotavljanjem splošnega dostopa do bančnih storitev in zmanjševanjem stroškov bančnih storitev; poudarja, da bi pri tem pravila nadzora med drugim upoštevati profil tveganja, regionalni obseg in poslovni model zadevnih institucij; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je učinkovita, poštena in trajnostna konkurenca potrebna, da se ohrani dobro delovanje in učinkovitost bančnega sektorja, ki omogoča financiranje realnega gospodarstva, z zagotavljanjem splošnega dostopa do bančnih storitev in zmanjševanjem stroškov bančnih storitev; poudarja, da bi pri tem pravila nadzora med drugim upoštevati profil tveganja, regionalni obseg in poslovni model zadevnih institucij;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri spodbujanju povečevanja raznovrstnosti bančnega sektorja EU tako, da spodbudijo in olajšajo bolj v potrošnika usmerjeno bančništvo, na primer prek stanovanjskih zadrug, medsebojnega posojanja, skupinskega financiranja ter modelov hranilnic, in pri tem opozarja, da je treba jasno razkriti različne ravni tveganja, ki jim je izpostavljen potrošnik; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri spodbujanju povečevanja raznovrstnosti bančnega sektorja EU tako, da spodbudijo in olajšajo bolj v potrošnika usmerjeno bančništvo, na primer prek stanovanjskih zadrug, medsebojnega posojanja, skupinskega financiranja ter modelov hranilnic, in pri tem opozarja, da je treba jasno razkriti različne ravni tveganja, ki jim je izpostavljen potrošnik;

| 29. | ugotavlja, da je treba za spodbujanje konkurenčnosti in stabilnosti evropskega bančnega sistema bistveno učinkovito rešiti vprašanje sistemsko pomembnih finančnih ustanov (torej tistih, ki so prevelike, da bi propadle), katerih težave so pripeljale do stopnjevanja negativnih učinkov finančne krize, in sicer z racionalizacijo obsega dejavnosti bančnih skupin in zmanjševanjem medsebojne odvisnosti, ko gre za skupine; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je treba za spodbujanje konkurenčnosti in stabilnosti evropskega bančnega sistema bistveno učinkovito rešiti vprašanje sistemsko pomembnih finančnih ustanov (torej tistih, ki so prevelike, da bi propadle), katerih težave so pripeljale do stopnjevanja negativnih učinkov finančne krize, in sicer z racionalizacijo obsega dejavnosti bančnih skupin in zmanjševanjem medsebojne odvisnosti, ko gre za skupine;

| 30. | poziva Komisijo, naj poišče načine, kako pri zakonodajnih pobudah spodbujati in podpirati „posojila na podlagi odnosov“ ali „posojila na podlagi znanja“; namen teh posojil je preprečiti pristop na podlagi izpolnjevanja obrazcev in se namesto tega osredotočiti na spodbujanje poklicnega in etičnega usposabljanja oseb, ki delujejo kot posredniki in posojajo podjetjem; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj poišče načine, kako pri zakonodajnih pobudah spodbujati in podpirati „posojila na podlagi odnosov“ ali „posojila na podlagi znanja“; namen teh posojil je preprečiti pristop na podlagi izpolnjevanja obrazcev in se namesto tega osredotočiti na spodbujanje poklicnega in etičnega usposabljanja oseb, ki delujejo kot posredniki in posojajo podjetjem;

| 31. | poziva države članice, Komisijo in pristojne organe, naj si zastavijo jasen cilj spodbujanja in zagotavljanja učinkovite konkurence v bančnem sektorju in naj spodbujajo večjo raznolikost in večjo usmerjenost k strankam; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, Komisijo in pristojne organe, naj si zastavijo jasen cilj spodbujanja in zagotavljanja učinkovite konkurence v bančnem sektorju in naj spodbujajo večjo raznolikost in večjo usmerjenost k strankam;

| 32. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za prenosljivost bančnih računov ter naj spodbuja dostopna spletišča, kjer bodo lahko potrošniki primerjali cene in finančno trdnost bank, s čimer se bo okrepila disciplina, saj bodo potrošniki menjavali banke na podlagi informacij, ter naj pomaga izboljšati njihovo izbiro v bančnem sektorju z zmanjšanjem omejitev za vstop in izstop ter z uporabo sorazmernih pravil za novince na trgu; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za prenosljivost bančnih računov ter naj spodbuja dostopna spletišča, kjer bodo lahko potrošniki primerjali cene in finančno trdnost bank, s čimer se bo okrepila disciplina, saj bodo potrošniki menjavali banke na podlagi informacij, ter naj pomaga izboljšati njihovo izbiro v bančnem sektorju z zmanjšanjem omejitev za vstop in izstop ter z uporabo sorazmernih pravil za novince na trgu;

| 33. | poziva Komisijo, naj predlaga potrebne strukturne reforme iz tega poročila, ki bodo ohranjale celovitost notranjega trga ter obenem spoštovale različnost nacionalnih bančnih sistemov in ohranjale pomembno vlogo Evropskega bančnega organa pri zagotavljanju njihovega pravilnega izvajanja po vsej Uniji; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj predlaga potrebne strukturne reforme iz tega poročila, ki bodo ohranjale celovitost notranjega trga ter obenem spoštovale različnost nacionalnih bančnih sistemov in ohranjale pomembno vlogo Evropskega bančnega organa pri zagotavljanju njihovega pravilnega izvajanja po vsej Uniji;

o

o o

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf

(6)  COM(2012)0778.

(7)  „Reassessing the impact of finance on growth“ (Ponovna ocena učinka finančnega sektorja na rast), Stephen G. Cecchetti in Enisse Kharroubi, Oddelek Banke za mednarodne poravnave za denarne in ekonomske zadeve, julij 2012: http://www.bis.org/publ/work381.pdf

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf in http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 7.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

Zaščita finančnih interesov EU – boj proti goljufijam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o letnem poročilu za leto 2011 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2012“ (COM(2012)0408) ter spremljajočih dokumentov (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 in SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2012“ (COM(2012)0408) ter spremljajočih dokumentov (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 in SWD(2012)0230) (1),

| — | ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2011 (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Računskemu sodišču o strategiji Komisije na področju boja proti goljufijam (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Računskemu sodišču o strategiji Komisije na področju boja proti goljufijam (COM(2011)0376),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2012)0363),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914),

| — | ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 10. maja 2012 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 10. maja 2012 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (3), svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (4) in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (3), svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (4) in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2012 in poročila nadzornega odbora urada OLAF za to leto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2012 in poročila nadzornega odbora urada OLAF za to leto,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0197/2013),

| A. | ker so EU in države članice skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov Unije in boj proti goljufijam in ker je tesno sodelovanje Komisije in držav članic pri tem bistvenega pomena; |
| --- | --- |

A.

ker so EU in države članice skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov Unije in boj proti goljufijam in ker je tesno sodelovanje Komisije in držav članic pri tem bistvenega pomena;

| B. | ker so za izvrševanje več kot 80 % proračuna Unije in za zbiranje lastnih sredstev v obliki DDV in carin pristojne predvsem države članice; |
| --- | --- |

B.

ker so za izvrševanje več kot 80 % proračuna Unije in za zbiranje lastnih sredstev v obliki DDV in carin pristojne predvsem države članice;

| C. | ker je Komisija nedavno sprejela številne pomembne pobude za ukrepe na področju boja proti goljufijam; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija nedavno sprejela številne pomembne pobude za ukrepe na področju boja proti goljufijam;

Splošne pripombe

| 1. | poudarja, da je boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije, obveznost Komisije in držav članic, predvidena v Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije, obveznost Komisije in držav članic, predvidena v Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| 2. | spominja, da je pomembno poskrbeti za zaščito finančnih interesov tako pri zbiranju sredstev EU kot pri njihovi porabi; |
| --- | --- |

2.

spominja, da je pomembno poskrbeti za zaščito finančnih interesov tako pri zbiranju sredstev EU kot pri njihovi porabi;

| 3. | pozdravlja poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo za leto 2011“ (v nadaljevanju: letno poročilo Komisije); obžaluje pa, da poročilo vsebuje samo podatke, ki so jih posredovale države članice same; poudarja, da države članice uporabljajo različne opredelitve za podobne vrste kršitev in da vse ne zbirajo podobnih in podrobnih statističnih podatkov na podlagi skupnih meril, zaradi česar je težko zbrati zanesljive in primerljive statistične podatke na ravni EU; zato obžaluje, da ni mogoče oceniti dejanske razširjenosti nepravilnosti in goljufij v posameznih državah članicah ter opredeliti in kaznovati tistih držav članic, kjer so te najpogostejše, kot je že večkrat zahteval Parlament; zato poziva, naj se v vseh državah članicah določijo standardna ocenjevalna merila za nepravilnosti in goljufije skupaj z ustreznimi kaznimi za kršitelje; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo za leto 2011“ (v nadaljevanju: letno poročilo Komisije); obžaluje pa, da poročilo vsebuje samo podatke, ki so jih posredovale države članice same; poudarja, da države članice uporabljajo različne opredelitve za podobne vrste kršitev in da vse ne zbirajo podobnih in podrobnih statističnih podatkov na podlagi skupnih meril, zaradi česar je težko zbrati zanesljive in primerljive statistične podatke na ravni EU; zato obžaluje, da ni mogoče oceniti dejanske razširjenosti nepravilnosti in goljufij v posameznih državah članicah ter opredeliti in kaznovati tistih držav članic, kjer so te najpogostejše, kot je že večkrat zahteval Parlament; zato poziva, naj se v vseh državah članicah določijo standardna ocenjevalna merila za nepravilnosti in goljufije skupaj z ustreznimi kaznimi za kršitelje;

| 4. | poudarja, da je goljufija namerna kršitev in kaznivo dejanje, nepravilnost pa je neizpolnjevanje pravil, ter obžaluje, da poročilo Komisije goljufij ne obravnava temeljito, nepravilnosti pa se loteva zelo obširno; poudarja, da se člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) nanaša na goljufije, ne na nepravilnosti, in poziva, naj se uvede razlikovanje med goljufijami in napakami oziroma nepravilnostmi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je goljufija namerna kršitev in kaznivo dejanje, nepravilnost pa je neizpolnjevanje pravil, ter obžaluje, da poročilo Komisije goljufij ne obravnava temeljito, nepravilnosti pa se loteva zelo obširno; poudarja, da se člen 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) nanaša na goljufije, ne na nepravilnosti, in poziva, naj se uvede razlikovanje med goljufijami in napakami oziroma nepravilnostmi;

| 5. | ugotavlja, da je bilo v skladu z letnim poročilom Komisije v letu 2011 1.230 nepravilnosti v poročilih obravnavanih kot goljufije in da je njihov finančni učinek znašal 404 milijone EUR, kar je 37 % manj kot v letu 2010; priznava, da sta kohezijska politika in kmetijstvo še vedno glavni področji z najvišjo stopnjo goljufij, njihov finančni učinek pa je ocenjen na 204 milijone EUR oziroma 77 milijonov EUR; kljub temu se sprašuje, ali je to zmanjšanje res prikaz dejanskega stanja na področju goljufij ali pa gre morda samo za znamenje, da so nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah pomanjkljivi; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je bilo v skladu z letnim poročilom Komisije v letu 2011 1.230 nepravilnosti v poročilih obravnavanih kot goljufije in da je njihov finančni učinek znašal 404 milijone EUR, kar je 37 % manj kot v letu 2010; priznava, da sta kohezijska politika in kmetijstvo še vedno glavni področji z najvišjo stopnjo goljufij, njihov finančni učinek pa je ocenjen na 204 milijone EUR oziroma 77 milijonov EUR; kljub temu se sprašuje, ali je to zmanjšanje res prikaz dejanskega stanja na področju goljufij ali pa gre morda samo za znamenje, da so nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah pomanjkljivi;

| 6. | znova poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov v državah članicah ter zagotovi, da bodo informacije o ravni nepravilnosti v državah članicah odražale dejansko stanje; |
| --- | --- |

6.

znova poziva Komisijo, naj natančno spremlja učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov v državah članicah ter zagotovi, da bodo informacije o ravni nepravilnosti v državah članicah odražale dejansko stanje;

| 7. | opozarja, da se že več let dogaja, da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali da posredujejo netočne podatke; poudarja, da ni mogoče delati primerjav in objektivno oceniti obsega goljufij v državah članicah Evropske unije; opozarja, da Evropski parlament, Komisija in urad OLAF ne morejo ustrezno opravljati svojih nalog v zvezi z ocenjevanjem stanja in predložitvijo predlogov, ter ponavlja, da tega ni mogoče dopuščati; poziva Komisijo, naj prevzame vso odgovornost za izterjavo nepravilno plačanih zneskov za proračun EU; spodbuja Komisijo, naj uvede enotna načela poročanja v vseh državah članicah ter zagotovi zbiranje primerljivih, zanesljivih in ustreznih podatkov; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da se že več let dogaja, da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali da posredujejo netočne podatke; poudarja, da ni mogoče delati primerjav in objektivno oceniti obsega goljufij v državah članicah Evropske unije; opozarja, da Evropski parlament, Komisija in urad OLAF ne morejo ustrezno opravljati svojih nalog v zvezi z ocenjevanjem stanja in predložitvijo predlogov, ter ponavlja, da tega ni mogoče dopuščati; poziva Komisijo, naj prevzame vso odgovornost za izterjavo nepravilno plačanih zneskov za proračun EU; spodbuja Komisijo, naj uvede enotna načela poročanja v vseh državah članicah ter zagotovi zbiranje primerljivih, zanesljivih in ustreznih podatkov;

| 8. | poudarja, da si mora Evropska unija bolj prizadevati za uveljavitev načel e-uprave, ki bodo določala pogoje za večjo preglednost javnih financ; opozarja, da so elektronske transakcije v nasprotju z gotovinskimi evidentirane, zato je težje zagrešiti goljufijo in lažje odkriti primere, ko obstaja sum goljufije; spodbuja države članice, naj znižajo svoje pragove za obvezna negotovinska plačila; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da si mora Evropska unija bolj prizadevati za uveljavitev načel e-uprave, ki bodo določala pogoje za večjo preglednost javnih financ; opozarja, da so elektronske transakcije v nasprotju z gotovinskimi evidentirane, zato je težje zagrešiti goljufijo in lažje odkriti primere, ko obstaja sum goljufije; spodbuja države članice, naj znižajo svoje pragove za obvezna negotovinska plačila;

| 9. | poziva Komisijo, naj upošteva povezavo med poročanjem držav članic o goljufijah in neobstojem usklajenega kazenskega prava, ki bi vseboval enotno opredelitev goljufivih praks in kršitev na področju zaščite finančnih interesov Unije; opozarja, da so sistemi kazenskega prava držav članic usklajeni le v omejenem obsegu; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj upošteva povezavo med poročanjem držav članic o goljufijah in neobstojem usklajenega kazenskega prava, ki bi vseboval enotno opredelitev goljufivih praks in kršitev na področju zaščite finančnih interesov Unije; opozarja, da so sistemi kazenskega prava držav članic usklajeni le v omejenem obsegu;

| 10. | poudarja, da je bilo v 27 državah članicah v petletnem obdobju objavljenih 233 preiskovalnih poročil o primerih goljufij, povezanih z zlorabo sredstev EU, pri čemer so najbolj aktivno poročale Velika Britanija, Slovaška, Nemčija, Bolgarija, Španija, Romunija in Estonija (5); meni, da ima preiskovalno novinarstvo pomembno vlogo pri odkrivanju goljufij, ki vplivajo na finančne interese Unije, in je dragocen vir informacij, ki bi jih morali upoštevati urad OLAF in organi kazenskega pregona ali drugi ustrezni organi v državah članicah; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je bilo v 27 državah članicah v petletnem obdobju objavljenih 233 preiskovalnih poročil o primerih goljufij, povezanih z zlorabo sredstev EU, pri čemer so najbolj aktivno poročale Velika Britanija, Slovaška, Nemčija, Bolgarija, Španija, Romunija in Estonija (5); meni, da ima preiskovalno novinarstvo pomembno vlogo pri odkrivanju goljufij, ki vplivajo na finančne interese Unije, in je dragocen vir informacij, ki bi jih morali upoštevati urad OLAF in organi kazenskega pregona ali drugi ustrezni organi v državah članicah;

| 11. | opozarja, da je Evropski parlament v resoluciji z dne 6. aprila 2011 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, boju proti goljufijam in letnem poročilu za leto 2009 (6) pozval k uvedbi obveznih nacionalnih izjav o upravljanju, ki jih mora ustrezno preveriti nacionalni revizijski organ in potrditi Računsko sodišče; obžaluje, da niso bili sprejeti nadaljnji ukrepi v tej smeri; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je Evropski parlament v resoluciji z dne 6. aprila 2011 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, boju proti goljufijam in letnem poročilu za leto 2009 (6) pozval k uvedbi obveznih nacionalnih izjav o upravljanju, ki jih mora ustrezno preveriti nacionalni revizijski organ in potrditi Računsko sodišče; obžaluje, da niso bili sprejeti nadaljnji ukrepi v tej smeri;

| 12. | meni, da je zelo pomembno ustrezno spremljati goljufive prakse na evropski ravni; je osupel nad dejstvom, da je generalni direktor urada OLAF med prednostne naloge preiskovalne politike za leti 2012 in 2013 uvedel sektorske pragove za verjetni finančni učinek, tako da bi se primeri, v katerih verjetni finančni učinek ne dosega praga, šteli za manj pomembne in jih verjetno sploh ne bi obravnavali; ugotavlja, da prag v carinskem sektorju znaša 1 000 000 EUR, 100 000 EUR za sklad SAPARD, 250 000 EUR za kmetijske sklade, 500 000 EUR za strukturne sklade, 1 000 000 EUR za ESRR, 50 000 za centralizirane izdatke in zunanjo pomoč ter 10 000 EUR za uslužbence EU; meni, da je to nesprejemljivo; poziva generalnega direktorja, naj spremeni obstoječo prakso in nemudoma opusti prage za prednostno obravnavanje delovnih obremenitev; |
| --- | --- |

12.

meni, da je zelo pomembno ustrezno spremljati goljufive prakse na evropski ravni; je osupel nad dejstvom, da je generalni direktor urada OLAF med prednostne naloge preiskovalne politike za leti 2012 in 2013 uvedel sektorske pragove za verjetni finančni učinek, tako da bi se primeri, v katerih verjetni finančni učinek ne dosega praga, šteli za manj pomembne in jih verjetno sploh ne bi obravnavali; ugotavlja, da prag v carinskem sektorju znaša 1 000 000 EUR, 100 000 EUR za sklad SAPARD, 250 000 EUR za kmetijske sklade, 500 000 EUR za strukturne sklade, 1 000 000 EUR za ESRR, 50 000 za centralizirane izdatke in zunanjo pomoč ter 10 000 EUR za uslužbence EU; meni, da je to nesprejemljivo; poziva generalnega direktorja, naj spremeni obstoječo prakso in nemudoma opusti prage za prednostno obravnavanje delovnih obremenitev;

| 13. | poziva, da se korupcija, ki vpliva na finančne interese Evropske unije, obravnava kot goljufija v zvezi z izvajanjem člena 325(5) PDEU in naj se vključi v letno poročilo Komisije o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

13.

poziva, da se korupcija, ki vpliva na finančne interese Evropske unije, obravnava kot goljufija v zvezi z izvajanjem člena 325(5) PDEU in naj se vključi v letno poročilo Komisije o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam;

| 14. | poudarja, da se delež obsodb v zadevah, ki vključujejo kazniva dejanja v škodo proračuna Unije, med posameznimi državami članicami Evropske unije zelo razlikuje in znaša od 14 % do 80 %; poudarja, da je usklajenost sistemov kazenskega prava držav članic še vedno premajhna, pravosodno sodelovanje pa je treba poglobiti; poziva k velikopotezni evropski zakonodaji ter tesnejšemu sodelovanju in usklajevanju med državami članicami, da bi omogočili stroge kazni za goljufe in jih odvrnili od goljufivih praks; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se delež obsodb v zadevah, ki vključujejo kazniva dejanja v škodo proračuna Unije, med posameznimi državami članicami Evropske unije zelo razlikuje in znaša od 14 % do 80 %; poudarja, da je usklajenost sistemov kazenskega prava držav članic še vedno premajhna, pravosodno sodelovanje pa je treba poglobiti; poziva k velikopotezni evropski zakonodaji ter tesnejšemu sodelovanju in usklajevanju med državami članicami, da bi omogočili stroge kazni za goljufe in jih odvrnili od goljufivih praks;

| 15. | je seznanjen, da je znesek, ki ga je treba izterjati zaradi nepravilnosti, odkritih leta 2011, dosegel 321 milijonov EUR, od česar so države članice že izterjale 166 milijonov EUR; v zvezi s tem ugotavlja, da se je stopnja izterjave za tradicionalna lastna sredstva leta 2011 zvišala na 52 % v primerjavi s 46 %, kolikor je znašala leta 2010; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen, da je znesek, ki ga je treba izterjati zaradi nepravilnosti, odkritih leta 2011, dosegel 321 milijonov EUR, od česar so države članice že izterjale 166 milijonov EUR; v zvezi s tem ugotavlja, da se je stopnja izterjave za tradicionalna lastna sredstva leta 2011 zvišala na 52 % v primerjavi s 46 %, kolikor je znašala leta 2010;

| 16. | je seznanjen s poročilom urada OLAF za leto 2011 in njegovim pregledom napredka na področju sodnih ukrepov v obdobju 2006–2011, v skladu s katerim več kot polovica ukrepov čaka na sodno odločbo (7); meni, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti primerom, ki so povezani z goljufijami pri carini, saj je to eno od področij z najvišjimi stopnjami sistemske korupcije v Evropi; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s poročilom urada OLAF za leto 2011 in njegovim pregledom napredka na področju sodnih ukrepov v obdobju 2006–2011, v skladu s katerim več kot polovica ukrepov čaka na sodno odločbo (7); meni, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti primerom, ki so povezani z goljufijami pri carini, saj je to eno od področij z najvišjimi stopnjami sistemske korupcije v Evropi;

| 17. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija zaradi sedanje gospodarske krize v novi celostni strategiji EU ni predvidela povečanja sredstev EU za organe kazenskega pregona v državah članicah, da bi bolje zaščitila finančne interese Unije; meni, da bi morala biti ta strategija usklajena in celovita rešitev, s katero bi zmanjšali tihotapljenje in povečali zbrane prihodke ter tako zagotovili, da se bo takšna naložba nekoč obrestovala; |
| --- | --- |

17.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija zaradi sedanje gospodarske krize v novi celostni strategiji EU ni predvidela povečanja sredstev EU za organe kazenskega pregona v državah članicah, da bi bolje zaščitila finančne interese Unije; meni, da bi morala biti ta strategija usklajena in celovita rešitev, s katero bi zmanjšali tihotapljenje in povečali zbrane prihodke ter tako zagotovili, da se bo takšna naložba nekoč obrestovala;

Prihodki – lastna sredstva

| 18. | opominja, da ustrezno pobiranje davka na dodano vrednost (DDV) in carin neposredno vpliva tako na gospodarstva držav članic kot na proračun EU, zato bi morale države članice izboljšanju sistemov za pobiranje prihodkov ter skrbi, da bodo vse transakcije uradno evidentirane in tako ne bodo več del sive ekonomije, posvetiti čim večjo pozornost; |
| --- | --- |

18.

opominja, da ustrezno pobiranje davka na dodano vrednost (DDV) in carin neposredno vpliva tako na gospodarstva držav članic kot na proračun EU, zato bi morale države članice izboljšanju sistemov za pobiranje prihodkov ter skrbi, da bodo vse transakcije uradno evidentirane in tako ne bodo več del sive ekonomije, posvetiti čim večjo pozornost;

| 19. | v zvezi s tem poudarja, da davčne utaje in izogibanje plačilu davka pomenijo veliko tveganje za javne finance EU; poudarja, da je po ocenah zaradi davčnih goljufij in izogibanja davkom v EU vsako leto izgubljen 1 bilijon EUR javnega denarja, kar v grobem pomeni letni strošek 2 000 EUR na evropskega državljana; opozarja, da povprečna davčna izguba v Evropi dandanes presega skupni znesek, ki ga države članice namenijo zdravstvenemu varstvu, in je več kot štirikrat višja od zneska, ki se v EU porabi za izobraževanje; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem poudarja, da davčne utaje in izogibanje plačilu davka pomenijo veliko tveganje za javne finance EU; poudarja, da je po ocenah zaradi davčnih goljufij in izogibanja davkom v EU vsako leto izgubljen 1 bilijon EUR javnega denarja, kar v grobem pomeni letni strošek 2 000 EUR na evropskega državljana; opozarja, da povprečna davčna izguba v Evropi dandanes presega skupni znesek, ki ga države članice namenijo zdravstvenemu varstvu, in je več kot štirikrat višja od zneska, ki se v EU porabi za izobraževanje;

| 20. | poudarja, da morajo zaradi mehanizma uravnavanja proračuna EU s prihodki na osnovi BND prav vsak evro, ki je izgubljen zaradi goljufij pri carinah in DDV, plačati državljani EU; meni, da je nesprejemljivo, da davkoplačevalci EU dejansko subvencionirajo tiste gospodarske subjekte, ki se ukvarjajo z goljufivimi dejavnostmi; poudarja, da bi morale tako Komisija kot države članice boj proti davčnim utajam uvrstiti med prednostne naloge; poziva države članice, naj poenostavijo svoje davčne sisteme in povečajo njihovo preglednost, saj kompleksni in nepregledni davčni sistemi prepogosto olajšujejo davčne goljufije; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo zaradi mehanizma uravnavanja proračuna EU s prihodki na osnovi BND prav vsak evro, ki je izgubljen zaradi goljufij pri carinah in DDV, plačati državljani EU; meni, da je nesprejemljivo, da davkoplačevalci EU dejansko subvencionirajo tiste gospodarske subjekte, ki se ukvarjajo z goljufivimi dejavnostmi; poudarja, da bi morale tako Komisija kot države članice boj proti davčnim utajam uvrstiti med prednostne naloge; poziva države članice, naj poenostavijo svoje davčne sisteme in povečajo njihovo preglednost, saj kompleksni in nepregledni davčni sistemi prepogosto olajšujejo davčne goljufije;

| 21. | poziva Komisijo, naj izboljša usklajevanje z državami članicami, da bo mogoče zbrati zanesljive podatke o izpadu carin in DDV v teh državah, ter o tem redno poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj izboljša usklajevanje z državami članicami, da bo mogoče zbrati zanesljive podatke o izpadu carin in DDV v teh državah, ter o tem redno poroča Parlamentu;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da je 98 % tradicionalnih lastnih sredstev zbranih brez posebnih težav, je pa seznanjen z odstopanji v uspešnosti držav članic pri izterjavi preostalih 2 % (8); |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da je 98 % tradicionalnih lastnih sredstev zbranih brez posebnih težav, je pa seznanjen z odstopanji v uspešnosti držav članic pri izterjavi preostalih 2 % (8);

Carina

| 23. | poudarja, da so carinske dajatve pomemben vir dohodka za države članice, kar zadeva tradicionalna lastna sredstva, in da države obdržijo 25 % za kritje stroškov zbiranja; ponavlja, da učinkovito preprečevanje nepravilnosti in goljufij na tem področju varuje finančne interese Unije in ima pomembne posledice za notranji trg, saj izniči nepošteno prednost gospodarskih subjektov, ki se izogibajo plačevanju carine, pred gospodarskimi subjekti, ki svoje obveznosti v tem pogledu izpolnjujejo; poudarja, da je bistvo problema neprijavljen uvoz ali uvoz, ki se je izognil carinskemu nadzoru; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so carinske dajatve pomemben vir dohodka za države članice, kar zadeva tradicionalna lastna sredstva, in da države obdržijo 25 % za kritje stroškov zbiranja; ponavlja, da učinkovito preprečevanje nepravilnosti in goljufij na tem področju varuje finančne interese Unije in ima pomembne posledice za notranji trg, saj izniči nepošteno prednost gospodarskih subjektov, ki se izogibajo plačevanju carine, pred gospodarskimi subjekti, ki svoje obveznosti v tem pogledu izpolnjujejo; poudarja, da je bistvo problema neprijavljen uvoz ali uvoz, ki se je izognil carinskemu nadzoru;

| 24. | je resno zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da so nacionalni sistemi carinskega nadzora hudo pomanjkljivi (9); |
| --- | --- |

24.

je resno zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da so nacionalni sistemi carinskega nadzora hudo pomanjkljivi (9);

| 25. | poudarja, da je carinska unija v izključni pristojnosti EU, zato je Komisija dolžna uvesti vse potrebne ukrepe, da bodo carinski organi v državah članicah delovali povsem usklajeno, in spremljati njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je carinska unija v izključni pristojnosti EU, zato je Komisija dolžna uvesti vse potrebne ukrepe, da bodo carinski organi v državah članicah delovali povsem usklajeno, in spremljati njihovo izvajanje;

| 26. | predlaga, da se preuči možnost ustanovitve skupine evropskih carinskih uradnikov, ki so strokovnjaki za boj proti goljufijam in bi sodelovali z nacionalnimi carinskimi organi; |
| --- | --- |

26.

predlaga, da se preuči možnost ustanovitve skupine evropskih carinskih uradnikov, ki so strokovnjaki za boj proti goljufijam in bi sodelovali z nacionalnimi carinskimi organi;

| 27. | spominja, da je 70 % carinskih postopkov v EU poenostavljenih; je globoko zaskrbljen zaradi ugotovitev Računskega sodišča v posebnem poročilu št. 1/2010, v katerem je razkrilo hude pomanjkljivosti na tem področju ter opozorilo na nekakovostne ali slabo dokumentirane revizije, nezadostno uporabo metod za samodejno obdelavo podatkov, preveč razširjene poenostavljene postopke in nekakovostne naknadne revizije; |
| --- | --- |

27.

spominja, da je 70 % carinskih postopkov v EU poenostavljenih; je globoko zaskrbljen zaradi ugotovitev Računskega sodišča v posebnem poročilu št. 1/2010, v katerem je razkrilo hude pomanjkljivosti na tem področju ter opozorilo na nekakovostne ali slabo dokumentirane revizije, nezadostno uporabo metod za samodejno obdelavo podatkov, preveč razširjene poenostavljene postopke in nekakovostne naknadne revizije;

| 28. | poudarja, da so sodobne informacijske rešitve in neposreden dostop do podatkov ključnega pomena za učinkovito delovanje carinske unije; meni, da obstoječe rešitve niso zadovoljive; je resno zaskrbljen predvsem zaradi ugotovitev v prvem poročilu o dejavnostih Eurofisca (10) za leto 2011, objavljenem maja 2012, da v večini držav članic davčne uprave nimajo neposrednega dostopa do carinskih podatkov in da zato samodejno navzkrižno preverjanje z davčnimi podatki ni mogoče; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so sodobne informacijske rešitve in neposreden dostop do podatkov ključnega pomena za učinkovito delovanje carinske unije; meni, da obstoječe rešitve niso zadovoljive; je resno zaskrbljen predvsem zaradi ugotovitev v prvem poročilu o dejavnostih Eurofisca (10) za leto 2011, objavljenem maja 2012, da v večini držav članic davčne uprave nimajo neposrednega dostopa do carinskih podatkov in da zato samodejno navzkrižno preverjanje z davčnimi podatki ni mogoče;

| 29. | obžaluje dejstvo, da Komisija in države članice niso zmogle zagotoviti pravočasnega izvajanja posodobljenega carinskega zakonika; poudarja, da finančna škoda zaradi zamude pri izvajanju novega carinskega zakonika po ocenah znaša približno 2,5 milijarde EUR pri letnih prihrankih operativnih stroškov za zagotavljanje skladnosti ob delovanju v celoti in kar 50 milijard EUR na razširjenem mednarodnem trgu (11); poziva Komisijo, naj oceni stroške preložitve polne uporabe carinskega zakonika na poznejši čas in količinsko opredeli njene proračunske posledice; |
| --- | --- |

29.

obžaluje dejstvo, da Komisija in države članice niso zmogle zagotoviti pravočasnega izvajanja posodobljenega carinskega zakonika; poudarja, da finančna škoda zaradi zamude pri izvajanju novega carinskega zakonika po ocenah znaša približno 2,5 milijarde EUR pri letnih prihrankih operativnih stroškov za zagotavljanje skladnosti ob delovanju v celoti in kar 50 milijard EUR na razširjenem mednarodnem trgu (11); poziva Komisijo, naj oceni stroške preložitve polne uporabe carinskega zakonika na poznejši čas in količinsko opredeli njene proračunske posledice;

| 30. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti boj proti goljufijam, povezanim s carino, in pozdravlja oblikovanje tranzitnega informacijskega sistema za boj proti goljufijam (ATIS), ki je centralni register, prek katerega se vse organe obvešča o gibanju blaga v tranzitu znotraj EU; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba dodatno okrepiti boj proti goljufijam, povezanim s carino, in pozdravlja oblikovanje tranzitnega informacijskega sistema za boj proti goljufijam (ATIS), ki je centralni register, prek katerega se vse organe obvešča o gibanju blaga v tranzitu znotraj EU;

| 31. | glede na uspeh skupnih carinskih operacij, ki so jih leta 2011 izvedle EU in njene države članice ter nekatere države, ki niso članice EU, spodbuja k rednemu izvajanju tovrstnih operacij, ki so namenjene odkrivanju tihotapljenja občutljivega blaga in goljufij v nekaterih sektorjih, ki so izpostavljeni visokemu tveganju; opozarja, da je bilo v skupnih carinskih operacijah leta 2011 zaseženih 1,2 milijona cigaret ter da so bile odkrite davčne in carinske goljufije v vrednosti več kot 1,7 milijona EUR; |
| --- | --- |

31.

glede na uspeh skupnih carinskih operacij, ki so jih leta 2011 izvedle EU in njene države članice ter nekatere države, ki niso članice EU, spodbuja k rednemu izvajanju tovrstnih operacij, ki so namenjene odkrivanju tihotapljenja občutljivega blaga in goljufij v nekaterih sektorjih, ki so izpostavljeni visokemu tveganju; opozarja, da je bilo v skupnih carinskih operacijah leta 2011 zaseženih 1,2 milijona cigaret ter da so bile odkrite davčne in carinske goljufije v vrednosti več kot 1,7 milijona EUR;

DDV

| 32. | opominja, da ima pravilno izvajanje carinskih postopkov neposredne posledice za izračun DDV; obžaluje pomanjkljivosti na tem področju, ki jih je odkrilo Računsko sodišče; je še posebej zaskrbljen, ker je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 13/2011 ugotovilo, da je v sedmih državah članicah, ki jih je revidiralo, v letu 2009 že samo uporaba carinskega postopka 42 (12) prispevala k ekstrapoliranim izgubam v približni višini 2 200 milijonov EUR (13), kar je 29 % DDV, ki bi se teoretično odmeril na davčno osnovo vsega uvoza, leta 2009 opravljenega po carinskem postopku 42 v teh sedmih državah članicah EU; |
| --- | --- |

32.

opominja, da ima pravilno izvajanje carinskih postopkov neposredne posledice za izračun DDV; obžaluje pomanjkljivosti na tem področju, ki jih je odkrilo Računsko sodišče; je še posebej zaskrbljen, ker je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 13/2011 ugotovilo, da je v sedmih državah članicah, ki jih je revidiralo, v letu 2009 že samo uporaba carinskega postopka 42 (12) prispevala k ekstrapoliranim izgubam v približni višini 2 200 milijonov EUR (13), kar je 29 % DDV, ki bi se teoretično odmeril na davčno osnovo vsega uvoza, leta 2009 opravljenega po carinskem postopku 42 v teh sedmih državah članicah EU;

| 33. | je resno zaskrbljen, ker so goljufije z DDV tako razširjene; opozarja, da se od uvedbe DDV model pobiranja tega davka ni spreminjal; poudarja, da je zaradi številnih sprememb, do katerih je prišlo v tehnološkem in gospodarskem okolju, zastarel; poudarja, da pobude na področju neposrednega obdavčenja zahtevajo soglasje v Svetu; obžaluje dejstvo, da Svet (14) še vedno zadržuje dve pomembni pobudi, katerih cilj je boj proti goljufijam na področju DDV, in sicer predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2012)0428) in predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z neobvezno in začasno uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo nekaterega blaga in storitev, dovzetnih za goljufije (COM(2009)0511); |
| --- | --- |

33.

je resno zaskrbljen, ker so goljufije z DDV tako razširjene; opozarja, da se od uvedbe DDV model pobiranja tega davka ni spreminjal; poudarja, da je zaradi številnih sprememb, do katerih je prišlo v tehnološkem in gospodarskem okolju, zastarel; poudarja, da pobude na področju neposrednega obdavčenja zahtevajo soglasje v Svetu; obžaluje dejstvo, da Svet (14) še vedno zadržuje dve pomembni pobudi, katerih cilj je boj proti goljufijam na področju DDV, in sicer predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede mehanizma za hiter odziv v primerih goljufij na področju DDV (COM(2012)0428) in predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z neobvezno in začasno uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo nekaterega blaga in storitev, dovzetnih za goljufije (COM(2009)0511);

| 34. | poudarja, da je za preprečevanje davčnih utaj potrebna povezava poslovnih transakcij z davčnimi organi v stvarnem času; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je za preprečevanje davčnih utaj potrebna povezava poslovnih transakcij z davčnimi organi v stvarnem času;

| 35. | je prepričan, da bi zmanjšanje števila neevidentiranih transakcij prispevalo k povečanju zbranega DDV; |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da bi zmanjšanje števila neevidentiranih transakcij prispevalo k povečanju zbranega DDV;

Tihotapljenje cigaret

| 36. | ugotavlja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da naj bi neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašale več kot 10 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da naj bi neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašale več kot 10 milijard EUR letno;

| 37. | poudarja, da je tihotapljenje cigaret pomemben vir financiranja za mednarodne kriminalne organizacije, zato opozarja, da je treba okrepiti zunanjo razsežnost akcijskega načrta Komisije za boj proti tihotapljenju cigaret in alkohola čez vzhodne meje EU, ki predvideva podporo za večjo zmogljivost na področju kazenskega pregona v sosedskih državah, tehnično pomoč in usposabljanje, ozaveščanje ter izboljšanje operativnega sodelovanja, kot so skupni carinski projekti, vključno z izmenjavo obveščevalnih podatkov in tesnejšim mednarodnim sodelovanjem; zlasti poudarja pomen sodelovanja držav članic, Rusije in držav vzhodnega partnerstva (Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Moldavija in Ukrajina) pri izvajanju ciljnih ukrepov, ki so predlagani v tem akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je tihotapljenje cigaret pomemben vir financiranja za mednarodne kriminalne organizacije, zato opozarja, da je treba okrepiti zunanjo razsežnost akcijskega načrta Komisije za boj proti tihotapljenju cigaret in alkohola čez vzhodne meje EU, ki predvideva podporo za večjo zmogljivost na področju kazenskega pregona v sosedskih državah, tehnično pomoč in usposabljanje, ozaveščanje ter izboljšanje operativnega sodelovanja, kot so skupni carinski projekti, vključno z izmenjavo obveščevalnih podatkov in tesnejšim mednarodnim sodelovanjem; zlasti poudarja pomen sodelovanja držav članic, Rusije in držav vzhodnega partnerstva (Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Moldavija in Ukrajina) pri izvajanju ciljnih ukrepov, ki so predlagani v tem akcijskem načrtu;

| 38. | se zaveda, da je vzhodna meja v tem smislu še posebej ogroženo geografsko območje; pozdravlja dejstvo, da je Komisija objavila akcijski načrt za boj proti tihotapljenju cigaret in alkohola čez vzhodno mejo EU; |
| --- | --- |

38.

se zaveda, da je vzhodna meja v tem smislu še posebej ogroženo geografsko območje; pozdravlja dejstvo, da je Komisija objavila akcijski načrt za boj proti tihotapljenju cigaret in alkohola čez vzhodno mejo EU;

| 39. | pozdravlja dejavnosti urada OLAF pri izvajanju tega akcijskega načrta; zlasti pozdravlja uspeh operacije „Barrel“, v kateri je sodelovalo 24 držav članic, Norveška, Švica, Hrvaška in Turčija, pa tudi dejavno podporo GD za obdavčenje in carinsko unijo, Europola, Frontexa in Svetovne carinske organizacije, kar je privedlo do zaplembe 1,2 milijona cigaret; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dejavnosti urada OLAF pri izvajanju tega akcijskega načrta; zlasti pozdravlja uspeh operacije „Barrel“, v kateri je sodelovalo 24 držav članic, Norveška, Švica, Hrvaška in Turčija, pa tudi dejavno podporo GD za obdavčenje in carinsko unijo, Europola, Frontexa in Svetovne carinske organizacije, kar je privedlo do zaplembe 1,2 milijona cigaret;

| 40. | pozdravlja sprejetje protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki na peti seji konference pogodbenic okvirne konvencije o nadzoru nad tobakom WHO 12. novembra 2012; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja sprejetje protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki na peti seji konference pogodbenic okvirne konvencije o nadzoru nad tobakom WHO 12. novembra 2012;

Odhodki

| 41. | spominja, da se 94 % proračuna EU vloži v državah članicah in da je v tem hudem obdobju za gospodarstvo bistvenega pomena, da se denar porabi pametno; zato ocenjuje, da bi moral biti boj proti goljufijam na škodo proračuna EU v vseh programih financiranja prednostna naloga, da se olajša izterjava izgubljenih sredstev in zagotovi, da bodo proračunska sredstva EU porabljena za osrednje cilje, kot so nova delovna mesta in rast; |
| --- | --- |

41.

spominja, da se 94 % proračuna EU vloži v državah članicah in da je v tem hudem obdobju za gospodarstvo bistvenega pomena, da se denar porabi pametno; zato ocenjuje, da bi moral biti boj proti goljufijam na škodo proračuna EU v vseh programih financiranja prednostna naloga, da se olajša izterjava izgubljenih sredstev in zagotovi, da bodo proračunska sredstva EU porabljena za osrednje cilje, kot so nova delovna mesta in rast;

| 42. | obžaluje, da se večina nepravilnosti pri porabi EU dogaja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

42.

obžaluje, da se večina nepravilnosti pri porabi EU dogaja na nacionalni ravni;

| 43. | poudarja, da je večja preglednost, ki omogoča ustrezen nadzor, ključna za odkrivanje goljufij; opozarja, da je Parlament v prejšnjih letih Komisijo pozival k ukrepu, ki bi zagotovil preglednost na enem mestu, kar zadeva upravičence do sredstev iz skladov EU; obžaluje, da ta ukrep ni bil uveden; zato Komisijo znova poziva, naj pripravi ukrepe za večjo preglednost pravne ureditve in sistem, po katerem bodo vsi upravičenci do sredstev EU objavljeni na istem spletnem mestu, neodvisno od upravljavca sredstev in na osnovi standardnih kategorij informacij, ki jih morajo posredovati vse države članice v vsaj enem delovnem jeziku Unije; poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo in ji zagotovijo popolne in zanesljive podatke o upravičencih do sredstev EU, ki jih upravljajo države članice; poziva Komisijo, naj oceni sistem skupnega upravljanja in Parlamentu nemudoma predloži poročilo; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je večja preglednost, ki omogoča ustrezen nadzor, ključna za odkrivanje goljufij; opozarja, da je Parlament v prejšnjih letih Komisijo pozival k ukrepu, ki bi zagotovil preglednost na enem mestu, kar zadeva upravičence do sredstev iz skladov EU; obžaluje, da ta ukrep ni bil uveden; zato Komisijo znova poziva, naj pripravi ukrepe za večjo preglednost pravne ureditve in sistem, po katerem bodo vsi upravičenci do sredstev EU objavljeni na istem spletnem mestu, neodvisno od upravljavca sredstev in na osnovi standardnih kategorij informacij, ki jih morajo posredovati vse države članice v vsaj enem delovnem jeziku Unije; poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo in ji zagotovijo popolne in zanesljive podatke o upravičencih do sredstev EU, ki jih upravljajo države članice; poziva Komisijo, naj oceni sistem skupnega upravljanja in Parlamentu nemudoma predloži poročilo;

Kmetijstvo

| 44. | pozdravlja dejstvo, da so Nizozemska, Poljska in Finska izboljšale skladnost poročanja in da je splošna stopnja skladnosti za EU-27 znašala približno 93 %, več kot v letu 2010, ko je bila 90 %; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja dejstvo, da so Nizozemska, Poljska in Finska izboljšale skladnost poročanja in da je splošna stopnja skladnosti za EU-27 znašala približno 93 %, več kot v letu 2010, ko je bila 90 %;

| 45. | vseeno poudarja, da je bilo v javnem sektorju v EU prijavljenih vsaj 20 milijonov primerov korupcije v manjšem obsegu, zato je očitno, da ta pojav sega tudi na področja javne uprave v državah članicah (in k političnim osebnostim), ki so odgovorna za upravljanje sredstev EU in drugih finančnih interesov (15); opozarja, da število nepravilnosti, ki so v poročilih obravnave kot goljufije, v kmetijstvu leta 2011 – in sicer naj bi jih bilo skupaj 139 – ni odraz dejanskega stanja; opozarja, da je Komisija pozvala države članice in izrazila zaskrbljenost, da število goljufij v poročilih verjetno ni popolnoma zanesljivo, kar priznava tudi Komisija, ki opozarja na nizko število prijavljenih goljufij v nekaterih državah članicah; poziva k nadaljnjemu sodelovanju in izmenjavi praktičnih zgledov v državah članicah, da se odzove na goljufije in njihove prijave Komisiji; |
| --- | --- |

45.

vseeno poudarja, da je bilo v javnem sektorju v EU prijavljenih vsaj 20 milijonov primerov korupcije v manjšem obsegu, zato je očitno, da ta pojav sega tudi na področja javne uprave v državah članicah (in k političnim osebnostim), ki so odgovorna za upravljanje sredstev EU in drugih finančnih interesov (15); opozarja, da število nepravilnosti, ki so v poročilih obravnave kot goljufije, v kmetijstvu leta 2011 – in sicer naj bi jih bilo skupaj 139 – ni odraz dejanskega stanja; opozarja, da je Komisija pozvala države članice in izrazila zaskrbljenost, da število goljufij v poročilih verjetno ni popolnoma zanesljivo, kar priznava tudi Komisija, ki opozarja na nizko število prijavljenih goljufij v nekaterih državah članicah; poziva k nadaljnjemu sodelovanju in izmenjavi praktičnih zgledov v državah članicah, da se odzove na goljufije in njihove prijave Komisiji;

| 46. | je še vedno zaskrbljen zaradi sumljivo majhnega števila goljufij, o katerih poročajo Francija, Nemčija, Španija in Velika Britanija, zlasti ob upoštevanju njihove velikosti in prejete finančne pomoči; obžaluje, da Komisija v letnem poročilu ni ponudila dokončnega odgovora na vprašanje, ali so nizke stopnje domnevnih goljufij v Franciji, Nemčiji, Španiji in Združenem kraljestvu posledica neupoštevanja načel poročanja ali pa uspešnosti kontrolnih sistemov za odkrivanje goljufij v teh državah; poziva te države članice, naj čim prej zagotovijo podrobna in temeljita pojasnila o nizkih stopnjah domnevnih goljufij, o katerih poročajo; |
| --- | --- |

46.

je še vedno zaskrbljen zaradi sumljivo majhnega števila goljufij, o katerih poročajo Francija, Nemčija, Španija in Velika Britanija, zlasti ob upoštevanju njihove velikosti in prejete finančne pomoči; obžaluje, da Komisija v letnem poročilu ni ponudila dokončnega odgovora na vprašanje, ali so nizke stopnje domnevnih goljufij v Franciji, Nemčiji, Španiji in Združenem kraljestvu posledica neupoštevanja načel poročanja ali pa uspešnosti kontrolnih sistemov za odkrivanje goljufij v teh državah; poziva te države članice, naj čim prej zagotovijo podrobna in temeljita pojasnila o nizkih stopnjah domnevnih goljufij, o katerih poročajo;

| 47. | poudarja, da bi bilo lahko nizko število prijavljenih goljufij v nekaterih državah posledica dejstva, da dejanje, ki v eni državi šteje kot goljufija, v drugi ni nujno nezakonito, zato Komisijo poziva, naj v takšnih okoliščinah poskrbi za pojasnilo, poenoti merila za opredelitev goljufij in jih posreduje vsem državam članicam; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bi bilo lahko nizko število prijavljenih goljufij v nekaterih državah posledica dejstva, da dejanje, ki v eni državi šteje kot goljufija, v drugi ni nujno nezakonito, zato Komisijo poziva, naj v takšnih okoliščinah poskrbi za pojasnilo, poenoti merila za opredelitev goljufij in jih posreduje vsem državam članicam;

| 48. | poziva Komisijo, naj preveri sistem poročanja o goljufijah in poenoti postopke, ki jih države članice uporabljajo za boj proti goljufijam ter za njihovo prijavo Komisiji; meni, da bi se tako povečala učinkovitost preiskav, pa tudi procesne pravice vpletenih oseb bi bile pojasnjene; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj preveri sistem poročanja o goljufijah in poenoti postopke, ki jih države članice uporabljajo za boj proti goljufijam ter za njihovo prijavo Komisiji; meni, da bi se tako povečala učinkovitost preiskav, pa tudi procesne pravice vpletenih oseb bi bile pojasnjene;

| 49. | opozarja, da zlorabe sredstev skupne kmetijske politike ne bo mogoče preprečiti zgolj s statističnim pristopom do težav, temveč bi bilo treba poleg tega zlasti v hujših primerih analizirati metode goljufij; prav tako meni, da bi morale države članice o vseh nepravilnostih, ki so jih odkrile, poročati Komisiji in da bi bilo treba goljufije, o katerih so poročale, natančno preučiti; |
| --- | --- |

49.

opozarja, da zlorabe sredstev skupne kmetijske politike ne bo mogoče preprečiti zgolj s statističnim pristopom do težav, temveč bi bilo treba poleg tega zlasti v hujših primerih analizirati metode goljufij; prav tako meni, da bi morale države članice o vseh nepravilnostih, ki so jih odkrile, poročati Komisiji in da bi bilo treba goljufije, o katerih so poročale, natančno preučiti;

| 50. | poudarja, da bi morala imeti Komisija v skladu s spremenjenim členom 43 posodobljene horizontalne uredbe pooblastila za zmanjšanje ali začasno prekinitev mesečnih oziroma vmesnih plačil državi članici, če ena ali več ključnih sestavin nacionalnega nadzornega sistema te države članice manjka ali ni učinkovitih zaradi resnosti oziroma trdovratnosti ugotovljenih nepravilnosti, če se nepravilno izplačani zneski ne terjajo s potrebno skrbnostjo ali če:






  (a) | so zgoraj navedene pomanjkljivosti stalne narave in so bile povod za vsaj dva izvedbena akta v skladu s členom 54 te uredbe o izločitvi odhodkov zadevne države članice iz financiranja Unije; or |
| --- | --- | --- |

50.

poudarja, da bi morala imeti Komisija v skladu s spremenjenim členom 43 posodobljene horizontalne uredbe pooblastila za zmanjšanje ali začasno prekinitev mesečnih oziroma vmesnih plačil državi članici, če ena ali več ključnih sestavin nacionalnega nadzornega sistema te države članice manjka ali ni učinkovitih zaradi resnosti oziroma trdovratnosti ugotovljenih nepravilnosti, če se nepravilno izplačani zneski ne terjajo s potrebno skrbnostjo ali če:

(a)

so zgoraj navedene pomanjkljivosti stalne narave in so bile povod za vsaj dva izvedbena akta v skladu s členom 54 te uredbe o izločitvi odhodkov zadevne države članice iz financiranja Unije; or

| (b) | Komisija oceni, da zadevna država članica ne more izvesti potrebnih sanacijskih ukrepov v bližnji prihodnosti v skladu z akcijskim načrtom z jasnimi kazalniki napredka, ki se pripravi ob posvetovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

(b)

Komisija oceni, da zadevna država članica ne more izvesti potrebnih sanacijskih ukrepov v bližnji prihodnosti v skladu z akcijskim načrtom z jasnimi kazalniki napredka, ki se pripravi ob posvetovanju s Komisijo;

| 51. | izraža zaskrbljenost, ker je skupni neporavnani znesek v okviru EKJS, ki bi ga morali nacionalni organi izterjati od upravičencev, ob koncu proračunskega leta 2011 znašal 1,2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

51.

izraža zaskrbljenost, ker je skupni neporavnani znesek v okviru EKJS, ki bi ga morali nacionalni organi izterjati od upravičencev, ob koncu proračunskega leta 2011 znašal 1,2 milijarde EUR;

| 52. | poziva Komisijo, naj naredi vse potrebno za vzpostavitev učinkovitega sistema izterjav ob upoštevanju novosti v sklopu potekajoče reforme in naj v naslednjem letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov EU seznani Parlament z doseženim napredkom; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj naredi vse potrebno za vzpostavitev učinkovitega sistema izterjav ob upoštevanju novosti v sklopu potekajoče reforme in naj v naslednjem letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov EU seznani Parlament z doseženim napredkom;

| 53. | poudarja, da bi bilo treba znova uvesti postopek za manjša kazniva dejanja in da izterjav po členu 56(3) posodobljene horizontalne uredbe ne bi smeli izvajati, če seštevek že nastalih stroškov in verjetnih stroškov izterjave presega znesek, ki naj bi bil izterjan; poziva Komisijo, naj za namene upravne poenostavitve na lokalni ravni presodi, da je ta pogoj izpolnjen, če znesek, ki bi ga bilo treba izterjati od upravičenca v povezavi s posameznim plačilom, ne presega 300 EUR; poudarja, da bi nacionalni in regionalni organi po zmanjšanju upravnega bremena, ki bi bilo mogoče z opustitvijo izterjave majhnih in zelo majhnih zneskov, lahko učinkoviteje preiskovali hujše nepravilnosti in ukrepali proti njim. |
| --- | --- |

53.

poudarja, da bi bilo treba znova uvesti postopek za manjša kazniva dejanja in da izterjav po členu 56(3) posodobljene horizontalne uredbe ne bi smeli izvajati, če seštevek že nastalih stroškov in verjetnih stroškov izterjave presega znesek, ki naj bi bil izterjan; poziva Komisijo, naj za namene upravne poenostavitve na lokalni ravni presodi, da je ta pogoj izpolnjen, če znesek, ki bi ga bilo treba izterjati od upravičenca v povezavi s posameznim plačilom, ne presega 300 EUR; poudarja, da bi nacionalni in regionalni organi po zmanjšanju upravnega bremena, ki bi bilo mogoče z opustitvijo izterjave majhnih in zelo majhnih zneskov, lahko učinkoviteje preiskovali hujše nepravilnosti in ukrepali proti njim.

| 54. | opozarja, da je Komisija na osnovi revizije postopkov za potrditev skladnosti na področju kmetijstva izvedla finančne popravke v skupni višini 822 milijonov EUR; poudarja še, da je bil skupni znesek sprejetih finančnih popravkov 1 068 milijonov EUR; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je stopnja izterjave za kmetijstvo in razvoj podeželja leta 2011 znižala na 77 % v primerjavi s 85 %, kolikor je znašala leta 2010; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da je Komisija na osnovi revizije postopkov za potrditev skladnosti na področju kmetijstva izvedla finančne popravke v skupni višini 822 milijonov EUR; poudarja še, da je bil skupni znesek sprejetih finančnih popravkov 1 068 milijonov EUR; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je stopnja izterjave za kmetijstvo in razvoj podeželja leta 2011 znižala na 77 % v primerjavi s 85 %, kolikor je znašala leta 2010;

| 55. | poudarja, da se je treba osredotočiti na možnosti za optimizacijo postopkov za povračilo stroškov, ki so še vedno razmeroma dolgotrajni; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da se je treba osredotočiti na možnosti za optimizacijo postopkov za povračilo stroškov, ki so še vedno razmeroma dolgotrajni;

Kohezijska politika

| 56. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2011 izvedla finančne popravke v vrednosti 624 milijonov EUR od skupaj 673 milijonov EUR in da se je stopnja izterjave za kohezijsko politiko zvišala na 93 % v primerjavi z 69 % leta 2010; kljub temu poudarja, da skupna stopnja izvajanja finančnih popravkov znaša samo 72 % in da je treba izterjati še 2,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2011 izvedla finančne popravke v vrednosti 624 milijonov EUR od skupaj 673 milijonov EUR in da se je stopnja izterjave za kohezijsko politiko zvišala na 93 % v primerjavi z 69 % leta 2010; kljub temu poudarja, da skupna stopnja izvajanja finančnih popravkov znaša samo 72 % in da je treba izterjati še 2,5 milijarde EUR;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj poenostavijo ustrezne predpise o javnih naročilih in postopkovna pravila za upravljanje strukturnih skladov; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj poenostavijo ustrezne predpise o javnih naročilih in postopkovna pravila za upravljanje strukturnih skladov;

| 58. | ugotavlja, da nekatere velike države članice, kot je Francija, na področju kohezijske politike za leto 2011 niso poročale o nepravilnostih, pri katerih bi šlo za goljufijo; poziva Komisijo, naj preuči razloge za to in se prepriča, ali nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah, ki niso poročale o goljufijah, delujejo učinkovito; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da nekatere velike države članice, kot je Francija, na področju kohezijske politike za leto 2011 niso poročale o nepravilnostih, pri katerih bi šlo za goljufijo; poziva Komisijo, naj preuči razloge za to in se prepriča, ali nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah, ki niso poročale o goljufijah, delujejo učinkovito;

| 59. | pozdravlja dejstvo, da je Franciji uspelo dokončati uvedbo sistema za upravljanje nepravilnosti; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja dejstvo, da je Franciji uspelo dokončati uvedbo sistema za upravljanje nepravilnosti;

Zunanji odnosi, pomoč in širitev

| 60. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče v sedmem poglavju (Zunanji odnosi, pomoč in širitev) letnega poročila o izvrševanju proračuna za leto 2011 opozorilo na napake pri končnih plačilih, ki jih nadzorni sistemi Komisije niso odkrili, ter sklenilo, da nadzorni sistemi, ki jih uporablja Komisija, niso v celoti učinkoviti; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Računskega sodišča in mnenje o razrešnici ter izboljša svoje mehanizme spremljanja, da bi zagotovila učinkovito in ustrezno uporabo sredstev; |
| --- | --- |

60.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče v sedmem poglavju (Zunanji odnosi, pomoč in širitev) letnega poročila o izvrševanju proračuna za leto 2011 opozorilo na napake pri končnih plačilih, ki jih nadzorni sistemi Komisije niso odkrili, ter sklenilo, da nadzorni sistemi, ki jih uporablja Komisija, niso v celoti učinkoviti; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Računskega sodišča in mnenje o razrešnici ter izboljša svoje mehanizme spremljanja, da bi zagotovila učinkovito in ustrezno uporabo sredstev;

| 61. | predlaga, da se ugotovitve in priporočila Računskega sodišča v zvezi z zunanjimi ukrepi EU ter zlasti misijami EU upoštevajo pri preverjanju njihovega napredka glede na določene cilje ter odločanju o podaljšanju njihovega mandata, da bi zagotovili učinkovito in ustrezno uporabo dodeljenih sredstev; je seznanjen s pripombo o nekaterih pomanjkljivostih v povezavi s postopki javnih naročil in razpisi v ukrepih Evropske službe za zunanje delovanje ter to poziva, naj jih pravočasno odpravi; |
| --- | --- |

61.

predlaga, da se ugotovitve in priporočila Računskega sodišča v zvezi z zunanjimi ukrepi EU ter zlasti misijami EU upoštevajo pri preverjanju njihovega napredka glede na določene cilje ter odločanju o podaljšanju njihovega mandata, da bi zagotovili učinkovito in ustrezno uporabo dodeljenih sredstev; je seznanjen s pripombo o nekaterih pomanjkljivostih v povezavi s postopki javnih naročil in razpisi v ukrepih Evropske službe za zunanje delovanje ter to poziva, naj jih pravočasno odpravi;

| 62. | pozdravlja politike EU za boj proti goljufijam, ki predvidevajo tesnejše sodelovanje z državami nečlanicami, kot so tranzitni informacijski sistem za boj proti goljufijam, ki omogoča dostop državam Efte, medsebojna upravna pomoč in s tem povezane določbe za boj proti goljufijam z državami nečlanicami, skupni carinski projekti, ki so se izvedli leta 2011, na primer projekt Fireblade s Hrvaško, Ukrajino in Moldavijo ter projekt Barell s Hrvaško, Turčijo, Norveško in Švico; pozdravlja rezultate teh ukrepov in njihov finančni vpliv; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja politike EU za boj proti goljufijam, ki predvidevajo tesnejše sodelovanje z državami nečlanicami, kot so tranzitni informacijski sistem za boj proti goljufijam, ki omogoča dostop državam Efte, medsebojna upravna pomoč in s tem povezane določbe za boj proti goljufijam z državami nečlanicami, skupni carinski projekti, ki so se izvedli leta 2011, na primer projekt Fireblade s Hrvaško, Ukrajino in Moldavijo ter projekt Barell s Hrvaško, Turčijo, Norveško in Švico; pozdravlja rezultate teh ukrepov in njihov finančni vpliv;

| 63. | glede na to, da imajo goljufije v globaliziranem svetu vse bolj mednarodno razsežnost, poudarja pomen trdnega pravnega okvira z jasnimi zavezami partnerskih držav, pozdravlja vključitev določb proti goljufijam v nove in spremenjene dvostranske sporazume, vključno z osnutki sporazumov z Afganistanom, Kazahstanom, Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo ter v bolj poenostavljeni obliki z Avstralijo, ter poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvijeta standardno klavzulo za vključitev teh določb v vse nove in spremenjene dvostranske ali večstranske sporazume z državami nečlanicami; |
| --- | --- |

63.

glede na to, da imajo goljufije v globaliziranem svetu vse bolj mednarodno razsežnost, poudarja pomen trdnega pravnega okvira z jasnimi zavezami partnerskih držav, pozdravlja vključitev določb proti goljufijam v nove in spremenjene dvostranske sporazume, vključno z osnutki sporazumov z Afganistanom, Kazahstanom, Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo ter v bolj poenostavljeni obliki z Avstralijo, ter poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj razvijeta standardno klavzulo za vključitev teh določb v vse nove in spremenjene dvostranske ali večstranske sporazume z državami nečlanicami;

| 64. | je seznanjen s tem, da sta se zmanjšala število in finančni učinek nepravilnosti, odkritih v zvezi s predpristopnimi skladi, obravnavanimi v poročilu za leto 2011; pozdravlja dejstvo, da se je stopnja izterjave neupravičeno izplačanih sredstev EU za predpristopno pomoč sicer občutno izboljšala, vendar ugotavlja, da kljub temu še vedno znaša le 60 %; kljub temu priznava, da pri poročanju o nepravilnostih obstajajo velike razlike med upravičenci, saj je odvisno zlasti od faze sprejemanja in izvajanja sistema za upravljanje nepravilnosti; zato poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja izvajanje sistema za upravljanje nepravilnosti v vseh državah, ki so upravičene do sredstev iz instrumenta; podpira Komisijo, ki je Hrvaško izrecno pozvala, naj v celoti uvede sistem za upravljanje nepravilnosti, kar pa se še ni zgodilo, čeprav sta bila zagotovljena usposabljanje in podpora; podpira tudi njen poziv Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, naj ta sistem uvede; ugotavlja, da je bilo v primerih, prijavljenih leta 2011, izterjanih 26 milijonov EUR; |
| --- | --- |

64.

je seznanjen s tem, da sta se zmanjšala število in finančni učinek nepravilnosti, odkritih v zvezi s predpristopnimi skladi, obravnavanimi v poročilu za leto 2011; pozdravlja dejstvo, da se je stopnja izterjave neupravičeno izplačanih sredstev EU za predpristopno pomoč sicer občutno izboljšala, vendar ugotavlja, da kljub temu še vedno znaša le 60 %; kljub temu priznava, da pri poročanju o nepravilnostih obstajajo velike razlike med upravičenci, saj je odvisno zlasti od faze sprejemanja in izvajanja sistema za upravljanje nepravilnosti; zato poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja izvajanje sistema za upravljanje nepravilnosti v vseh državah, ki so upravičene do sredstev iz instrumenta; podpira Komisijo, ki je Hrvaško izrecno pozvala, naj v celoti uvede sistem za upravljanje nepravilnosti, kar pa se še ni zgodilo, čeprav sta bila zagotovljena usposabljanje in podpora; podpira tudi njen poziv Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, naj ta sistem uvede; ugotavlja, da je bilo v primerih, prijavljenih leta 2011, izterjanih 26 milijonov EUR;

| 65. | pozdravlja cilj Komisije, da bo Hrvaško in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo pri uvajanju sistema za upravljanje nepravilnosti podprla; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja cilj Komisije, da bo Hrvaško in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo pri uvajanju sistema za upravljanje nepravilnosti podprla;

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

| 66. | ponovno poudarja, da je treba še naprej povečevati neodvisnost, učinkovitost in uspešnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), vključno z neodvisnostjo in delovanjem nadzornega odbora urada OLAF; poziva OLAF in nadzorni odbor, naj sprejmeta ukrepe, da bi izboljšala delovne odnose, ki jih je poročilo odbora za EU v zgornjem domu britanskega parlamenta opisalo kot odkrito sovražne, zlasti zaradi pomanjkanja soglasja med udeleženci glede tega, kakšna je natančna narava vloge nadzornega odbora; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče s konstruktivnim prispevkom izboljšati komunikacijo in delovne odnose med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom; |
| --- | --- |

66.

ponovno poudarja, da je treba še naprej povečevati neodvisnost, učinkovitost in uspešnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), vključno z neodvisnostjo in delovanjem nadzornega odbora urada OLAF; poziva OLAF in nadzorni odbor, naj sprejmeta ukrepe, da bi izboljšala delovne odnose, ki jih je poročilo odbora za EU v zgornjem domu britanskega parlamenta opisalo kot odkrito sovražne, zlasti zaradi pomanjkanja soglasja med udeleženci glede tega, kakšna je natančna narava vloge nadzornega odbora; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče s konstruktivnim prispevkom izboljšati komunikacijo in delovne odnose med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom;

| 67. | pozdravlja napredek v pogajanjih o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 (COM(2011)0135); meni, da je treba to uredbo sprejeti v čim krajšem možnem času; je vseeno prepričan, da bi bilo treba glede na zadnje dogodke, povezane z uradom OLAF, in način, kako so potekale njegove preiskave, upoštevati priporočila nadzornega odbora v prilogi 3 k njegovemu letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012; meni, da je nesprejemljivo, da se nadzornemu odboru, organu, ki nadzira izvajanje postopkovnih jamstev, spoštovanje temeljnih pravic in spoštovanje notranjih pravil o preiskovalnih postopkih s strani osebja OLAF, pri zaprtih preiskavah v več primerih ni odobrilo neposrednega dostopa do dokumentacije, vključno s končnimi poročili o preiskavah, ki se posredujejo nacionalnim pravosodnim organom; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja napredek v pogajanjih o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 (COM(2011)0135); meni, da je treba to uredbo sprejeti v čim krajšem možnem času; je vseeno prepričan, da bi bilo treba glede na zadnje dogodke, povezane z uradom OLAF, in način, kako so potekale njegove preiskave, upoštevati priporočila nadzornega odbora v prilogi 3 k njegovemu letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012; meni, da je nesprejemljivo, da se nadzornemu odboru, organu, ki nadzira izvajanje postopkovnih jamstev, spoštovanje temeljnih pravic in spoštovanje notranjih pravil o preiskovalnih postopkih s strani osebja OLAF, pri zaprtih preiskavah v več primerih ni odobrilo neposrednega dostopa do dokumentacije, vključno s končnimi poročili o preiskavah, ki se posredujejo nacionalnim pravosodnim organom;

| 68. | ugotavlja, da bo omenjena reforma uradu OLAF med drugim omogočila, da sklepa upravne sporazume z ustreznimi organi držav nečlanic in mednarodnimi organizacijami, ter povečala njegove zmogljivosti za boj proti goljufijam na zunanjepolitičnih področjih EU; pozdravlja strategijo za boj proti goljufijam (COM(2011)0376), med drugim vključitev izboljšanih določb o boju proti goljufijam v programe porabe v novem večletnem finančnem okviru 2014–2020; kljub temu se z zaskrbljenostjo seznanja z ugotovitvami Komisije, da ni dovolj ukrepov, ki bi odvračali od kaznivih zlorab proračuna EU v državah članicah; pozdravlja predlog Komisije za obravnavanje tega problema in priporoča, da se čim bolj vključijo tudi države nečlanice, upravičenke do sredstev; |
| --- | --- |

68.

ugotavlja, da bo omenjena reforma uradu OLAF med drugim omogočila, da sklepa upravne sporazume z ustreznimi organi držav nečlanic in mednarodnimi organizacijami, ter povečala njegove zmogljivosti za boj proti goljufijam na zunanjepolitičnih področjih EU; pozdravlja strategijo za boj proti goljufijam (COM(2011)0376), med drugim vključitev izboljšanih določb o boju proti goljufijam v programe porabe v novem večletnem finančnem okviru 2014–2020; kljub temu se z zaskrbljenostjo seznanja z ugotovitvami Komisije, da ni dovolj ukrepov, ki bi odvračali od kaznivih zlorab proračuna EU v državah članicah; pozdravlja predlog Komisije za obravnavanje tega problema in priporoča, da se čim bolj vključijo tudi države nečlanice, upravičenke do sredstev;

| 69. | je seznanjen s pomisleki, ki jih je v poročilu o dejavnostih za leto 2012 izrazil nadzorni odbor urada OLAF, zlasti v zvezi z zadevo, ki je bila oktobra 2012 predana nacionalnim pravosodnim organom in je povzročila odstop člana Evropske komisije, kot je navedeno v odstavku 29 omenjenega poročila; meni, da bi morali pristojni pravosodni organi natančno preučiti te pomisleke; poudarja načelo spoštovanja zaupnosti in pomembnost političnega nevmešavanja pri vseh sodnih postopkih, ki potekajo; |
| --- | --- |

69.

je seznanjen s pomisleki, ki jih je v poročilu o dejavnostih za leto 2012 izrazil nadzorni odbor urada OLAF, zlasti v zvezi z zadevo, ki je bila oktobra 2012 predana nacionalnim pravosodnim organom in je povzročila odstop člana Evropske komisije, kot je navedeno v odstavku 29 omenjenega poročila; meni, da bi morali pristojni pravosodni organi natančno preučiti te pomisleke; poudarja načelo spoštovanja zaupnosti in pomembnost političnega nevmešavanja pri vseh sodnih postopkih, ki potekajo;

| 70. | je zelo zaskrbljen zaradi poročanja nadzornega odbora urada OLAF; meni, da je nesprejemljivo, da je urad OLAF uvedel preiskovalne ukrepe, ki presegajo ukrepe, izrecno navedene v členih 3 in 4 zdaj veljavne Uredbe (ES) št. 1073/1999 o Evropskem uradu za boj proti goljufijam, in ukrepe, ki jih vsebuje reformno besedilo; ugotavlja, da je med omenjenimi preiskovalnimi ukrepi tudi priprava vsebine telefonskega pogovora za tretjo osebo z osebo, ki je predmet preiskave, navzočnost med pogovorom, ki se snema, ter zahteva, naj nacionalni upravni organi uradu OLAF posredujejo informacije, ki jih nimajo v neposredni lasti in za katere se lahko šteje, da se nanašajo na pravico do zasebnega življenja in komunikacijske zasebnosti oziroma na naknadno uporabo, zbiranje in hranjenje tovrstnih informacij v uradu OLAF; |
| --- | --- |

70.

je zelo zaskrbljen zaradi poročanja nadzornega odbora urada OLAF; meni, da je nesprejemljivo, da je urad OLAF uvedel preiskovalne ukrepe, ki presegajo ukrepe, izrecno navedene v členih 3 in 4 zdaj veljavne Uredbe (ES) št. 1073/1999 o Evropskem uradu za boj proti goljufijam, in ukrepe, ki jih vsebuje reformno besedilo; ugotavlja, da je med omenjenimi preiskovalnimi ukrepi tudi priprava vsebine telefonskega pogovora za tretjo osebo z osebo, ki je predmet preiskave, navzočnost med pogovorom, ki se snema, ter zahteva, naj nacionalni upravni organi uradu OLAF posredujejo informacije, ki jih nimajo v neposredni lasti in za katere se lahko šteje, da se nanašajo na pravico do zasebnega življenja in komunikacijske zasebnosti oziroma na naknadno uporabo, zbiranje in hranjenje tovrstnih informacij v uradu OLAF;

| 71. | je pretresen, saj se uporaba takšnih metod v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice lahko šteje za „poseganje javnega organa“ v uveljavljanje pravice do spoštovanja „zasebnega življenja“, „dopisovanja“ in/ali „komunikacijske zasebnosti“, kar mora biti „v skladu z zakonom“ (člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki ustreza členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah); |
| --- | --- |

71.

je pretresen, saj se uporaba takšnih metod v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice lahko šteje za „poseganje javnega organa“ v uveljavljanje pravice do spoštovanja „zasebnega življenja“, „dopisovanja“ in/ali „komunikacijske zasebnosti“, kar mora biti „v skladu z zakonom“ (člen 7 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki ustreza členu 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah);

| 72. | poudarja, da v nobenem primeru ni mogoče sprejeti, da OLAF ali katera koli druga služba Komisije krši temeljne pravice; v zvezi s tem spominja na stališče, ki ga je nadzorni odbor urada OLAF izrazil v prilogi 3 poročila o dejavnostih za leto 2012, da je OLAF morda prekoračil preiskovalne ukrepe, izrecno navedene v členih 3 in 4 trenutno veljavne zakonodaje, saj je med drugim za tretjo osebo pripravil vsebino telefonskega pogovora s preiskovancem, med telefonskim pogovorom, ki se je snemal, pa je bil navzoč; pričakuje, da bo OLAF podal zadovoljivo razlago pravne podlage za preiskovalne ukrepe, kot je snemanje telefonskih pogovorov; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da v nobenem primeru ni mogoče sprejeti, da OLAF ali katera koli druga služba Komisije krši temeljne pravice; v zvezi s tem spominja na stališče, ki ga je nadzorni odbor urada OLAF izrazil v prilogi 3 poročila o dejavnostih za leto 2012, da je OLAF morda prekoračil preiskovalne ukrepe, izrecno navedene v členih 3 in 4 trenutno veljavne zakonodaje, saj je med drugim za tretjo osebo pripravil vsebino telefonskega pogovora s preiskovancem, med telefonskim pogovorom, ki se je snemal, pa je bil navzoč; pričakuje, da bo OLAF podal zadovoljivo razlago pravne podlage za preiskovalne ukrepe, kot je snemanje telefonskih pogovorov;

| 73. | pozdravlja izjavo iz poročila nadzornega odbora o dejavnostih za leto 2012 (odstavek 53), da je Sodišče vse ukrepe za razveljavitev sklepov urada OLAF razglasilo za nesprejemljive, varuh človekovih pravic pa ni ugotovil nikakršnih nepravilnosti; prav tako poudarja, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovil, da je OLAF v splošnem izpolnjeval predpise za varstvo podatkov, razen v enem primeru, ko je po mnenju nadzornika kršil pravico do varstva osebnih podatkov, saj je instituciji po nepotrebnem razkril identiteto prijavitelja; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja izjavo iz poročila nadzornega odbora o dejavnostih za leto 2012 (odstavek 53), da je Sodišče vse ukrepe za razveljavitev sklepov urada OLAF razglasilo za nesprejemljive, varuh človekovih pravic pa ni ugotovil nikakršnih nepravilnosti; prav tako poudarja, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovil, da je OLAF v splošnem izpolnjeval predpise za varstvo podatkov, razen v enem primeru, ko je po mnenju nadzornika kršil pravico do varstva osebnih podatkov, saj je instituciji po nepotrebnem razkril identiteto prijavitelja;

| 74. | je resno zaskrbljen zaradi ugotovitev nadzornega odbora, da urad OLAF ni uvedel predhodnega pregleda zakonitosti za preiskovalne ukrepe, razen za tiste, ki so izrecno našteti v njegovih navodilih za osebje v preiskovalnih postopkih (ISIP); ugotavlja, da to ogroža spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev udeleženih oseb; |
| --- | --- |

74.

je resno zaskrbljen zaradi ugotovitev nadzornega odbora, da urad OLAF ni uvedel predhodnega pregleda zakonitosti za preiskovalne ukrepe, razen za tiste, ki so izrecno našteti v njegovih navodilih za osebje v preiskovalnih postopkih (ISIP); ugotavlja, da to ogroža spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev udeleženih oseb;

| 75. | poziva OLAF, naj obvesti pristojni odbor Parlamenta o pravni podlagi, ki mu daje pooblastila, da sodeluje pri snemanju in se pripravlja na snemanje telefonskih pogovorov posameznikov brez njihovega predhodnega soglasja, vsebino pa uporablja za upravne preiskave; ponovno poziva OLAF, naj Parlamentu v skladu s podobno zahtevo Sveta posreduje pravno analizo zakonitosti teh dejavnosti v državah članicah; |
| --- | --- |

75.

poziva OLAF, naj obvesti pristojni odbor Parlamenta o pravni podlagi, ki mu daje pooblastila, da sodeluje pri snemanju in se pripravlja na snemanje telefonskih pogovorov posameznikov brez njihovega predhodnega soglasja, vsebino pa uporablja za upravne preiskave; ponovno poziva OLAF, naj Parlamentu v skladu s podobno zahtevo Sveta posreduje pravno analizo zakonitosti teh dejavnosti v državah članicah;

| 76. | ugotavlja, da lahko kršitve bistvenih postopkovnih zahtev med pripravljalnimi preiskavami vplivajo na zakonitost končne odločitve, sprejete na osnovi preiskav urada OLAF; ocenjuje, da je to lahko zelo tvegano, saj bi kršitve na ta način imele za posledico pravno odgovornost Komisije; poziva urad OLAF, naj to pomanjkljivost nemudoma odpravi, tako da izvajanje predhodnega preverjanja v ustreznem časovnem okviru zaupa ustrezno usposobljenim sodnim izvedencem; |
| --- | --- |

76.

ugotavlja, da lahko kršitve bistvenih postopkovnih zahtev med pripravljalnimi preiskavami vplivajo na zakonitost končne odločitve, sprejete na osnovi preiskav urada OLAF; ocenjuje, da je to lahko zelo tvegano, saj bi kršitve na ta način imele za posledico pravno odgovornost Komisije; poziva urad OLAF, naj to pomanjkljivost nemudoma odpravi, tako da izvajanje predhodnega preverjanja v ustreznem časovnem okviru zaupa ustrezno usposobljenim sodnim izvedencem;

| 77. | meni, da je neposredna udeležba generalnega direktorja urada OLAF v nekaterih preiskovalnih nalogah, med drugim pogovorih s pričami, nesprejemljiva; opozarja, da se generalni direktor s tem podaja v navzkrižje interesov, saj je v skladu s členom 90a kadrovskih predpisov in členom 23 ISIP pristojen za sprejemanje pritožb proti preiskavam urada OLAF in odloča, ali se bodo sprejeli ustrezni ukrepi zaradi kršitev spoštovanja postopkovnih jamstev ali ne; poziva generalnega direktorja urada OLAF, naj se v prihodnje vzdrži neposredne vpletenosti v preiskovalne naloge; |
| --- | --- |

77.

meni, da je neposredna udeležba generalnega direktorja urada OLAF v nekaterih preiskovalnih nalogah, med drugim pogovorih s pričami, nesprejemljiva; opozarja, da se generalni direktor s tem podaja v navzkrižje interesov, saj je v skladu s členom 90a kadrovskih predpisov in členom 23 ISIP pristojen za sprejemanje pritožb proti preiskavam urada OLAF in odloča, ali se bodo sprejeli ustrezni ukrepi zaradi kršitev spoštovanja postopkovnih jamstev ali ne; poziva generalnega direktorja urada OLAF, naj se v prihodnje vzdrži neposredne vpletenosti v preiskovalne naloge;

| 78. | je zaskrbljen, da urad OLAF ni vedno temeljito ocenjeval prejetih informacij v zvezi s pojmom dovolj resnega suma; meni, da je to ocenjevanje nujno za zaščito in utrditev neodvisnosti urada OLAF v razmerju z institucijami, organi, službami in agencijami ter vladami, kadar je eden od teh izvor suma; |
| --- | --- |

78.

je zaskrbljen, da urad OLAF ni vedno temeljito ocenjeval prejetih informacij v zvezi s pojmom dovolj resnega suma; meni, da je to ocenjevanje nujno za zaščito in utrditev neodvisnosti urada OLAF v razmerju z institucijami, organi, službami in agencijami ter vladami, kadar je eden od teh izvor suma;

| 79. | meni, da bi urad OLAF moral vedno obvestiti nadzorni odbor, kadar prejme pritožbo v zvezi s temeljnimi pravicami in postopkovnimi jamstvi; |
| --- | --- |

79.

meni, da bi urad OLAF moral vedno obvestiti nadzorni odbor, kadar prejme pritožbo v zvezi s temeljnimi pravicami in postopkovnimi jamstvi;

| 80. | pričakuje nadaljnje informacije o točkah, omenjenih v letnem poročilu nadzornega odbora; poziva k popolni preglednosti v vseh omenjenih točkah; |
| --- | --- |

80.

pričakuje nadaljnje informacije o točkah, omenjenih v letnem poročilu nadzornega odbora; poziva k popolni preglednosti v vseh omenjenih točkah;

| 81. | obžaluje, da so države članice med letoma 2006 in 2011 po preiskavah urada OLAF sodno ukrepale v samo 46 % primerov; meni, da to ne zadošča, in znova poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito in pravočasno izvajanje priporočil urada OLAF, ki jih slednji izda po preučitvi primerov; |
| --- | --- |

81.

obžaluje, da so države članice med letoma 2006 in 2011 po preiskavah urada OLAF sodno ukrepale v samo 46 % primerov; meni, da to ne zadošča, in znova poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo učinkovito in pravočasno izvajanje priporočil urada OLAF, ki jih slednji izda po preučitvi primerov;

| 82. | meni, da bi morale države članice letno poročati o usodi primerov, ki jih OLAF posreduje njihovim pravosodnim organom, tudi o kazenskih in denarnih sankcijah, predvidenih za te primere; |
| --- | --- |

82.

meni, da bi morale države članice letno poročati o usodi primerov, ki jih OLAF posreduje njihovim pravosodnim organom, tudi o kazenskih in denarnih sankcijah, predvidenih za te primere;

| 83. | je zaskrbljen zaradi pripomb v letnem poročilu nadzornega odbora, v katerih piše, da ni podatkov o izvajanju priporočil urada OLAF v državah članicah; meni, da je takšno stanje nezadovoljivo, in poziva urad OLAF, naj poskrbi, da bodo države članice posredovale ustrezne in podrobne podatke o izvajanju priporočil urada OLAF in da bo Evropski parlament o tem redno obveščen; |
| --- | --- |

83.

je zaskrbljen zaradi pripomb v letnem poročilu nadzornega odbora, v katerih piše, da ni podatkov o izvajanju priporočil urada OLAF v državah članicah; meni, da je takšno stanje nezadovoljivo, in poziva urad OLAF, naj poskrbi, da bodo države članice posredovale ustrezne in podrobne podatke o izvajanju priporočil urada OLAF in da bo Evropski parlament o tem redno obveščen;

| 84. | je seznanjen, da je bilo po preiskavah urada OLAF leta 2011 izterjanih 691,4 milijona EUR, od česar je 389 milijonov EUR povezanih z enim samim primerom v Kalabriji v Italiji v sklopu programov strukturnih skladov za financiranje gradnje cest; |
| --- | --- |

84.

je seznanjen, da je bilo po preiskavah urada OLAF leta 2011 izterjanih 691,4 milijona EUR, od česar je 389 milijonov EUR povezanih z enim samim primerom v Kalabriji v Italiji v sklopu programov strukturnih skladov za financiranje gradnje cest;

| 85. | poziva, naj se države članice obveščajo o morebitnih goljufijah in nepravilnostih, ki imajo manjši finančni učinek, na primer na področjih, kot so carina (kjer urad OLAF ukrepa šele, ko je dosežen prag 1 milijona EUR) in strukturni skladi (kjer je ta prag 500 000 EUR), ter naj se jim zagotovijo informacije in priložnost, da uporabijo nacionalne postopke za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

85.

poziva, naj se države članice obveščajo o morebitnih goljufijah in nepravilnostih, ki imajo manjši finančni učinek, na primer na področjih, kot so carina (kjer urad OLAF ukrepa šele, ko je dosežen prag 1 milijona EUR) in strukturni skladi (kjer je ta prag 500 000 EUR), ter naj se jim zagotovijo informacije in priložnost, da uporabijo nacionalne postopke za boj proti goljufijam;

| 86. | je močno zaskrbljen nad učinkovitostjo in notranjim delovanjem urada OLAF in meni, da je, kadar gre za denar evropskih davkoplačevalcev, močan in dobro voden urad OLAF bistvenega pomena pri boju proti goljufijam in korupciji; zato poziva Komisijo, naj v sodelovanju s pristojnim odborom Parlamenta in potem, ko odgovori na njegova vprašanja, analizira zakonitost dejavnosti urada OLAF, sprejme vse potrebne ukrepe, da bi izboljšala njegovo upravljanje, ter pred koncem leta 2013 pripravi praktične rešitve, s katerimi bi odpravila pomanjkljivosti; poziva Komisijo in Svet, naj medtem zaustavita vse razprave in odločitve o ustanovitvi evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

86.

je močno zaskrbljen nad učinkovitostjo in notranjim delovanjem urada OLAF in meni, da je, kadar gre za denar evropskih davkoplačevalcev, močan in dobro voden urad OLAF bistvenega pomena pri boju proti goljufijam in korupciji; zato poziva Komisijo, naj v sodelovanju s pristojnim odborom Parlamenta in potem, ko odgovori na njegova vprašanja, analizira zakonitost dejavnosti urada OLAF, sprejme vse potrebne ukrepe, da bi izboljšala njegovo upravljanje, ter pred koncem leta 2013 pripravi praktične rešitve, s katerimi bi odpravila pomanjkljivosti; poziva Komisijo in Svet, naj medtem zaustavita vse razprave in odločitve o ustanovitvi evropskega javnega tožilstva;

Pobude Komisije na področju boja proti goljufijam

| 87. | pozdravlja dejstvo, da Komisija na zahtevo Parlamenta razvija metodologijo za merjenje stroškov korupcije v javnem naročanju v zvezi s sredstvi EU; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja dejstvo, da Komisija na zahtevo Parlamenta razvija metodologijo za merjenje stroškov korupcije v javnem naročanju v zvezi s sredstvi EU;

| 88. | pozdravlja pobudo iz delovnega programa Komisije za leto 2012 za boljšo zaščito finančnih interesov Evropske unije ter sporočilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije s kazensko zakonodajo in upravnimi preiskavami; poudarja, da je namen te pobude zaostriti sankcije proti kriminalnim dejavnostim, vključno s korupcijo, in okrepiti finančno zaščito Evropske unije; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja pobudo iz delovnega programa Komisije za leto 2012 za boljšo zaščito finančnih interesov Evropske unije ter sporočilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije s kazensko zakonodajo in upravnimi preiskavami; poudarja, da je namen te pobude zaostriti sankcije proti kriminalnim dejavnostim, vključno s korupcijo, in okrepiti finančno zaščito Evropske unije;

| 89. | pozdravlja novo strategijo Komisije za boj proti goljufijam (COM(2011)0376) in interni akcijski načrt za njeno izvajanje (SEC(2011)0787), sprejet junija 2011, ki naj bi prispevala k preprečevanju in odkrivanju goljufij na ravni EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poroča o strategijah za preprečevanje goljufij, ki jih je uvedel posamezen generalni direktorat, in jih oceni; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja novo strategijo Komisije za boj proti goljufijam (COM(2011)0376) in interni akcijski načrt za njeno izvajanje (SEC(2011)0787), sprejet junija 2011, ki naj bi prispevala k preprečevanju in odkrivanju goljufij na ravni EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poroča o strategijah za preprečevanje goljufij, ki jih je uvedel posamezen generalni direktorat, in jih oceni;

| 90. | pozdravlja predlog Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2012)0363), ki naj bi nadomestila konvencijo o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti in protokole, ki so ji priloženi; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja predlog Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2012)0363), ki naj bi nadomestila konvencijo o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti in protokole, ki so ji priloženi;

| 91. | še zlasti pozdravlja dejstvo, da opredelitev finančnih interesov Unije v predlogu omenjene direktive vključuje DDV, v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije (16), ki je potrdilo, da obstaja neposredna povezava med pobiranjem DDV po upoštevni zakonodaji Unije na eni strani in razpoložljivostjo prihodkov iz tega naslova za proračun Unije na drugi strani, saj lahko vsaka vrzel pri pobiranju prvega povzroči zmanjšanje drugih; |
| --- | --- |

91.

še zlasti pozdravlja dejstvo, da opredelitev finančnih interesov Unije v predlogu omenjene direktive vključuje DDV, v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije (16), ki je potrdilo, da obstaja neposredna povezava med pobiranjem DDV po upoštevni zakonodaji Unije na eni strani in razpoložljivostjo prihodkov iz tega naslova za proračun Unije na drugi strani, saj lahko vsaka vrzel pri pobiranju prvega povzroči zmanjšanje drugih;

| 92. | pozdravlja predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914), ki bo nasledil program Herkul II, katerega vmesna ocena je potrdila njegovo dodano vrednost; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Herkul III za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (COM(2011)0914), ki bo nasledil program Herkul II, katerega vmesna ocena je potrdila njegovo dodano vrednost;

| 93. | ugotavlja, da Komisija sprejema številne pozitivne pobude, vendar je večina politik za preprečevanje korupcije, ki se trenutno izvajajo, pasivnih; poziva generalne direktorate Komisije, naj na svojih področjih izboljšajo ukrepe za preprečevanje goljufij; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da Komisija sprejema številne pozitivne pobude, vendar je večina politik za preprečevanje korupcije, ki se trenutno izvajajo, pasivnih; poziva generalne direktorate Komisije, naj na svojih področjih izboljšajo ukrepe za preprečevanje goljufij;

| 94. | pričakuje, da bo Komisija junija 2013, kot je napovedala, predstavila zakonodajni predlog o ustanovitvi evropskega javnega tožilstva, odgovornega za preiskovanje, pregon in sojenje tistim, ki škodujejo sredstvom, ki jih upravlja EU oziroma se upravljajo v njenem imenu; |
| --- | --- |

94.

pričakuje, da bo Komisija junija 2013, kot je napovedala, predstavila zakonodajni predlog o ustanovitvi evropskega javnega tožilstva, odgovornega za preiskovanje, pregon in sojenje tistim, ki škodujejo sredstvom, ki jih upravlja EU oziroma se upravljajo v njenem imenu;

o

o o

| 95. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF. |
| --- | --- |

95.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf

(3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

(4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(1)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0196.

(3)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

(4)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.

(5)  Evropski parlament, študija o odvračanju goljufij s sredstvi EU prek preiskovalnega novinarstva v EU-27, 2012, str. 71.

(6)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 40.

(7)  Poročilo urada OLAF za leto 2011, tabela 6, str. 22.

(8)  Študija o razlikah med uspešnostjo uprav držav članic pri zbiranju tradicionalnih lastnih sredstev Evropske unije, ki jo je naročil Parlament.

(9)  Letno poročilo Računskega sodišča za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori institucij.

(10)  Mreža za hitro izmenjavo ciljnih informacij med državami članicami, vzpostavljena na osnovi Uredbe (EU) št. 904/2010.

(11)  Študija Evropskega parlamenta: „Roadmap to Digital Single Market“, na voljo na naslovu: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf

(12)  Postopek, ki ga uvozniki uporabljajo za oprostitev plačila DDV, kadar bo uvoženo blago prepeljano v drugo državo članico, in po katerem se DDV plača v namembni državi članici.

(13)  Od tega je 1 800 milijonov EUR izgub nastalo v izbranih sedmih državah članicah, 400 milijonov pa v 21 državah članicah, kamor je bilo namenjeno uvoženo blago iz vzorca.

(14)  Odgovori komisarja Šemete na vprašalnik odbora CONT so na voljo na naslovu: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone.

(15)  Posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (CRIM) 2012–2013, tematski prispevek o kaznivih dejanjih korupcije: Področja sistemske korupcije v javni upravi držav članic in ukrepi za obvladovanje njegovega negativnega vpliva na EU, november 2012, str. 2.

(16)  Sodba z dne 15. novembra 2011 v zadevi C-539/09, Komisija proti Nemčiji (UL C 25, 28.1.2012, str. 5).

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Integriran okvir notranje kontrole

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o integriranem okviru notranje kontrole (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti) (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005)0252),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2006)0009),

| — | ob upoštevanju prvega polletnega poročila o rezultatih uresničevanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole, objavljenega dne 19. julija 2006 (SEC(2006)1009), v skladu z zahtevo Parlamenta, izraženo v resoluciji o razrešnici za proračunsko leto 2004 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega polletnega poročila o rezultatih uresničevanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole, objavljenega dne 19. julija 2006 (SEC(2006)1009), v skladu z zahtevo Parlamenta, izraženo v resoluciji o razrešnici za proračunsko leto 2004 (2),

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila o napredku, ki ga je Komisija objavila marca 2007 (COM(2007)0086) in v katerem poroča o napredku ter naznanja nekatere dodatne ukrepe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila o napredku, ki ga je Komisija objavila marca 2007 (COM(2007)0086) in v katerem poroča o napredku ter naznanja nekatere dodatne ukrepe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije iz februarja 2008 (COM(2008)0110) in delovnega dokumenta Komisije (SEC(2008)0259), priloženega temu sporočilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije iz februarja 2008 (COM(2008)0110) in delovnega dokumenta Komisije (SEC(2008)0259), priloženega temu sporočilu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije iz februarja 2009 o poročilu o učinku Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije iz februarja 2009 o poročilu o učinku Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2009)0043),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0189/2013),

| A. | ker Komisija v skladu s členom 317 PDEU izvršuje proračun na lastno odgovornost v sodelovanju z državami članicami, pri čemer upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

A.

ker Komisija v skladu s členom 317 PDEU izvršuje proračun na lastno odgovornost v sodelovanju z državami članicami, pri čemer upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja;

| B. | ker Komisija v skladu s pogodbo nosi končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije, čeprav imajo pri tem ogromno odgovornost države članice, saj v okviru sistema deljenega upravljanja porabijo 80 % sredstev iz proračuna; |
| --- | --- |

B.

ker Komisija v skladu s pogodbo nosi končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije, čeprav imajo pri tem ogromno odgovornost države članice, saj v okviru sistema deljenega upravljanja porabijo 80 % sredstev iz proračuna;

| C. | ker je načelo učinkovitega notranjega nadzora eno od proračunskih načel finančne uredbe od njene spremembe z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006, kot je v zgoraj navedenem akcijskem načrtu predlagala Komisija; |
| --- | --- |

C.

ker je načelo učinkovitega notranjega nadzora eno od proračunskih načel finančne uredbe od njene spremembe z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006, kot je v zgoraj navedenem akcijskem načrtu predlagala Komisija;

| D. | ker je najboljši način, da Komisija pokaže svojo resnično zavezanost preglednosti in dobremu finančnemu poslovodenju ta, da po svojih najboljših močeh podpira pobude za izboljšanje kakovosti finančnega poslovodenja, da bi od Evropskega računskega sodišča (ECA) pridobila pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS (3)); |
| --- | --- |

D.

ker je najboljši način, da Komisija pokaže svojo resnično zavezanost preglednosti in dobremu finančnemu poslovodenju ta, da po svojih najboljših močeh podpira pobude za izboljšanje kakovosti finančnega poslovodenja, da bi od Evropskega računskega sodišča (ECA) pridobila pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS (3));

| E. | ker morajo vse institucije in države članice sodelovati, da bi ponovno vzpostavile zaupanje evropskih državljanov v finančno učinkovitost Unije; |
| --- | --- |

E.

ker morajo vse institucije in države članice sodelovati, da bi ponovno vzpostavile zaupanje evropskih državljanov v finančno učinkovitost Unije;

| F. | ker je Komisija v podporo strateškemu cilju, da bi od Evropskega računskega sodišča prejela pozitivno izjavo o zanesljivosti, januarja 2006 sprejela akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole („akcijski načrt“), ki temelji na priporočilih Evropskega računskega sodišča (4), resoluciji Parlamenta o razrešnici za proračunsko leto 2003 (5) ter sklepih Ekonomsko-finančnega sveta z dne 8. novembra 2005; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija v podporo strateškemu cilju, da bi od Evropskega računskega sodišča prejela pozitivno izjavo o zanesljivosti, januarja 2006 sprejela akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole („akcijski načrt“), ki temelji na priporočilih Evropskega računskega sodišča (4), resoluciji Parlamenta o razrešnici za proračunsko leto 2003 (5) ter sklepih Ekonomsko-finančnega sveta z dne 8. novembra 2005;

| G. | ker je akcijski načrt obravnaval vrzeli v takratnih nadzornih strukturah Komisije in opredelil 16 področij, na katerih bi bilo treba ukrepati do konca leta 2007, pri tem pa upošteval, da mora biti izboljšanje finančnega poslovodenja v Uniji podprto z natančnim spremljanjem kontrol v Komisiji in državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker je akcijski načrt obravnaval vrzeli v takratnih nadzornih strukturah Komisije in opredelil 16 področij, na katerih bi bilo treba ukrepati do konca leta 2007, pri tem pa upošteval, da mora biti izboljšanje finančnega poslovodenja v Uniji podprto z natančnim spremljanjem kontrol v Komisiji in državah članicah;

Izvajanje akcijskega načrta

| 1. | poudarja, da je treba napredek pri doseganju ciljev akcijskega načrta meriti ne le z doseganjem posameznega ukrepa, ampak tudi z učinki le-tega na zmanjšanje napak pri z izkazi povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba napredek pri doseganju ciljev akcijskega načrta meriti ne le z doseganjem posameznega ukrepa, ampak tudi z učinki le-tega na zmanjšanje napak pri z izkazi povezanih transakcijah;

| 2. | ugotavlja, da je Komisija sama v začetku leta 2009 izjavila, da je akcijski načrt v celoti uresničen, čeprav treh od prvotnih 16 ukrepov ni bilo mogoče izvesti ali pa je bilo delo opravljeno na drug način; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je Komisija sama v začetku leta 2009 izjavila, da je akcijski načrt v celoti uresničen, čeprav treh od prvotnih 16 ukrepov ni bilo mogoče izvesti ali pa je bilo delo opravljeno na drug način;

| 3. | zlasti poudarja, da člen 32 nove finančne uredbe uvaja načelo uspešne in učinkovite notranje kontrole, člen 33 iste uredbe pa določa, da bo Komisija ob predložitvi spremenjenih ali novih predlogov odhodkov ocenila stroške in koristi sistemov kontrole ter tveganje za napake; |
| --- | --- |

3.

zlasti poudarja, da člen 32 nove finančne uredbe uvaja načelo uspešne in učinkovite notranje kontrole, člen 33 iste uredbe pa določa, da bo Komisija ob predložitvi spremenjenih ali novih predlogov odhodkov ocenila stroške in koristi sistemov kontrole ter tveganje za napake;

| 4. | navaja tudi, da je bila v zvezi s pojmom „dopustne stopnje tveganja“ sprejeta odločitev, da se ta ukrep uresniči z opredelitvijo pojma „preostalo tveganje za napake“; |
| --- | --- |

4.

navaja tudi, da je bila v zvezi s pojmom „dopustne stopnje tveganja“ sprejeta odločitev, da se ta ukrep uresniči z opredelitvijo pojma „preostalo tveganje za napake“;

| 5. | obžaluje dejstvo, da poenostavitev zakonodaje za obdobje 2007–2013 ni bila tako obsežna, kot je bilo upati; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da poenostavitev zakonodaje za obdobje 2007–2013 ni bila tako obsežna, kot je bilo upati;

| 6. | obžaluje dejstvo, da zaveza Komisije doseganju povsem pozitivne izjave o zanesljivosti ni bila uresničena, in zlasti opozarja, da je Evropsko računsko sodišče v svojem poročilu in izjavi o zanesljivosti za leto 2011 zaključilo, da pri skupnih plačilih prihaja do pomembnih napak, ter ocenilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi na splošno samo delno učinkoviti; |
| --- | --- |

6.

obžaluje dejstvo, da zaveza Komisije doseganju povsem pozitivne izjave o zanesljivosti ni bila uresničena, in zlasti opozarja, da je Evropsko računsko sodišče v svojem poročilu in izjavi o zanesljivosti za leto 2011 zaključilo, da pri skupnih plačilih prihaja do pomembnih napak, ter ocenilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi na splošno samo delno učinkoviti;

| 7. | opozarja, da se je skupna stopnja napak pri z izkazi povezanih transakcijah v letu 2010 povečala s 3,3 % na 3,7 % , leta 2011 pa dosegla 3,9 %; obžaluje preobrat v pozitivnem trendu, ki se je zgodil v zadnjih letih, in izraža bojazen, da se bo stopnja napak v prihodnjih letih še povečala; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da se je skupna stopnja napak pri z izkazi povezanih transakcijah v letu 2010 povečala s 3,3 % na 3,7 % , leta 2011 pa dosegla 3,9 %; obžaluje preobrat v pozitivnem trendu, ki se je zgodil v zadnjih letih, in izraža bojazen, da se bo stopnja napak v prihodnjih letih še povečala;

| 8. | ugotavlja, da je Komisija ohranila cilj pridobiti pozitivno izjavo o zanesljivosti, medtem ko je Parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2011 globoko obžaloval dejstvo, da pri plačilih še vedno prihaja do pomembnih napak; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je Komisija ohranila cilj pridobiti pozitivno izjavo o zanesljivosti, medtem ko je Parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2011 globoko obžaloval dejstvo, da pri plačilih še vedno prihaja do pomembnih napak;

| 9. | poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se vzpostavi trend doslednega zmanjševanja stopnje napak; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da se vzpostavi trend doslednega zmanjševanja stopnje napak;

Kaj je narobe?

| 10. | se strinja z Računskim sodiščem in Komisijo (6) kar zadeva dejstvo, da shema enotne revizije ne deluje in da sistemi kontrole, ki so jih vzpostavile države članice, ne delujejo v skladu s svojimi celotnimi možnostmi; |
| --- | --- |

10.

se strinja z Računskim sodiščem in Komisijo (6) kar zadeva dejstvo, da shema enotne revizije ne deluje in da sistemi kontrole, ki so jih vzpostavile države članice, ne delujejo v skladu s svojimi celotnimi možnostmi;

| 11. | v zvezi s tem opominja, da so imeli organi držav članic leta 2011 o več kot 60 % napak, ki jih je na področju regionalne politike ugotovilo Evropsko računsko sodišče, dovolj informacij, da bi nekatere napake ugotovili in popravili, preden so Komisijo zaprosili za vračilo; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem opominja, da so imeli organi držav članic leta 2011 o več kot 60 % napak, ki jih je na področju regionalne politike ugotovilo Evropsko računsko sodišče, dovolj informacij, da bi nekatere napake ugotovili in popravili, preden so Komisijo zaprosili za vračilo;

| 12. | v zvezi s tem se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da pregledi na prvi stopnji– sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah – niso dovolj; zaradi česar prihaja do precejšnje obremenitve z znižanjem stopnje napak; |
| --- | --- |

12.

v zvezi s tem se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da pregledi na prvi stopnji– sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah – niso dovolj; zaradi česar prihaja do precejšnje obremenitve z znižanjem stopnje napak;

| 13. | opozarja, da zapletena in nepregledna pravila ovirajo izvajanje in revidiranje programov; je zaskrbljen, ker bi to lahko vodilo v visoko število napak in pomenilo priložnosti za goljufijo; zato je tudi zaskrbljen, da bi vse bolj zapletena pravila na nacionalni ali regionalni ravni (t. i. gold plating) povzročila še več težav pri pravnem izvajanju proračuna Unije in nepotrebno povečanje stopnje napak; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da zapletena in nepregledna pravila ovirajo izvajanje in revidiranje programov; je zaskrbljen, ker bi to lahko vodilo v visoko število napak in pomenilo priložnosti za goljufijo; zato je tudi zaskrbljen, da bi vse bolj zapletena pravila na nacionalni ali regionalni ravni (t. i. gold plating) povzročila še več težav pri pravnem izvajanju proračuna Unije in nepotrebno povečanje stopnje napak;

| 14. | ugotavlja, da se Komisija ne more v celoti zanašati na ugotovitve nacionalnih revizijskih organov v državah članicah; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se Komisija ne more v celoti zanašati na ugotovitve nacionalnih revizijskih organov v državah članicah;

| 15. | ugotavlja, da obstaja bistveno odstopanje med Evropskim računskim sodiščem, ki pri revizijah za DAS uporablja enoletni pristop, in Komisijo, ki pri izvajanju proračuna uporablja večletni pristop; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da obstaja bistveno odstopanje med Evropskim računskim sodiščem, ki pri revizijah za DAS uporablja enoletni pristop, in Komisijo, ki pri izvajanju proračuna uporablja večletni pristop;

Kaj je treba storiti?

| 16. | poziva Komisijo, naj strogo uporablja člen 32(5) nove finančne uredbe, če je stopnja napak nenehno visoka, in nato poišče slabosti v sistemih kontrole, analizira stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov ter ustrezno ukrepa oziroma predlaga ukrepe v zvezi s poenostavitvijo, izboljšanjem sistemov kontrole in preoblikovanjem programov ali sistemov izvedbe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj strogo uporablja člen 32(5) nove finančne uredbe, če je stopnja napak nenehno visoka, in nato poišče slabosti v sistemih kontrole, analizira stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov ter ustrezno ukrepa oziroma predlaga ukrepe v zvezi s poenostavitvijo, izboljšanjem sistemov kontrole in preoblikovanjem programov ali sistemov izvedbe;

| 17. | poziva države članice, naj okrepijo svoje nadzorne in kontrolne sisteme ter zlasti zagotovijo zanesljivost svojih kazalnikov in statističnih podatkov; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj okrepijo svoje nadzorne in kontrolne sisteme ter zlasti zagotovijo zanesljivost svojih kazalnikov in statističnih podatkov;

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče za leti 2010 in 2011 na področju regionalne politike ugotovilo, da se Komisija ne more povsem zanesti na delo nacionalnih revizijskih organov, ter poziva države članice, naj to stanje izboljšajo; |
| --- | --- |

18.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče za leti 2010 in 2011 na področju regionalne politike ugotovilo, da se Komisija ne more povsem zanesti na delo nacionalnih revizijskih organov, ter poziva države članice, naj to stanje izboljšajo;

| 19. | poziva države članice, naj prevzamejo polno odgovornost za svoje računovodske izkaze in Komisiji posredujejo zanesljive podatke z uporabo nacionalnih izjav o upravljanju, podpisanih na ustrezni politični ravni; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj prevzamejo polno odgovornost za svoje računovodske izkaze in Komisiji posredujejo zanesljive podatke z uporabo nacionalnih izjav o upravljanju, podpisanih na ustrezni politični ravni;

| 20. | poziva Komisijo, naj države članice motivira za sodelovanje, da bi s pomočjo ustreznih spodbud ali s pomočjo strogih kazni ali ustavitve toka plačil zagotovili, da se davkoplačevalska sredstva uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; poudarja, da bi to pomagalo obnoviti zaupanje državljanov EU v Unijo in njene institucije; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj države članice motivira za sodelovanje, da bi s pomočjo ustreznih spodbud ali s pomočjo strogih kazni ali ustavitve toka plačil zagotovili, da se davkoplačevalska sredstva uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; poudarja, da bi to pomagalo obnoviti zaupanje državljanov EU v Unijo in njene institucije;

| 21. | poziva Komisijo, naj uskladi vse postopke znotraj svojih oddelkov; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj uskladi vse postopke znotraj svojih oddelkov;

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi bile lahko slabosti pri delu nacionalnih organov, ki jih je odkrilo Evropsko računsko sodišče, tudi posledica pomanjkljivosti in navzkrižja interesov znotraj samega sistema deljenega upravljanja (7), saj morajo biti nacionalni revizijski organi učinkoviti, da bi jim Komisija podelila status enotne revizije, hkrati pa mora biti ugotovljena stopnja napak nižja od 2 %, kar bi lahko bila spodbuda za nezadostno poročanje o nepravilnostih; |
| --- | --- |

22.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi bile lahko slabosti pri delu nacionalnih organov, ki jih je odkrilo Evropsko računsko sodišče, tudi posledica pomanjkljivosti in navzkrižja interesov znotraj samega sistema deljenega upravljanja (7), saj morajo biti nacionalni revizijski organi učinkoviti, da bi jim Komisija podelila status enotne revizije, hkrati pa mora biti ugotovljena stopnja napak nižja od 2 %, kar bi lahko bila spodbuda za nezadostno poročanje o nepravilnostih;

| 23. | zato poziva Komisijo, naj bo strožja pri potrjevanju nacionalnih organov za upravljanje in revizijo ter naj vzpostavi ustrezne spodbude in učinkovit sistem sankcioniranja; |
| --- | --- |

23.

zato poziva Komisijo, naj bo strožja pri potrjevanju nacionalnih organov za upravljanje in revizijo ter naj vzpostavi ustrezne spodbude in učinkovit sistem sankcioniranja;

| 24. | zato v skladu s členom 287(3) PDEU poziva, da nacionalni revizijski organi in Evropsko računsko sodišče okrepijo sodelovanje na področju revidiranja deljenega upravljanja; |
| --- | --- |

24.

zato v skladu s členom 287(3) PDEU poziva, da nacionalni revizijski organi in Evropsko računsko sodišče okrepijo sodelovanje na področju revidiranja deljenega upravljanja;

| 25. | poziva ustrezne institucije EU, naj ocenijo, ali je določitev stopnje napak na ravni 2 % ustrezna in dosegljiva za vsa področja politike EU; |
| --- | --- |

25.

poziva ustrezne institucije EU, naj ocenijo, ali je določitev stopnje napak na ravni 2 % ustrezna in dosegljiva za vsa področja politike EU;

| 26. | glede na to močno dvomi v korist izjave o zanesljivosti, saj zaradi zapletenosti izvrševanja proračuna na področju skupnega upravljanja obstaja tudi skupna odgovornost za zakonitost in pravilnost upravljanja proračuna med Komisijo in državami članicami ter med Komisijo in regionalnimi upravami, medtem celotno politično odgovornost še vedno nosi le Komisija; |
| --- | --- |

26.

glede na to močno dvomi v korist izjave o zanesljivosti, saj zaradi zapletenosti izvrševanja proračuna na področju skupnega upravljanja obstaja tudi skupna odgovornost za zakonitost in pravilnost upravljanja proračuna med Komisijo in državami članicami ter med Komisijo in regionalnimi upravami, medtem celotno politično odgovornost še vedno nosi le Komisija;

| 27. | zato meni, da bi morali v okviru prihodnjega pregleda in morebitnih sprememb pogodbe o EU, ponovno premisliti o konceptu izjave o zanesljivosti; |
| --- | --- |

27.

zato meni, da bi morali v okviru prihodnjega pregleda in morebitnih sprememb pogodbe o EU, ponovno premisliti o konceptu izjave o zanesljivosti;

Spremljanje razrešnice Komisiji za leto 2011

| 28. | ponovno poziva države članice, naj izdajo nacionalne izjave o upravljanju na ustrezni politični ravni, in poziva Komisijo, naj izdela predlogo za takšne izjave; |
| --- | --- |

28.

ponovno poziva države članice, naj izdajo nacionalne izjave o upravljanju na ustrezni politični ravni, in poziva Komisijo, naj izdela predlogo za takšne izjave;

| 29. | meni, da je treba načelo obvezne nacionalne izjave o upravljanju vključiti v medinstitucionalni sporazum, ki je priložen sklepu o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba načelo obvezne nacionalne izjave o upravljanju vključiti v medinstitucionalni sporazum, ki je priložen sklepu o večletnem finančnem okviru;

| 30. | opozarja, da bo nadaljnja odsotnost verodostojnega sistema nacionalnih izjav še naprej ogrožala zaupanje državljanov EU v makro upravljalce in upravljalce sredstev EU (8); |
| --- | --- |

30.

opozarja, da bo nadaljnja odsotnost verodostojnega sistema nacionalnih izjav še naprej ogrožala zaupanje državljanov EU v makro upravljalce in upravljalce sredstev EU (8);

| 31. | opominja, da je namen prvih treh prednostnih ukrepov, ki jih je Parlament zahteval od Komisije, ko je podelil razrešnico za leto 2011, utreti pot do nadaljnjega napredka pri vprašanju pozitivne izjave o zanesljivosti; |
| --- | --- |

31.

opominja, da je namen prvih treh prednostnih ukrepov, ki jih je Parlament zahteval od Komisije, ko je podelil razrešnico za leto 2011, utreti pot do nadaljnjega napredka pri vprašanju pozitivne izjave o zanesljivosti;

| 32. | zlasti opozarja, da bi Komisija morala vsako leto, prvič pa septembra 2013, sprejeti sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču, da bi tako javno objavila vse (nominalne) zneske, izterjane v predhodnem letu s finančnimi popravki in izterjavami za vse načine poslovodenja na ravni Unije in držav članic (9); |
| --- | --- |

32.

zlasti opozarja, da bi Komisija morala vsako leto, prvič pa septembra 2013, sprejeti sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču, da bi tako javno objavila vse (nominalne) zneske, izterjane v predhodnem letu s finančnimi popravki in izterjavami za vse načine poslovodenja na ravni Unije in držav članic (9);

| 33. | vztraja, da bi moralo biti to sporočilo predstavljeno pravočasno, da bi ga Evropsko računsko sodišče natančno pregledalo, preden bi objavilo svoje letno poročilo; |
| --- | --- |

33.

vztraja, da bi moralo biti to sporočilo predstavljeno pravočasno, da bi ga Evropsko računsko sodišče natančno pregledalo, preden bi objavilo svoje letno poročilo;

| 34. | ponovno spodbuja Komisijo, naj naredi korak naprej pri razkrivanju natančnejših in zanesljivejših podatkov v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki ter predloži informacije, ki bi, kolikor je to mogoče, omogočile povezovanje leta izvršenega plačila, leta odkritja s tem povezane napake in leta razkritja izterjav ali finančnih popravkov v pojasnilih k računovodskim izkazom (10); |
| --- | --- |

34.

ponovno spodbuja Komisijo, naj naredi korak naprej pri razkrivanju natančnejših in zanesljivejših podatkov v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki ter predloži informacije, ki bi, kolikor je to mogoče, omogočile povezovanje leta izvršenega plačila, leta odkritja s tem povezane napake in leta razkritja izterjav ali finančnih popravkov v pojasnilih k računovodskim izkazom (10);

| 35. | poudarja, da bi morali biti vsi ukrepi, ki se izvajajo z namenom znižanja stopnje napak, dopolnjeni z novo, storilnostno naravnano kulturo; službe Evropske komisije bi morale v svojem načrtu upravljanja opredeliti številne cilje in kazalnike, ki izpolnjujejo zahteve Računskega sodišča v smislu ustreznosti, primerljivosti in zanesljivosti; te službe bi morale v svojih letnih poročilih o dejavnostih oceniti svojo učinkovitost s povzetkom rezultatov, ki so jih dosegle, ko so prispevale k uresničevanju glavnih politik, za katere se zavzema Komisija; to učinkovitost na ravni oddelkov bo dopolnila skupna ocena učinkovitosti Komisije v finančnem poročilu, ki ga določa člen 318 PDEU (11); |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi morali biti vsi ukrepi, ki se izvajajo z namenom znižanja stopnje napak, dopolnjeni z novo, storilnostno naravnano kulturo; službe Evropske komisije bi morale v svojem načrtu upravljanja opredeliti številne cilje in kazalnike, ki izpolnjujejo zahteve Računskega sodišča v smislu ustreznosti, primerljivosti in zanesljivosti; te službe bi morale v svojih letnih poročilih o dejavnostih oceniti svojo učinkovitost s povzetkom rezultatov, ki so jih dosegle, ko so prispevale k uresničevanju glavnih politik, za katere se zavzema Komisija; to učinkovitost na ravni oddelkov bo dopolnila skupna ocena učinkovitosti Komisije v finančnem poročilu, ki ga določa člen 318 PDEU (11);

| 36. | opozarja, da bi Komisija morala spremeniti strukturo zgoraj omenjenega poročila, tako da bi ločila notranje politike od zunanjih in se osredotočila – v poglavju, ki se nanaša na notranjo politiko – na strategijo Evropa 2020 kot gospodarsko in socialno politiko Unije; Komisija bi morala poudariti napredek, dosežen pri uresničevanju vodilnih pobud; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da bi Komisija morala spremeniti strukturo zgoraj omenjenega poročila, tako da bi ločila notranje politike od zunanjih in se osredotočila – v poglavju, ki se nanaša na notranjo politiko – na strategijo Evropa 2020 kot gospodarsko in socialno politiko Unije; Komisija bi morala poudariti napredek, dosežen pri uresničevanju vodilnih pobud;

| 37. | poleg tega poudarja, da bi morali biti kazalniki učinkovitosti povsem integrirani v vse predloge novih politik in programov; |
| --- | --- |

37.

poleg tega poudarja, da bi morali biti kazalniki učinkovitosti povsem integrirani v vse predloge novih politik in programov;

| 38. | poziva, naj se smernice, ki jih je Parlament dal Komisiji v odstavku 1 resolucije, ki je priložena sklepu Parlamenta o razrešnici za leto 2011, in zadevajo način sestavljanja poročila o oceni, kot je določeno v členu 318 PDEU, vključijo v medinstitucionalni sporazum, ki je priložen sklepu o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

38.

poziva, naj se smernice, ki jih je Parlament dal Komisiji v odstavku 1 resolucije, ki je priložena sklepu Parlamenta o razrešnici za leto 2011, in zadevajo način sestavljanja poročila o oceni, kot je določeno v členu 318 PDEU, vključijo v medinstitucionalni sporazum, ki je priložen sklepu o večletnem finančnem okviru;

Proračun na podlagi učinkovitosti

| 39. | se strinja s stališčem Evropskega računskega sodišča, da ni smiselno meriti učinkovitosti, če proračun ni pripravljen na podlagi kazalnikov učinkovitosti (12), in poziva k vzpostavitvi modela za oblikovanje proračuna, ki bo temeljil na učinkovitosti in kjer bodo vsako proračunsko postavko spremljali cilji in rezultati, ki se merijo s kazalniki učinkovitosti; |
| --- | --- |

39.

se strinja s stališčem Evropskega računskega sodišča, da ni smiselno meriti učinkovitosti, če proračun ni pripravljen na podlagi kazalnikov učinkovitosti (12), in poziva k vzpostavitvi modela za oblikovanje proračuna, ki bo temeljil na učinkovitosti in kjer bodo vsako proračunsko postavko spremljali cilji in rezultati, ki se merijo s kazalniki učinkovitosti;

| 40. | poziva Komisijo, naj oblikuje delovno skupino, sestavljeno iz predstavnikov Komisije, Parlamenta, Sveta in Evropskega računskega sodišča, ki bi preučila, katere ukrepe je treba sprejeti za vpeljavo takšnega na učinkovitosti temelječega proračuna, in v zvezi s tem pripravila osnutek časovno opredeljenega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj oblikuje delovno skupino, sestavljeno iz predstavnikov Komisije, Parlamenta, Sveta in Evropskega računskega sodišča, ki bi preučila, katere ukrepe je treba sprejeti za vpeljavo takšnega na učinkovitosti temelječega proračuna, in v zvezi s tem pripravila osnutek časovno opredeljenega akcijskega načrta;

Poenostavitev

| 41. | poziva vse strani, ki sodelujejo v postopku odločanja glede zakonodaje in programov po letu 2013, naj upoštevajo, da so nujne poenostavitve s tem, da se zmanjša število programov in opredelijo sorazmerne in stroškovno učinkovite kontrole ter poenostavljena izbirna merila in načini obračunavanja stroškov; |
| --- | --- |

41.

poziva vse strani, ki sodelujejo v postopku odločanja glede zakonodaje in programov po letu 2013, naj upoštevajo, da so nujne poenostavitve s tem, da se zmanjša število programov in opredelijo sorazmerne in stroškovno učinkovite kontrole ter poenostavljena izbirna merila in načini obračunavanja stroškov;

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu računskemu sodišču ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 107, 30.4.2004, str. 1.

(2)  UL L 340, 6.12.2006, str. 3.

(3)  Kratica za francoski izraz „Déclaration d'assurance“.

(4)  Mnenje št. 2/2004 (mnenje o enotni reviziji).

(5)  UL L 196, 27.7.2005, str. 4.

(6)  Prispevka Kersti Kaljulaid in Manfreda Kraffa na predstavitvi integriranega okvira notranje kontrole, ki jo je Odbor za proračunski nadzor organiziral 22. aprila 2013.

(7)  Prispevek Kersti Kaljulaid na predstavitvi integriranega okvira notranje kontrole, ki jo je Odbor za proračunski nadzor organiziral 22. aprila 2013.

(8)  Prispevek Julesa Muisa na isti predstavitvi.

(9)  Resolucija, ki je priložena sklepu o podelitvi razrešnice Komisiji za leto 2011, odstavek 1, točka (a) (UL L 308, 16.11.2013, str. 27).

(10)  Resolucija, ki je priložena sklepu o podelitvi razrešnice Komisiji za leto 2011, odstavek 61.

(11)  Resolucija, ki je priložena sklepu o podelitvi razrešnice Komisiji za leto 2011, odstavek 1, točke (ab), (ae) in (af).

(12)  Prispevek Kersti Kaljulaid na predstavitvi integriranega okvira notranje kontrole, ki jo je Odbor za proračunski nadzor organiziral 22. Aprila 2013.

---

Četrtek, 4. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

Program agencije ZDA za nacionalno varnost za spremljanje, organi za nadzor v različnih državah članicah in vpliv na zasebnost državljanov EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o programu nadzorovanja Agencije ZDA za nacionalno varnost (NSA), organih nadzorovanja v nekaterih državah članicah in vplivu na zasebnost državljanov EU (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope št. 108 z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in dodatnih protokolov k njej z dne 8. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope št. 108 z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in dodatnih protokolov k njej z dne 8. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju prava Evropske unije na področju pravice do zasebnosti in varovanja podatkov, zlasti Direktive 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, Direktive 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prava Evropske unije na področju pravice do zasebnosti in varovanja podatkov, zlasti Direktive 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, Direktive 2002/58/ES o zasebnosti in elektronskih komunikacijah ter Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo in direktivo o prenovi sistema varstva podatkov v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo in direktivo o prenovi sistema varstva podatkov v EU,

| — | ob upoštevanju sporazuma med EU in ZDA o medsebojni pravni pomoči, ki omogoča izmenjavo podatkov za potrebe preprečevanja in preiskovanje kriminalnih dejavnosti, konvencije o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185), sporazuma med EU in ZDA o varnem pristanu (2000/520/EC) ter prenove sistema varnega ravnanja s podatki, ki pravkar poteka; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med EU in ZDA o medsebojni pravni pomoči, ki omogoča izmenjavo podatkov za potrebe preprečevanja in preiskovanje kriminalnih dejavnosti, konvencije o kibernetski kriminaliteti (CETS št. 185), sporazuma med EU in ZDA o varnem pristanu (2000/520/EC) ter prenove sistema varnega ravnanja s podatki, ki pravkar poteka;

| — | ob upoštevanju zakona o domovinski varnosti ZDA (Patriot Act) in zakona o nadzoru tujih obveščevalnih služb (FISA), vključno z razdelkom 702 spremembe zakona o nadzoru tujih obveščevalnih služb (FISAA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o domovinski varnosti ZDA (Patriot Act) in zakona o nadzoru tujih obveščevalnih služb (FISA), vključno z razdelkom 702 spremembe zakona o nadzoru tujih obveščevalnih služb (FISAA),

| — | ob upoštevanju trenutnih pogajanj med EU in ZDA o okvirnem sporazumu o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi za namene policijskega in pravosodnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trenutnih pogajanj med EU in ZDA o okvirnem sporazumu o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi za namene policijskega in pravosodnega sodelovanja,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o pravici do zasebnosti in varstvu podatkov, zlasti resolucije z dne 5. septembra 2001 o obstoju globalnega sistema za prestrezanje zasebnih in komercialnih sporočil (sistem satelitskega prestrezanja Echelon) (1); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o pravici do zasebnosti in varstvu podatkov, zlasti resolucije z dne 5. septembra 2001 o obstoju globalnega sistema za prestrezanje zasebnih in komercialnih sporočil (sistem satelitskega prestrezanja Echelon) (1);

| — | ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta Hermana van Rompuya, predsednika Evropskega parlamenta Martina Schulza, podpredsednice Komisije/komisarke za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo Viviane Reding in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta Hermana van Rompuya, predsednika Evropskega parlamenta Martina Schulza, podpredsednice Komisije/komisarke za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo Viviane Reding in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker mora čezatlantsko partnerstvo med EU in ZDA temeljiti na vzajemnem zaupanju in spoštovanju, lojalnem in vzajemnem sodelovanju, spoštovanju temeljnih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

A.

ker mora čezatlantsko partnerstvo med EU in ZDA temeljiti na vzajemnem zaupanju in spoštovanju, lojalnem in vzajemnem sodelovanju, spoštovanju temeljnih pravic in pravne države;

| B. | ker so države članice EU zavezane spoštovanju temeljnih pravic, zapisanih v členu 2 PDEU in v Listini EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

B.

ker so države članice EU zavezane spoštovanju temeljnih pravic, zapisanih v členu 2 PDEU in v Listini EU o temeljnih pravicah;

| C. | ker je spoštovanje teh načel trenutno pod vprašajem, potem ko so v juniju 2013 poročila v mednarodnem tisku razkrila, da ameriške oblasti s programi, kot je PRISM, v velikem obsegu dostopajo in obdelujejo osebne podatke državljanov EU, ki uporabljajo ameriške ponudnike spletnih storitev; |
| --- | --- |

C.

ker je spoštovanje teh načel trenutno pod vprašajem, potem ko so v juniju 2013 poročila v mednarodnem tisku razkrila, da ameriške oblasti s programi, kot je PRISM, v velikem obsegu dostopajo in obdelujejo osebne podatke državljanov EU, ki uporabljajo ameriške ponudnike spletnih storitev;

| D. | ker ti dvomi ne zadevajo le dejanj ameriških oblasti, temveč tudi več držav članic EU, ki so po poročanju mednarodnega tiska sodelovale s programom PRISM in drugimi tovrstnimi programi ali pridobile dostop do ustvarjenih podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

D.

ker ti dvomi ne zadevajo le dejanj ameriških oblasti, temveč tudi več držav članic EU, ki so po poročanju mednarodnega tiska sodelovale s programom PRISM in drugimi tovrstnimi programi ali pridobile dostop do ustvarjenih podatkovnih zbirk;

| E. | ker ima tudi več držav članic podobne programe nadzora ali pa o njih razpravljajo; |
| --- | --- |

E.

ker ima tudi več držav članic podobne programe nadzora ali pa o njih razpravljajo;

| F. | ker so se pojavila določena vprašanja glede skladnosti praks britanskega štaba za informiranje (GCHQ) s pravom EU, ker ta s programom s kodnim imenom TEMPORA neposredno prestreza elektronske komunikacije, ki se prenašajo po podmorskih čezatlantskih kablih; ker naj bi druge države članice dostopale do mednarodnih elektronskih komunikacij brez uradnega naloga, samo na podlagi dovoljenj posebnih sodišč, ker naj bi delile podatke z drugimi državami (Švedska) in ker bi lahko povečale svoje zmogljivosti nadzora (Nizozemska, Nemčija); ker so druge države članice izrazile pomisleke zaradi pooblastil tajnih služb glede prisluškovanja (Poljska); |
| --- | --- |

F.

ker so se pojavila določena vprašanja glede skladnosti praks britanskega štaba za informiranje (GCHQ) s pravom EU, ker ta s programom s kodnim imenom TEMPORA neposredno prestreza elektronske komunikacije, ki se prenašajo po podmorskih čezatlantskih kablih; ker naj bi druge države članice dostopale do mednarodnih elektronskih komunikacij brez uradnega naloga, samo na podlagi dovoljenj posebnih sodišč, ker naj bi delile podatke z drugimi državami (Švedska) in ker bi lahko povečale svoje zmogljivosti nadzora (Nizozemska, Nemčija); ker so druge države članice izrazile pomisleke zaradi pooblastil tajnih služb glede prisluškovanja (Poljska);

| G. | ker obstajajo znaki, da so ZDA izvajale dejavnosti nadzora in vohunjenja v institucijah EU ter veleposlaništvih in predstavništvih EU in držav članic; |
| --- | --- |

G.

ker obstajajo znaki, da so ZDA izvajale dejavnosti nadzora in vohunjenja v institucijah EU ter veleposlaništvih in predstavništvih EU in držav članic;

| H. | ker je komisarka Viviane Reding poslala pismo ameriškemu ministru za pravosodje Ericu Holderju, v katerem je izrazila evropske pomisleke ter zahtevala pojasnila glede programa PRISM in drugih tovrstnih programov za zbiranje in iskanje podatkov ter zakonov, po katerih se uporaba takšnih programov lahko dovoli; ker kljub razpravam, ki so potekale med ministrskim srečanjem EU-ZDA 14. junija 2013 v Dublinu, ameriške oblasti še vedno niso podale izčrpnega odgovora; |
| --- | --- |

H.

ker je komisarka Viviane Reding poslala pismo ameriškemu ministru za pravosodje Ericu Holderju, v katerem je izrazila evropske pomisleke ter zahtevala pojasnila glede programa PRISM in drugih tovrstnih programov za zbiranje in iskanje podatkov ter zakonov, po katerih se uporaba takšnih programov lahko dovoli; ker kljub razpravam, ki so potekale med ministrskim srečanjem EU-ZDA 14. junija 2013 v Dublinu, ameriške oblasti še vedno niso podale izčrpnega odgovora;

| I. | ker imajo v skladu s sporazumom o varnem pristanu države članice in Komisija nalogo, da zagotavljajo varnost in integriteto osebnih podatkov; ker so po poročanju mednarodnega tiska vse družbe, ki so vpletene v primer programa PRISM, podpisale sporazum o varnem pristanu; ker je Komisija na podlagi člena 3 dolžna preklicati ali začasno preklicati sporazum, če se njegove določbe ne spoštujejo; |
| --- | --- |

I.

ker imajo v skladu s sporazumom o varnem pristanu države članice in Komisija nalogo, da zagotavljajo varnost in integriteto osebnih podatkov; ker so po poročanju mednarodnega tiska vse družbe, ki so vpletene v primer programa PRISM, podpisale sporazum o varnem pristanu; ker je Komisija na podlagi člena 3 dolžna preklicati ali začasno preklicati sporazum, če se njegove določbe ne spoštujejo;

| J. | ker sporazum med EU in ZDA o medsebojni pravni pomoči, ki sta ga ratificirala Unija in kongres ZDA, določa načine za zbiranje in izmenjavo informacij ter za zaprošanje in zagotavljanje pomoči pri zbiranju dokazov, ki se nahajajo v eni državi, z namenom sodelovanja v kazenskih preiskavah ali postopkih v drugi državi; |
| --- | --- |

J.

ker sporazum med EU in ZDA o medsebojni pravni pomoči, ki sta ga ratificirala Unija in kongres ZDA, določa načine za zbiranje in izmenjavo informacij ter za zaprošanje in zagotavljanje pomoči pri zbiranju dokazov, ki se nahajajo v eni državi, z namenom sodelovanja v kazenskih preiskavah ali postopkih v drugi državi;

| K. | ker bi bilo obžalovanja vredno, če bi nedavne obtožbe ogrozile prizadevanja za sklenitev sporazuma o čezatlantskem trgovinskem in naložbenem partnerstvu (TTIP), ki izraža zavezanost nadaljnji krepitvi partnerstva med EU in ZDA; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo obžalovanja vredno, če bi nedavne obtožbe ogrozile prizadevanja za sklenitev sporazuma o čezatlantskem trgovinskem in naložbenem partnerstvu (TTIP), ki izraža zavezanost nadaljnji krepitvi partnerstva med EU in ZDA;

| L. | ker je komisarka Cecilia Malmström 14. junija 2013 napovedala ustanovitev čezatlantske skupine strokovnjakov; |
| --- | --- |

L.

ker je komisarka Cecilia Malmström 14. junija 2013 napovedala ustanovitev čezatlantske skupine strokovnjakov;

| M. | ker je komisarka Viviane Reding pisala organom Združenega kraljestva in izrazila zaskrbljenost zaradi poročil medijev o programu Tempora in zaprosila pojasnila o njegovem področju uporabe in delovanju; ker so organi Združenega kraljestva branili dejavnosti nadzorovanja, ki jih izvaja urad za informiranje, in zatrdili, da deluje v skladu s strogimi in zakonitimi smernicami; |
| --- | --- |

M.

ker je komisarka Viviane Reding pisala organom Združenega kraljestva in izrazila zaskrbljenost zaradi poročil medijev o programu Tempora in zaprosila pojasnila o njegovem področju uporabe in delovanju; ker so organi Združenega kraljestva branili dejavnosti nadzorovanja, ki jih izvaja urad za informiranje, in zatrdili, da deluje v skladu s strogimi in zakonitimi smernicami;

| N. | ker se na ravni EU pripravlja prenova varstva podatkov, in sicer s spremembo Direktive 95/46/ES in njeno nadomestitvijo s predlagano splošno uredbo o varstvu podatkov ter direktivo o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov; |
| --- | --- |

N.

ker se na ravni EU pripravlja prenova varstva podatkov, in sicer s spremembo Direktive 95/46/ES in njeno nadomestitvijo s predlagano splošno uredbo o varstvu podatkov ter direktivo o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov;

| 1. | potrjuje svojo podporo čezatlantskim prizadevanjem v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, hkrati pa izraža resne pomisleke glede programa PRISM in drugih takšnih programov za zbiranje podatkov, ki bi, če bi bile do zdaj znane informacije potrjene, pomenili resno kršitev temeljne pravice državljanov in prebivalcev EU do zasebnosti in varstva podatkov ter pravice do zasebnega in družinskega življenja, zaupnosti sporočil, domneve nedolžnosti, svobode izražanja, svobode informiranja ter svobode gospodarske pobude; |
| --- | --- |

1.

potrjuje svojo podporo čezatlantskim prizadevanjem v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, hkrati pa izraža resne pomisleke glede programa PRISM in drugih takšnih programov za zbiranje podatkov, ki bi, če bi bile do zdaj znane informacije potrjene, pomenili resno kršitev temeljne pravice državljanov in prebivalcev EU do zasebnosti in varstva podatkov ter pravice do zasebnega in družinskega življenja, zaupnosti sporočil, domneve nedolžnosti, svobode izražanja, svobode informiranja ter svobode gospodarske pobude;

| 2. | odločno obsoja vohunjenje pri predstavništvih EU, kar bi, če bi bile do zdaj znane informacije potrjene, pomenilo resno kršitev Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih in potencialno vplivalo na čezatlantske odnose; zahteva takojšnje pojasnilo ameriških oblasti o tej zadevi; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja vohunjenje pri predstavništvih EU, kar bi, če bi bile do zdaj znane informacije potrjene, pomenilo resno kršitev Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih in potencialno vplivalo na čezatlantske odnose; zahteva takojšnje pojasnilo ameriških oblasti o tej zadevi;

| 3. | poziva ameriške oblasti, naj EU brez nepotrebnega odlašanja predložijo vse informacije o programu PRISM in drugih tovrstnih programih za zbiranje podatkov, zlasti glede njihove pravne podlage, potrebnosti in sorazmernosti ter izvedenih ukrepih za zaščito temeljnih pravic državljanov EU, kot je omejitev obsega in trajanje, pogoji dostopa ter neodvisen nadzor, kot določa konvencija o kibernetski kriminaliteti in kot je 10. junija 2013 zahtevala komisarka Viviane Reding v pismu ameriškemu ministru za pravosodje Ericu Holderju; poziva organe ZDA, naj začasno prenehajo izvajati vse zakone in programe nadzorovanja, ki kršijo temeljne pravice državljanov EU do zasebnosti in varstva podatkov, suverenost in pristojnost EU in njenih držav članic ter konvencijo o kibernetski kriminaliteti, in jih pregledajo; |
| --- | --- |

3.

poziva ameriške oblasti, naj EU brez nepotrebnega odlašanja predložijo vse informacije o programu PRISM in drugih tovrstnih programih za zbiranje podatkov, zlasti glede njihove pravne podlage, potrebnosti in sorazmernosti ter izvedenih ukrepih za zaščito temeljnih pravic državljanov EU, kot je omejitev obsega in trajanje, pogoji dostopa ter neodvisen nadzor, kot določa konvencija o kibernetski kriminaliteti in kot je 10. junija 2013 zahtevala komisarka Viviane Reding v pismu ameriškemu ministru za pravosodje Ericu Holderju; poziva organe ZDA, naj začasno prenehajo izvajati vse zakone in programe nadzorovanja, ki kršijo temeljne pravice državljanov EU do zasebnosti in varstva podatkov, suverenost in pristojnost EU in njenih držav članic ter konvencijo o kibernetski kriminaliteti, in jih pregledajo;

| 4. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v razpravah in pogajanjih z ZDA razmislijo o vseh razpoložljivih orodij, tako na politični kot strokovni ravni, da bi dosegli zgoraj omenjene cilje, vključno z možno začasno prekinitvijo izvajanja sporazumov o evidenci podatkov o potnikih (PNR) in o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj v razpravah in pogajanjih z ZDA razmislijo o vseh razpoložljivih orodij, tako na politični kot strokovni ravni, da bi dosegli zgoraj omenjene cilje, vključno z možno začasno prekinitvijo izvajanja sporazumov o evidenci podatkov o potnikih (PNR) in o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP);

| 5. | zahteva, da se čezatlantski skupini strokovnjakov, katere oblikovanje je napovedala komisarka Cecilia Malmström in v kateri bo sodeloval Parlament, zagotovi varnostno dovoljenje ustrezne stopnje in dostop do vseh pomembnih dokumentov, da bo lahko svoje delo opravljala ustrezno in pravočasno; poleg tega zahteva, naj bo Parlament v tej skupini strokovnjakov ustrezno zastopan; |
| --- | --- |

5.

zahteva, da se čezatlantski skupini strokovnjakov, katere oblikovanje je napovedala komisarka Cecilia Malmström in v kateri bo sodeloval Parlament, zagotovi varnostno dovoljenje ustrezne stopnje in dostop do vseh pomembnih dokumentov, da bo lahko svoje delo opravljala ustrezno in pravočasno; poleg tega zahteva, naj bo Parlament v tej skupini strokovnjakov ustrezno zastopan;

| 6. | poziva Komisijo in ameriške oblasti, naj nemudoma obnovijo pogajanja o okvirnem sporazumu o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi za namene policijskega in pravosodnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj v pogajanjih zagotovi, da bo sporazum ustrezal vsaj naslednjim merilom:






  (a) | da imajo državljani EU pravico do informacij, kadar ZDA obdelujejo njihove podatke; |
| --- | --- | --- |

6.

poziva Komisijo in ameriške oblasti, naj nemudoma obnovijo pogajanja o okvirnem sporazumu o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi za namene policijskega in pravosodnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj v pogajanjih zagotovi, da bo sporazum ustrezal vsaj naslednjim merilom:

(a)

da imajo državljani EU pravico do informacij, kadar ZDA obdelujejo njihove podatke;

| (b) | da je dostop državljanov EU do sodnega sistema ZDA enak dostopu državljanov ZDA; |
| --- | --- |

(b)

da je dostop državljanov EU do sodnega sistema ZDA enak dostopu državljanov ZDA;

| (c) | da imajo zlasti pravico do uporabe pravnih sredstev; |
| --- | --- |

(c)

da imajo zlasti pravico do uporabe pravnih sredstev;

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da standardi EU za varstvo podatkov in pogajanja o sedanjem svežnju ukrepov EU za varstvo podatkov ne bodo ogroženi zaradi čezatlantskega partnerstva z ZDA na področju trgovine in naložb (TTIP); |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da standardi EU za varstvo podatkov in pogajanja o sedanjem svežnju ukrepov EU za varstvo podatkov ne bodo ogroženi zaradi čezatlantskega partnerstva z ZDA na področju trgovine in naložb (TTIP);

| 8. | poziva Komisijo, naj opravi celovit pregled sporazuma o varnem pristanu glede na najnovejša razkritja v povezavi s členom 3 tega sporazuma; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj opravi celovit pregled sporazuma o varnem pristanu glede na najnovejša razkritja v povezavi s členom 3 tega sporazuma;

| 9. | izraža resno zaskrbljenost zaradi razkritij, povezanih z domnevnimi programi nadzorovanja, ki jih države članice izvajajo s pomočjo Agencije ZDA za nacionalno varnost ali enostransko; poziva države članice, naj preučijo skladnost teh programov s primarno in sekundarno zakonodajo EU, zlasti členom 16 PDEU o varstvu podatkov, in z zavezami EU na področju temeljnih pravic, ki izhajajo iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in ustavnih tradicij držav članic; |
| --- | --- |

9.

izraža resno zaskrbljenost zaradi razkritij, povezanih z domnevnimi programi nadzorovanja, ki jih države članice izvajajo s pomočjo Agencije ZDA za nacionalno varnost ali enostransko; poziva države članice, naj preučijo skladnost teh programov s primarno in sekundarno zakonodajo EU, zlasti členom 16 PDEU o varstvu podatkov, in z zavezami EU na področju temeljnih pravic, ki izhajajo iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in ustavnih tradicij držav članic;

| 10. | poudarja, da se morajo vsa podjetja, ki opravljajo storitve v EU, brez izjeme ravnati po zakonodaji EU in so odgovorna za vse kršitve; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se morajo vsa podjetja, ki opravljajo storitve v EU, brez izjeme ravnati po zakonodaji EU in so odgovorna za vse kršitve;

| 11. | poudarja, da bi morala vsa podjetja, ki sodijo v jurisdikcijo držav nečlanic, jasno in natančno opozoriti uporabnike v EU, da lahko organi kazenskega pregona ali obveščevalne službe na podlagi tajnih ukazov ali odredb obdelujejo osebne podatke; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morala vsa podjetja, ki sodijo v jurisdikcijo držav nečlanic, jasno in natančno opozoriti uporabnike v EU, da lahko organi kazenskega pregona ali obveščevalne službe na podlagi tajnih ukazov ali odredb obdelujejo osebne podatke;

| 12. | obžaluje, da je Komisija opustila prejšnji člen 42 iz različice uredbe o varstvu podatkov, ki je prišla v javnost; poziva Komisijo, naj pojasni, zakaj je to storila; poziva Svet, naj sledi pristopu Parlamenta in ponovno vstavi to določbo; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da je Komisija opustila prejšnji člen 42 iz različice uredbe o varstvu podatkov, ki je prišla v javnost; poziva Komisijo, naj pojasni, zakaj je to storila; poziva Svet, naj sledi pristopu Parlamenta in ponovno vstavi to določbo;

| 13. | poudarja, da imajo državljani v demokratičnih in odprtih državah, ki temeljijo na vladavini prava, pravico vedeti za resne kršitve svojih temeljnih pravic in jih prijaviti, tudi če jih je kršila lastna vlada; poudarja, da so potrebni postopki, ki bodo prijaviteljem nepravilnosti omogočili razkritje resnih kršitev temeljnih pravic, ter da je treba tem ljudem zagotoviti ustrezno zaščito, tudi na mednarodni ravni; izraža nadaljnjo podporo raziskovalnemu novinarstvu in svobodi medijev; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da imajo državljani v demokratičnih in odprtih državah, ki temeljijo na vladavini prava, pravico vedeti za resne kršitve svojih temeljnih pravic in jih prijaviti, tudi če jih je kršila lastna vlada; poudarja, da so potrebni postopki, ki bodo prijaviteljem nepravilnosti omogočili razkritje resnih kršitev temeljnih pravic, ter da je treba tem ljudem zagotoviti ustrezno zaščito, tudi na mednarodni ravni; izraža nadaljnjo podporo raziskovalnemu novinarstvu in svobodi medijev;

| 14. | poziva Svet, naj nujno pospeši delo pri pripravi celotnega svežnja ukrepov za varstvo podatkov, še zlasti predlagane direktive o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj nujno pospeši delo pri pripravi celotnega svežnja ukrepov za varstvo podatkov, še zlasti predlagane direktive o varstvu podatkov;

| 15. | poudarja, da je treba vzpostaviti evropsko ustreznico mešanemu parlamentarno-pravosodnemu nadzoru ter preiskovalnim odborom obveščevalnih služb, ki obstajajo v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba vzpostaviti evropsko ustreznico mešanemu parlamentarno-pravosodnemu nadzoru ter preiskovalnim odborom obveščevalnih služb, ki obstajajo v nekaterih državah članicah;

| 16. | naroča svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da temeljito razišče zadevo v sodelovanju z nacionalnimi parlamenti in skupino strokovnjakov EU in ZDA, ki jo je ustanovila Komisija, ter poroča do konca leta, tako da:






  (a) | zbere vse bistvene informacije in dokaze iz virov ZDA in EU (ugotavljanje dejstev); |
| --- | --- | --- |

16.

naroča svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da temeljito razišče zadevo v sodelovanju z nacionalnimi parlamenti in skupino strokovnjakov EU in ZDA, ki jo je ustanovila Komisija, ter poroča do konca leta, tako da:

(a)

zbere vse bistvene informacije in dokaze iz virov ZDA in EU (ugotavljanje dejstev);

| (b) | razišče domnevne dejavnosti nadzora ameriških oblasti in določenih držav članic (ugotavljanje odgovornosti); |
| --- | --- |

(b)

razišče domnevne dejavnosti nadzora ameriških oblasti in določenih držav članic (ugotavljanje odgovornosti);

| (c) | oceni učinek programov nadzora glede na: temeljne pravice državljanov EU (zlasti pravice do spoštovanja zasebnost in sporočil, svobode izražanja, domneve nedolžnosti in pravice do učinkovitega pravnega sredstva); dejansko varstvo podatkov znotraj EU in za državljane EU zunaj EU, s posebnim poudarkom na učinkovitosti prava EU pri spoštovanju mehanizmov eksteritorialnosti; varnosti EU na področju računalništva v oblakih; dodano vrednost in sorazmernost takšnih programov v zvezi z bojem proti terorizmu; zunanjo razsežnost območja svobode, varnosti in pravice (ocena veljavnosti sklepov o ustreznosti za prenose EU v države nečlanice, na primer v skladu s sporazumom o varnem pristanu, mednarodnimi sporazumi in drugimi pravnimi instrumenti za pravno pomoč in sodelovanje) (analiza škode in tveganj); |
| --- | --- |

(c)

oceni učinek programov nadzora glede na: temeljne pravice državljanov EU (zlasti pravice do spoštovanja zasebnost in sporočil, svobode izražanja, domneve nedolžnosti in pravice do učinkovitega pravnega sredstva); dejansko varstvo podatkov znotraj EU in za državljane EU zunaj EU, s posebnim poudarkom na učinkovitosti prava EU pri spoštovanju mehanizmov eksteritorialnosti; varnosti EU na področju računalništva v oblakih; dodano vrednost in sorazmernost takšnih programov v zvezi z bojem proti terorizmu; zunanjo razsežnost območja svobode, varnosti in pravice (ocena veljavnosti sklepov o ustreznosti za prenose EU v države nečlanice, na primer v skladu s sporazumom o varnem pristanu, mednarodnimi sporazumi in drugimi pravnimi instrumenti za pravno pomoč in sodelovanje) (analiza škode in tveganj);

| (d) | preuči najprimernejša pravna sredstva v primeru potrjenih kršitev (sodno in upravno varstvo ter odškodninske sheme); |
| --- | --- |

(d)

preuči najprimernejša pravna sredstva v primeru potrjenih kršitev (sodno in upravno varstvo ter odškodninske sheme);

| (e) | pripravi priporočila, kako preprečiti nadaljnje kršitve in zagotoviti verodostojno varovanje osebnih podatkov državljanov EU z ustreznimi sredstvi, zlasti s sprejetjem celovitega svežnja ukrepov za varstvo podatkov (politična priporočila in priprava zakonodaje); |
| --- | --- |

(e)

pripravi priporočila, kako preprečiti nadaljnje kršitve in zagotoviti verodostojno varovanje osebnih podatkov državljanov EU z ustreznimi sredstvi, zlasti s sprejetjem celovitega svežnja ukrepov za varstvo podatkov (politična priporočila in priprava zakonodaje);

| (f) | izda priporočila za krepitev informacijske varnosti v institucijah, organih in agencijah EU s pripravo ustreznih notranjih varnostnih pravil za komunikacijske sisteme, da se prepreči in odpravi nepooblaščen dostop in razkritje ali izguba informacij in osebnih podatkov (preprečevanje vdorov v sisteme); |
| --- | --- |

(f)

izda priporočila za krepitev informacijske varnosti v institucijah, organih in agencijah EU s pripravo ustreznih notranjih varnostnih pravil za komunikacijske sisteme, da se prepreči in odpravi nepooblaščen dostop in razkritje ali izguba informacij in osebnih podatkov (preprečevanje vdorov v sisteme);

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Svetu Evrope, parlamentom držav članic, predsedniku ZDA, ameriškemu kongresu in senatu ter ministrstvoma ZDA za domovinsko varnost in pravosodje. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Svetu Evrope, parlamentom držav članic, predsedniku ZDA, ameriškemu kongresu in senatu ter ministrstvoma ZDA za domovinsko varnost in pravosodje.

---

(1)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 221.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Boljša organizacija volitev v Evropski parlament leta 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014 (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 17(7) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 17(7) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 11, 12(2) in 39 Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11, 12(2) in 39 Listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je bil priložen sklepu Sveta z dne 20. septembra 1976, kakor je bil spremenjen (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, ki je bil priložen sklepu Sveta z dne 20. septembra 1976, kakor je bil spremenjen (1),

| — | ob upoštevanju izjave št. 11 o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji, priložene Lizbonski pogodbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave št. 11 o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji, priložene Lizbonski pogodbi,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 93/109/ES in Direktive Sveta 2013/1/EU, ki jo spreminja, v zvezi z nekaterimi podrobnimi ureditvami za uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/109/ES in Direktive Sveta 2013/1/EU, ki jo spreminja, v zvezi z nekaterimi podrobnimi ureditvami za uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom „Priprava evropskih volitev leta 2014: nadaljnja krepitev demokratične in učinkovite izvedbe evropskih volitev“ (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. marca 2013 z naslovom „Priprava evropskih volitev leta 2014: nadaljnja krepitev demokratične in učinkovite izvedbe evropskih volitev“ (COM(2013)0126),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 12. marca 2013 o krepitvi demokratične in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament, naslovljenega na države članice in evropske ter nacionalne politične stranke (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 12. marca 2013 o krepitvi demokratične in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament, naslovljenega na države članice in evropske ter nacionalne politične stranke (C(2013)1303),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o volitvah v Evropski parlament leta 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2013 o sestavi Evropskega parlamenta glede na volitve leta 2014 (3),

| — | ob upoštevanju členov 41, 48 in 105 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 41, 48 in 105 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0219/2013),

| A. | ker je bilo sklenjeno, da se volilni dnevi prestavijo na zgodnejši čas, in sicer od 22. do 25. maja 2014, in ker bo zato ustanovna seja novega Parlamenta 1. julija 2014; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo sklenjeno, da se volilni dnevi prestavijo na zgodnejši čas, in sicer od 22. do 25. maja 2014, in ker bo zato ustanovna seja novega Parlamenta 1. julija 2014;

| B. | ker so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

B.

ker so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu;

| C. | ker ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije; |
| --- | --- |

C.

ker ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije;

| D. | ker so politične stranke na evropski ravni subjekti evropskega političnega prostora, ki prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije; |
| --- | --- |

D.

ker so politične stranke na evropski ravni subjekti evropskega političnega prostora, ki prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in izražanju volje državljanov Unije;

| E. | ker bodo volitve leta 2014 prve po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, s katero je Evropski parlament pridobil pomembne pristojnosti, tudi vlogo pri izvolitvi predsednika Komisije, ter bodo zato ponudile pomembno priložnost za izboljšanje preglednosti teh volitev in okrepitev njihove evropske razsežnosti; |
| --- | --- |

E.

ker bodo volitve leta 2014 prve po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, s katero je Evropski parlament pridobil pomembne pristojnosti, tudi vlogo pri izvolitvi predsednika Komisije, ter bodo zato ponudile pomembno priložnost za izboljšanje preglednosti teh volitev in okrepitev njihove evropske razsežnosti;

| F. | ker se zdi, da so večje evropske politične stranke pripravljene imenovati svoje kandidate za predsednika Komisije, od teh pa se pričakuje vodilna vloga v parlamentarni volilni kampanji, zlasti tako, da bodo osebno predstavili svoje politične programe v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

F.

ker se zdi, da so večje evropske politične stranke pripravljene imenovati svoje kandidate za predsednika Komisije, od teh pa se pričakuje vodilna vloga v parlamentarni volilni kampanji, zlasti tako, da bodo osebno predstavili svoje politične programe v vseh državah članicah EU;

| G. | ker so notranja strankarska demokracija in visoki standardi odprtosti in integritete političnih strank temeljnega pomena za okrepitev zaupanja javnosti v politični sistem; |
| --- | --- |

G.

ker so notranja strankarska demokracija in visoki standardi odprtosti in integritete političnih strank temeljnega pomena za okrepitev zaupanja javnosti v politični sistem;

| H. | ker je za rešitev sedanje krize upravljanja v EU integracijskemu procesu treba zagotoviti večjo demokratično legitimnost; |
| --- | --- |

H.

ker je za rešitev sedanje krize upravljanja v EU integracijskemu procesu treba zagotoviti večjo demokratično legitimnost;

| I. | ker imajo državljani Unije aktivno in pasivno volilno pravico na evropskih parlamentarnih volitvah tudi, če prebivajo v državi članici, ki ni njihova matična država; |
| --- | --- |

I.

ker imajo državljani Unije aktivno in pasivno volilno pravico na evropskih parlamentarnih volitvah tudi, če prebivajo v državi članici, ki ni njihova matična država;

| J. | ker se volilne kampanje še naprej osredotočajo predvsem na nacionalna vprašanja in specifična evropska vprašanja potiskajo v ozadje, kar negativno vpliva na raven udeležbe na volitvah v Evropski parlament; |
| --- | --- |

J.

ker se volilne kampanje še naprej osredotočajo predvsem na nacionalna vprašanja in specifična evropska vprašanja potiskajo v ozadje, kar negativno vpliva na raven udeležbe na volitvah v Evropski parlament;

| K. | ker bo volilno udeležbo verjetno povečala živahna politična kampanja, v kateri bodo politične stranke in njihovi kandidati tekmovali za glasove in sedeže na podlagi alternativnih programov, v katerih bodo obravnavali evropsko dimenzijo politike; |
| --- | --- |

K.

ker bo volilno udeležbo verjetno povečala živahna politična kampanja, v kateri bodo politične stranke in njihovi kandidati tekmovali za glasove in sedeže na podlagi alternativnih programov, v katerih bodo obravnavali evropsko dimenzijo politike;

| L. | ker so večkratne javnomnenjske raziskave pokazale, da bi velika večina najbrž volila, če bi bila bolje obveščena o Evropskem parlamentu, političnih strankah, njihovih programih in kandidatih; ker se zato spodbuja vse medije, naj volitvam posvetijo kar največjo pozornost; |
| --- | --- |

L.

ker so večkratne javnomnenjske raziskave pokazale, da bi velika večina najbrž volila, če bi bila bolje obveščena o Evropskem parlamentu, političnih strankah, njihovih programih in kandidatih; ker se zato spodbuja vse medije, naj volitvam posvetijo kar največjo pozornost;

| M. | ker predsednika Evropske komisije izvoli Parlament na predlog Evropskega sveta, ta pa mora pri imenovanju kandidata ali kandidatov upoštevati izide parlamentarnih volitev in se o tem posvetovati z novim Parlamentom; |
| --- | --- |

M.

ker predsednika Evropske komisije izvoli Parlament na predlog Evropskega sveta, ta pa mora pri imenovanju kandidata ali kandidatov upoštevati izide parlamentarnih volitev in se o tem posvetovati z novim Parlamentom;

| N. | ker se lahko podrobnosti posvetovanj med Parlamentom in Evropskim svetom o izvolitvi predsednika Komisije v skladu z izjavo št. 11 določijo v dogovoru med Parlamentom in Svetom; |
| --- | --- |

N.

ker se lahko podrobnosti posvetovanj med Parlamentom in Evropskim svetom o izvolitvi predsednika Komisije v skladu z izjavo št. 11 določijo v dogovoru med Parlamentom in Svetom;

| 1. | poziva politične stranke, naj zagotovijo, da bodo imena izbranih kandidatov za volitve v Evropski parlament javnosti znana vsaj šest tednov pred začetkom volitev; |
| --- | --- |

1.

poziva politične stranke, naj zagotovijo, da bodo imena izbranih kandidatov za volitve v Evropski parlament javnosti znana vsaj šest tednov pred začetkom volitev;

| 2. | od kandidatov pričakuje, da v primeru izvolitve prevzamejo mandat poslanca Evropskega parlamenta, razen če so imenovani na položaj, zaradi katerega v skladu s členom 7 akta o neposrednih volitvah v Evropski parlament (1976) ne morejo biti poslanci; |
| --- | --- |

2.

od kandidatov pričakuje, da v primeru izvolitve prevzamejo mandat poslanca Evropskega parlamenta, razen če so imenovani na položaj, zaradi katerega v skladu s členom 7 akta o neposrednih volitvah v Evropski parlament (1976) ne morejo biti poslanci;

| 3. | poziva države članice in politične stranke, naj zahtevajo večji delež žensk na volilnih listah, in, kjer je mogoče, naj spodbujajo pripravo list z enako zastopanostjo moških in žensk; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice in politične stranke, naj zahtevajo večji delež žensk na volilnih listah, in, kjer je mogoče, naj spodbujajo pripravo list z enako zastopanostjo moških in žensk;

| 4. | poziva države članice in politične stranke, naj poskrbijo, da bodo na glasovnici imena, če je mogoče pa tudi logotipi, evropskih političnih strank; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice in politične stranke, naj poskrbijo, da bodo na glasovnici imena, če je mogoče pa tudi logotipi, evropskih političnih strank;

| 5. | zahteva od evropskih političnih strank, da imenujejo svoje kandidate za predsednika Komisije dovolj zgodaj, da bo mogoče pred volitvami zanje vzpostaviti odmevno kampanjo po vsej Uniji, ki se bo osredotočala na evropska vprašanja, izhajajoča iz programa stranke in programa kandidata za predsednika Komisije, ki ga predlagajo; |
| --- | --- |

5.

zahteva od evropskih političnih strank, da imenujejo svoje kandidate za predsednika Komisije dovolj zgodaj, da bo mogoče pred volitvami zanje vzpostaviti odmevno kampanjo po vsej Uniji, ki se bo osredotočala na evropska vprašanja, izhajajoča iz programa stranke in programa kandidata za predsednika Komisije, ki ga predlagajo;

| 6. | vztraja, da morajo politične stranke na vseh ravneh sprejeti demokratične in pregledne postopke za izbiro svojih kandidatov za poslance Evropskega parlamenta in predsednika Komisije; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da morajo politične stranke na vseh ravneh sprejeti demokratične in pregledne postopke za izbiro svojih kandidatov za poslance Evropskega parlamenta in predsednika Komisije;

| 7. | poziva nacionalne politične stranke, naj državljane pred in med volilno kampanjo obveščajo o svoji povezanosti s posamezno evropsko politično stranko in o svoji podpori kandidatu za predsednika Komisije ter njegovemu političnemu programu; |
| --- | --- |

7.

poziva nacionalne politične stranke, naj državljane pred in med volilno kampanjo obveščajo o svoji povezanosti s posamezno evropsko politično stranko in o svoji podpori kandidatu za predsednika Komisije ter njegovemu političnemu programu;

| 8. | spodbuja države članice, naj omogočijo objavo političnih oddaj evropskih političnih strank; |
| --- | --- |

8.

spodbuja države članice, naj omogočijo objavo političnih oddaj evropskih političnih strank;

| 9. | spodbuja evropske politične stranke, naj organizirajo več javnih razprav med izbranimi kandidati za predsednika Komisije; |
| --- | --- |

9.

spodbuja evropske politične stranke, naj organizirajo več javnih razprav med izbranimi kandidati za predsednika Komisije;

| 10. | priporoča, naj države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se bodo učinkovito izvajali dogovorjeni ukrepi v pomoč državljanom, ki želijo voliti in biti voljeni v državah, ki niso njihova matična država; |
| --- | --- |

10.

priporoča, naj države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se bodo učinkovito izvajali dogovorjeni ukrepi v pomoč državljanom, ki želijo voliti in biti voljeni v državah, ki niso njihova matična država;

| 11. | poziva države članice, naj z javno kampanjo državljane spodbujajo h glasovanju, da se volilna udeležba ne bi več nižala; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj z javno kampanjo državljane spodbujajo h glasovanju, da se volilna udeležba ne bi več nižala;

| 12. | spodbuja nacionalne politične stranke, naj na svoje liste kandidatov vključijo državljane EU, ki ne prebivajo v matični državi članici; |
| --- | --- |

12.

spodbuja nacionalne politične stranke, naj na svoje liste kandidatov vključijo državljane EU, ki ne prebivajo v matični državi članici;

| 13. | vztraja, da se v skladu s členom 10(2) akta o neposrednih volitvah v Evropski parlament v nobeni od držav članic ne smejo objaviti uradni rezultati, dokler se ne zaprejo volišča v državi članici, v kateri bodo volivci volili zadnji, v nedeljo, 25. maja 2014; |
| --- | --- |

13.

vztraja, da se v skladu s členom 10(2) akta o neposrednih volitvah v Evropski parlament v nobeni od držav članic ne smejo objaviti uradni rezultati, dokler se ne zaprejo volišča v državi članici, v kateri bodo volivci volili zadnji, v nedeljo, 25. maja 2014;

| 14. | predlaga, da se podrobnosti za posvetovanja med Parlamentom in Evropskim svetom o izvolitvi predsednika Komisije določijo pravočasno pred volitvami in v dogovoru med institucijama; |
| --- | --- |

14.

predlaga, da se podrobnosti za posvetovanja med Parlamentom in Evropskim svetom o izvolitvi predsednika Komisije določijo pravočasno pred volitvami in v dogovoru med institucijama;

| 15. | pričakuje, da se bo v tem postopku najprej obravnaval kandidat za predsednika Komisije, ki ga bo predlagala evropska politična stranka, ki bo pridobila največ sedežev v Parlamentu, da bi se ugotovilo, ali je zmožen zagotoviti podporo potrebne absolutne večine Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

pričakuje, da se bo v tem postopku najprej obravnaval kandidat za predsednika Komisije, ki ga bo predlagala evropska politična stranka, ki bo pridobila največ sedežev v Parlamentu, da bi se ugotovilo, ali je zmožen zagotoviti podporo potrebne absolutne večine Parlamenta;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic ter evropskim političnim strankam. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic ter evropskim političnim strankam.

---

(1)  Sklep Sveta št. 76/787/ESPJ, EGS, Euratom (UL L 278, 8.10.1976, str. 1), kakor je bi spremenjen s Sklepom Sveta št. 93/81/Euratom, ESPJ, EGS (UL L 33, 9.2.1993, str. 15) in s Sklepom Sveta št. 2002/772/ES, Euratom (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0462.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Izvoz orožja: izvajanje skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izvozu orožja: izvajanje skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (1),

| — | ob upoštevanju tekočega postopka pregleda skupnega stališča, ki ga izvaja delovna skupina Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM) in ki ga je v skladu s členom 15 skupnega stališča treba pregledati tri leta po datumu sprejetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočega postopka pregleda skupnega stališča, ki ga izvaja delovna skupina Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM) in ki ga je v skladu s členom 15 skupnega stališča treba pregledati tri leta po datumu sprejetja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2002/589/SZVP z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in ki razveljavlja skupni ukrep Sveta 1999/34/SZVP (3) in strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, ki jo je Evropski svet sprejel 15. in 16. decembra 2005 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2002/589/SZVP z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in ki razveljavlja skupni ukrep Sveta 1999/34/SZVP (3) in strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom, ki jo je Evropski svet sprejel 15. in 16. decembra 2005 (4),

| — | ob upoštevanju trinajstega (5) in štirinajstega (6) letnega poročila delovne skupine Sveta za izvoz konvencionalnega orožja COARM, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trinajstega (5) in štirinajstega (6) letnega poročila delovne skupine Sveta za izvoz konvencionalnega orožja COARM,

| — | ob upoštevanju mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem v okviru Združenih narodov, ki določa zavezujoče skupne standarde za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem v okviru Združenih narodov, ki določa zavezujoče skupne standarde za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2012 o pogajanjih o sporazumu OZN o trgovini z orožjem (7),

| — | ob upoštevanju člena 42 Pogodbe o Evropski uniji in člena 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 42 Pogodbe o Evropski uniji in člena 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker ima lahko izvoz orožja vpliv na varnost in razvoj, zaradi česar je treba okrepiti politiko Evropske unije za nadzor nad izvozom vojaške tehnologije in opreme; |
| --- | --- |

A.

ker ima lahko izvoz orožja vpliv na varnost in razvoj, zaradi česar je treba okrepiti politiko Evropske unije za nadzor nad izvozom vojaške tehnologije in opreme;

| B. | ker je Skupno stališče 2008/944/SZVP pravno zavezujoč okvir, v katerem je določenih osem meril, in ker bi bilo treba ob njihovem neizpolnjevanju zavrniti izvozno dovoljenje (merila 1–4) ali vsaj razmisliti o njegovi zavrnitvi (merila 5–8); |
| --- | --- |

B.

ker je Skupno stališče 2008/944/SZVP pravno zavezujoč okvir, v katerem je določenih osem meril, in ker bi bilo treba ob njihovem neizpolnjevanju zavrniti izvozno dovoljenje (merila 1–4) ali vsaj razmisliti o njegovi zavrnitvi (merila 5–8);

| C. | ker so s temi osmimi merili v skladu s členom 3 skupnega stališča določeni samo minimalni standardi in ta merila ne vplivajo na pravico držav članic, da uveljavijo strožje ukrepe za nadzor nad orožjem; ker je odločitev o tem, ali se v skladu z merili izda dovoljenje za izvoz orožja ali ne, v vsakem primeru v pristojnosti posamezne države članice; |
| --- | --- |

C.

ker so s temi osmimi merili v skladu s členom 3 skupnega stališča določeni samo minimalni standardi in ta merila ne vplivajo na pravico držav članic, da uveljavijo strožje ukrepe za nadzor nad orožjem; ker je odločitev o tem, ali se v skladu z merili izda dovoljenje za izvoz orožja ali ne, v vsakem primeru v pristojnosti posamezne države članice;

| D. | ker člen 10 skupnega stališča nedvoumno določa, da lahko države članice po potrebi upoštevajo tudi učinek predlaganega izvoza na svoj gospodarski, socialni, trgovinski in industrijski interes, in ker to ne sme vplivati na uporabo osmih meril; |
| --- | --- |

D.

ker člen 10 skupnega stališča nedvoumno določa, da lahko države članice po potrebi upoštevajo tudi učinek predlaganega izvoza na svoj gospodarski, socialni, trgovinski in industrijski interes, in ker to ne sme vplivati na uporabo osmih meril;

| E. | ker so po podatkih Mednarodnega mirovnega raziskovalnega inštituta v Stockholmu (SIPRI) države članice EU, če se jih obravnava skupaj, drugi največji izvoznik orožja na svetu, ki le malo zaostaja za ZDA, in ker delež orožja, ki se izvozi v države zunaj EU, narašča; |
| --- | --- |

E.

ker so po podatkih Mednarodnega mirovnega raziskovalnega inštituta v Stockholmu (SIPRI) države članice EU, če se jih obravnava skupaj, drugi največji izvoznik orožja na svetu, ki le malo zaostaja za ZDA, in ker delež orožja, ki se izvozi v države zunaj EU, narašča;

| F. | ker so glavne lokacije zunaj EU za prenose orožja, ki jih opravijo države članice, Bližnji vzhod, Severna Amerika in Azija; ker so glavne države prejemnice Savdska Arabija, Združene države Amerike in Združeni arabski emirati; |
| --- | --- |

F.

ker so glavne lokacije zunaj EU za prenose orožja, ki jih opravijo države članice, Bližnji vzhod, Severna Amerika in Azija; ker so glavne države prejemnice Savdska Arabija, Združene države Amerike in Združeni arabski emirati;

| G. | ker skuša evropska industrija evropske obrambne potrebe, ki se zmanjšujejo, nadomestiti z iskanjem dostopa do trgov tretjih držav in ker to številni politiki in politične stranke podpirajo kot prispevek h krepitvi evropske obrambne industrije, tehnološkega strokovnega znanja, zanesljive oskrbe in pripravljenosti; ker imajo raziskave in razvoj v obrambni industriji pomemben učinek prelivanja in se uspešno uporabljajo na številnih civilnih področjih; |
| --- | --- |

G.

ker skuša evropska industrija evropske obrambne potrebe, ki se zmanjšujejo, nadomestiti z iskanjem dostopa do trgov tretjih držav in ker to številni politiki in politične stranke podpirajo kot prispevek h krepitvi evropske obrambne industrije, tehnološkega strokovnega znanja, zanesljive oskrbe in pripravljenosti; ker imajo raziskave in razvoj v obrambni industriji pomemben učinek prelivanja in se uspešno uporabljajo na številnih civilnih področjih;

| H. | ker je bil pri dogovoru med državami članicami glede uporabe in razlage osmih meril iz skupnega stališča dosežen pomemben napredek, zlasti zaradi navodil za uporabnike skupnega stališča, ki jih je pripravila delovna skupina COARM in ki vsebujejo podrobne opredelitve najboljših praks na področju uporabe meril; |
| --- | --- |

H.

ker je bil pri dogovoru med državami članicami glede uporabe in razlage osmih meril iz skupnega stališča dosežen pomemben napredek, zlasti zaradi navodil za uporabnike skupnega stališča, ki jih je pripravila delovna skupina COARM in ki vsebujejo podrobne opredelitve najboljših praks na področju uporabe meril;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da ima EU pravno zavezujoč okvir, ki je edinstven na svetu, za boljši nadzor nad izvozom orožja, med drugim na krizna območja in v države, ki so znane po neustreznem spoštovanju človekovih pravic, ter v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so se evropske in neevropske tretje države vključile v sistem za nadzor nad izvozom orožja na podlagi skupnega stališča; vendar ugotavlja, da se osem meril v državah članicah EU uporablja in razlaga različno strogo; zato poziva k enotnejši razlagi in izvajanju skupnega stališča z vsemi njegovimi obveznostmi ter obžaluje, da EU še vedno mina skupne politike o prenosu orožja v tretje države; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da ima EU pravno zavezujoč okvir, ki je edinstven na svetu, za boljši nadzor nad izvozom orožja, med drugim na krizna območja in v države, ki so znane po neustreznem spoštovanju človekovih pravic, ter v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so se evropske in neevropske tretje države vključile v sistem za nadzor nad izvozom orožja na podlagi skupnega stališča; vendar ugotavlja, da se osem meril v državah članicah EU uporablja in razlaga različno strogo; zato poziva k enotnejši razlagi in izvajanju skupnega stališča z vsemi njegovimi obveznostmi ter obžaluje, da EU še vedno mina skupne politike o prenosu orožja v tretje države;

| 2. | meni, da se skupna zunanja in varnostna politika EU in skupno stališče ne bi smela razhajati; meni, da so za zagotavljanje skladnosti med skupnim stališčem in zunanjo politiko odgovorne države članice in visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko; |
| --- | --- |

2.

meni, da se skupna zunanja in varnostna politika EU in skupno stališče ne bi smela razhajati; meni, da so za zagotavljanje skladnosti med skupnim stališčem in zunanjo politiko odgovorne države članice in visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko;

| 3. | poudarja, da lahko države članice ukrepajo v skladu z lastno nacionalno politiko, pri čemer v celoti upoštevajo mednarodno pravo in sporazume, pa tudi skupno dogovorjena pravila in merila, takšno upoštevanje pa se nadzoruje v skladu z nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da lahko države članice ukrepajo v skladu z lastno nacionalno politiko, pri čemer v celoti upoštevajo mednarodno pravo in sporazume, pa tudi skupno dogovorjena pravila in merila, takšno upoštevanje pa se nadzoruje v skladu z nacionalnimi predpisi;

| 4. | meni, da morajo Evropski parlament, nacionalni parlamenti ali specifična parlamentarna telesa zagotoviti učinkovit nadzor nad uporabo in izvrševanjem dogovorjenih standardov skupnega stališča na nacionalni ravni in ravni EU ter nad vzpostavitvijo preglednega in odgovornega nadzornega sistema; |
| --- | --- |

4.

meni, da morajo Evropski parlament, nacionalni parlamenti ali specifična parlamentarna telesa zagotoviti učinkovit nadzor nad uporabo in izvrševanjem dogovorjenih standardov skupnega stališča na nacionalni ravni in ravni EU ter nad vzpostavitvijo preglednega in odgovornega nadzornega sistema;

| 5. | meni, da bi moral biti jezik navodil za uporabnike natančnejši in puščati manj manevrskega prostora za različne razlage ter da bi se moral po potrebi posodabljati tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi moral biti jezik navodil za uporabnike natančnejši in puščati manj manevrskega prostora za različne razlage ter da bi se moral po potrebi posodabljati tudi v prihodnje;

| 6. | poziva, naj se merila iz skupnega stališča bolje uporabljajo, preden se predlagajo nova; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se merila iz skupnega stališča bolje uporabljajo, preden se predlagajo nova;

| 7. | je seznanjen z dosledno in usklajeno vlogo, ki so jo imele države članice EU pri podpiranju mednarodnega procesa vzpostavljanja zavezujočih pravil, ki urejajo mednarodno trgovino z orožjem; poziva EU in njene države članice, naj se osredotočijo na tiste države, ki niso vključene v mednarodne sporazume; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen z dosledno in usklajeno vlogo, ki so jo imele države članice EU pri podpiranju mednarodnega procesa vzpostavljanja zavezujočih pravil, ki urejajo mednarodno trgovino z orožjem; poziva EU in njene države članice, naj se osredotočijo na tiste države, ki niso vključene v mednarodne sporazume;

| 8. | ugotavlja, da je zaradi letnih poročil delovne skupine COARM izvoz orožja držav članic preglednejši; vendar meni, da je obžalovanja vredno, da so zbrani podatki nepopolni in se razlikujejo zaradi različnih postopkov zbiranja in posredovanja v posameznih državah članicah; opominja države članice, naj delovni skupini COARM oddajo popolne letne podatke o svojih prenosih orožja, kot je dogovorjeno in zapisano v skupnem stališču; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je zaradi letnih poročil delovne skupine COARM izvoz orožja držav članic preglednejši; vendar meni, da je obžalovanja vredno, da so zbrani podatki nepopolni in se razlikujejo zaradi različnih postopkov zbiranja in posredovanja v posameznih državah članicah; opominja države članice, naj delovni skupini COARM oddajo popolne letne podatke o svojih prenosih orožja, kot je dogovorjeno in zapisano v skupnem stališču;

| 9. | poziva, naj se analizira izvajanje skupnega stališča v nacionalnih sistemih; meni, da bi bilo treba okrepiti zmogljivosti delovne skupine COARM na področju analize nadzora izvoza orožja; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se analizira izvajanje skupnega stališča v nacionalnih sistemih; meni, da bi bilo treba okrepiti zmogljivosti delovne skupine COARM na področju analize nadzora izvoza orožja;

| 10. | meni, da bi bilo treba skupno stališče dopolniti z redno posodobljenim in javno dostopnim seznamom, s katerega bi bilo razvidno, v kolikšni meri izvozi v nekatere države prejemnice izpolnjujejo oziroma ne izpolnjujejo navedenih osmih meril; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba skupno stališče dopolniti z redno posodobljenim in javno dostopnim seznamom, s katerega bi bilo razvidno, v kolikšni meri izvozi v nekatere države prejemnice izpolnjujejo oziroma ne izpolnjujejo navedenih osmih meril;

| 11. | meni, da bi bilo treba vzpostaviti boljši sistem, ki bi omogočal redne, posodobljene izmenjave podatkov med državami članicami o prenosih orožja v države, za katere je včasih veljal embargo; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo treba vzpostaviti boljši sistem, ki bi omogočal redne, posodobljene izmenjave podatkov med državami članicami o prenosih orožja v države, za katere je včasih veljal embargo;

| 12. | poziva k letni razpravi v Parlamentu, skupaj z letnim poročilom, o izvajanju skupnega stališča, da bi zagotovili ustrezno stopnjo parlamentarnega nadzora in preglednosti na evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

poziva k letni razpravi v Parlamentu, skupaj z letnim poročilom, o izvajanju skupnega stališča, da bi zagotovili ustrezno stopnjo parlamentarnega nadzora in preglednosti na evropski ravni;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je bil pod okriljem Združenih narodov sklenjen pravno zavezujoč sporazum o trgovini z orožjem za mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem, s čimer je bil ustvarjen učinkovit mednarodni sistem za nadzor nad trgovino z orožjem z večjo preglednostjo in odgovornostjo, kar bo otežilo neodgovorno in nezakonito uporabo konvencionalnega orožja; se zaveda dosledne in usklajene vloge držav članic EU pri podpiranju mednarodnega procesa vzpostavljanja zavezujočih pravil, ki urejajo mednarodno trgovino z orožjem; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je bil pod okriljem Združenih narodov sklenjen pravno zavezujoč sporazum o trgovini z orožjem za mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem, s čimer je bil ustvarjen učinkovit mednarodni sistem za nadzor nad trgovino z orožjem z večjo preglednostjo in odgovornostjo, kar bo otežilo neodgovorno in nezakonito uporabo konvencionalnega orožja; se zaveda dosledne in usklajene vloge držav članic EU pri podpiranju mednarodnega procesa vzpostavljanja zavezujočih pravil, ki urejajo mednarodno trgovino z orožjem;

| 14. | poudarja pomen učinkovitega, verodostojnega izvajanja sporazuma o trgovini z orožjem in spodbuja države članice, naj osredotočijo svoja mednarodna prizadevanja na vsesplošnem pristopu k sporazumu in čimprejšnjem začetku veljavnosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen učinkovitega, verodostojnega izvajanja sporazuma o trgovini z orožjem in spodbuja države članice, naj osredotočijo svoja mednarodna prizadevanja na vsesplošnem pristopu k sporazumu in čimprejšnjem začetku veljavnosti;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

(2)  UL L 146, 10.6.2009, str. 1.

(3)  UL L 191, 19.7.2002, str. 1.

(4)  Svet Evropske unije, 05319/2006, 13.1.2006.

(5)  UL C 382, 30.12.2011, str. 1.

(6)  UL C 386, 14.12.2012, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Začetek pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o začetku pogajanj o večstranskem sporazumu o storitvah (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojega prejšnjega poročila o storitvah, zlasti resolucije z dne 4. septembra 2008 o trgovini s storitvami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega prejšnjega poročila o storitvah, zlasti resolucije z dne 4. septembra 2008 o trgovini s storitvami (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o stanju razvojne agende iz Dohe in o prihodnosti Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti resolucije z dne 16. decembra 2009 o možnostih za razvojno agendo iz Dohe po sedmi ministrski konferenci STO (2) ter z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o stanju razvojne agende iz Dohe in o prihodnosti Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti resolucije z dne 16. decembra 2009 o možnostih za razvojno agendo iz Dohe po sedmi ministrski konferenci STO (2) ter z dne 14. septembra 2011 o trenutnem stanju pogajanj o razvojni agendi iz Dohe (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2011 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe (4),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije o storitvah splošnega pomena ter Listine o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije o storitvah splošnega pomena ter Listine o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), ki je začel veljati 1. januarja 1995; ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2003 o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami v okviru STO, vključno s kulturno raznolikostjo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), ki je začel veljati 1. januarja 1995; ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2003 o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami v okviru STO, vključno s kulturno raznolikostjo (5),

| — | ob upoštevanju osnutka pogajalskih smernic za večstranski sporazum o trgovini s storitvami, ki ga je 15. februarja 2013 predložila Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka pogajalskih smernic za večstranski sporazum o trgovini s storitvami, ki ga je 15. februarja 2013 predložila Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Trgovina, rast in svetovne zadeve – trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020“ (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2012 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu svetu o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe 2012 (7),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 21. aprila 2011 o posebnem pogajalskem srečanju o trgovini s storitvami (8), ki ga je predsednik sveta za trgovino s storitvami v STO, veleposlanik Fernando de Mateo, pripravil za odbor za trgovinska pogajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 21. aprila 2011 o posebnem pogajalskem srečanju o trgovini s storitvami (8), ki ga je predsednik sveta za trgovino s storitvami v STO, veleposlanik Fernando de Mateo, pripravil za odbor za trgovinska pogajanja,

| — | ob upoštevanju izjave skupine „Really Good Friends of Services“ (Zelo dobri prijatelji storitev) z dne 5. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave skupine „Really Good Friends of Services“ (Zelo dobri prijatelji storitev) z dne 5. julija 2012,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker storitve predstavljajo skoraj tri četrtine BDP in zaposlitev EU ter so bistvene za ohranjanje in povečevanje njene konkurenčnosti; |
| --- | --- |

A.

ker storitve predstavljajo skoraj tri četrtine BDP in zaposlitev EU ter so bistvene za ohranjanje in povečevanje njene konkurenčnosti;

| B. | ker so storitve leta 2011 predstavljale 28 % izvoza EU in več kot polovico neposrednih tujih naložb v tretjih državah; |
| --- | --- |

B.

ker so storitve leta 2011 predstavljale 28 % izvoza EU in več kot polovico neposrednih tujih naložb v tretjih državah;

| C. | ker ima EU pomembno vlogo v trgovini s storitvami, saj je največji izvoznik storitev na svetu s 25,65 % celotnega svetovnega izvoza storitev v letu 2011; |
| --- | --- |

C.

ker ima EU pomembno vlogo v trgovini s storitvami, saj je največji izvoznik storitev na svetu s 25,65 % celotnega svetovnega izvoza storitev v letu 2011;

| D. | ker bi vse države morale imeti možnost, da razvijajo, vzdržujejo in regulirajo javne storitve splošnega interesa; |
| --- | --- |

D.

ker bi vse države morale imeti možnost, da razvijajo, vzdržujejo in regulirajo javne storitve splošnega interesa;

| E. | ker je 129 članic STO sprejelo zaveze v okviru sporazuma GATS, ker pa večina teh držav ni sprejela zavez v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

E.

ker je 129 članic STO sprejelo zaveze v okviru sporazuma GATS, ker pa večina teh držav ni sprejela zavez v vseh sektorjih;

| F. | ker so trenutne ekonomske in finančne razmere bolj kot kdaj koli prej pokazale, da imajo javne storitve v Evropski uniji bistveno vlogo; ker te storitve na področjih zdravstvenega varstva, nege otrok ali skrbi za starejše, pomoči invalidom ali socialnih stanovanj zagotavljajo temeljno varnostno mrežo in pomagajo spodbujati socialno kohezijo; ker imajo javne storitve na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja ključno vlogo pri načrtu za rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

F.

ker so trenutne ekonomske in finančne razmere bolj kot kdaj koli prej pokazale, da imajo javne storitve v Evropski uniji bistveno vlogo; ker te storitve na področjih zdravstvenega varstva, nege otrok ali skrbi za starejše, pomoči invalidom ali socialnih stanovanj zagotavljajo temeljno varnostno mrežo in pomagajo spodbujati socialno kohezijo; ker imajo javne storitve na področju izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja ključno vlogo pri načrtu za rast in zaposlovanje;

| G. | ker je v času šeste ministrske konference STO leta 2005 v Hongkongu komaj 30 držav predložilo nove ponudbe za storitve in ker večstranska pogajanja o storitvah od julija 2008 skoraj niso napredovala; |
| --- | --- |

G.

ker je v času šeste ministrske konference STO leta 2005 v Hongkongu komaj 30 držav predložilo nove ponudbe za storitve in ker večstranska pogajanja o storitvah od julija 2008 skoraj niso napredovala;

| H. | ker so bili zaradi gospodarske krize v letih 2008 in 2009 uvedeni novi protekcionistični ukrepi za omejitev trgovine s storitvami; |
| --- | --- |

H.

ker so bili zaradi gospodarske krize v letih 2008 in 2009 uvedeni novi protekcionistični ukrepi za omejitev trgovine s storitvami;

| I. | ker so predhodni pogovori o obliki in zgradbi sporazuma o trgovini s storitvami leta 2012 potekali med člani skupine „zelo dobri prijatelji storitev“; |
| --- | --- |

I.

ker so predhodni pogovori o obliki in zgradbi sporazuma o trgovini s storitvami leta 2012 potekali med člani skupine „zelo dobri prijatelji storitev“;

| J. | ker je 21 članic STO (1), ki se pogajajo z EU, večinoma držav OECD in predstavljajo 70 % svetovne čezmejne trgovine s storitvami (brez trgovine s storitvami znotraj EU) ter 58 % trgovine EU s poslovnimi storitvami; ker med udeleženkami pogajanj za zdaj ni držav BRIKS, članic Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) ali afriških, karibskih ali pacifiških držav; |
| --- | --- |

J.

ker je 21 članic STO (1), ki se pogajajo z EU, večinoma držav OECD in predstavljajo 70 % svetovne čezmejne trgovine s storitvami (brez trgovine s storitvami znotraj EU) ter 58 % trgovine EU s poslovnimi storitvami; ker med udeleženkami pogajanj za zdaj ni držav BRIKS, članic Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) ali afriških, karibskih ali pacifiških držav;

| K. | ker je Komisija Svetu 15. februarja 2013 predložila osnutek pogajalskih smernic in 18. marca 2013 prejela mandat, da se udeleži pogajanj o sporazumu o trgovini s storitvami; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija Svetu 15. februarja 2013 predložila osnutek pogajalskih smernic in 18. marca 2013 prejela mandat, da se udeleži pogajanj o sporazumu o trgovini s storitvami;

| 1. | meni, da je mnogostranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja STO, še vedno najučinkovitejši okvir za vzpostavitev odprte in pravične trgovine na svetovni ravni; vendar se strinja, da so bile zaradi zastoja med osmo ministrsko konferenco STO decembra 2011 potrebne nove dvostranske in večstranske pobude, ki bi dale zagon trgovinskim pogajanjem v Ženevi; vendar poudarja, da je potrebno, da vse nove pobude ostanejo zasidrane v okviru STO; |
| --- | --- |

1.

meni, da je mnogostranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja STO, še vedno najučinkovitejši okvir za vzpostavitev odprte in pravične trgovine na svetovni ravni; vendar se strinja, da so bile zaradi zastoja med osmo ministrsko konferenco STO decembra 2011 potrebne nove dvostranske in večstranske pobude, ki bi dale zagon trgovinskim pogajanjem v Ženevi; vendar poudarja, da je potrebno, da vse nove pobude ostanejo zasidrane v okviru STO;

| 2. | obžaluje dejstvo, da je bila trgovini s storitvami od začetka kroga pogajanj v Dohi namenjena omejena pozornost; poudarja, da so storitve steber gospodarstva in trgovine v 21. stoletju, saj je nastanek svetovnih vrednostnih verig odvisen od zagotavljanja storitev; poudarja pomen storitev splošnega interesa pri zagotavljanju bistvene varnostne mreže za državljane in pri spodbujanju socialne kohezije na občinski, regionalni in državni ravni ter ravni EU; |
| --- | --- |

2.

obžaluje dejstvo, da je bila trgovini s storitvami od začetka kroga pogajanj v Dohi namenjena omejena pozornost; poudarja, da so storitve steber gospodarstva in trgovine v 21. stoletju, saj je nastanek svetovnih vrednostnih verig odvisen od zagotavljanja storitev; poudarja pomen storitev splošnega interesa pri zagotavljanju bistvene varnostne mreže za državljane in pri spodbujanju socialne kohezije na občinski, regionalni in državni ravni ter ravni EU;

| 3. | obžaluje dejstvo, da so razporedi GATS članic STO postali zastareli in ne odražajo dejanske stopnje omejitev trgovine s storitvami v teh državah, zlasti tistih, ki so začele obširno samostojno liberalizacijo, ter dejstvo, da imajo članice STO še vedno zelo različne in nejasne stopnje liberalizacije in ureditev pri svojih zavezah glede trgovine s storitvami; |
| --- | --- |

3.

obžaluje dejstvo, da so razporedi GATS članic STO postali zastareli in ne odražajo dejanske stopnje omejitev trgovine s storitvami v teh državah, zlasti tistih, ki so začele obširno samostojno liberalizacijo, ter dejstvo, da imajo članice STO še vedno zelo različne in nejasne stopnje liberalizacije in ureditev pri svojih zavezah glede trgovine s storitvami;

| 4. | pozdravlja začetek pogajanj o sporazumu o trgovini s storitvami in udeležbo EU pri teh pogovorih že od začetka, da bi spodbudila svoje interese in zastopala svoja stališča o obliki in zgradbi sporazuma; meni, da bi lahko udeležba EU spodbudila usklajenost med sporazumom o trgovini s storitvami in mnogostranskim sistemom ter prispevala k ohranjanju primernega parlamentarnega nadzora nad pogajalskim procesom; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja začetek pogajanj o sporazumu o trgovini s storitvami in udeležbo EU pri teh pogovorih že od začetka, da bi spodbudila svoje interese in zastopala svoja stališča o obliki in zgradbi sporazuma; meni, da bi lahko udeležba EU spodbudila usklajenost med sporazumom o trgovini s storitvami in mnogostranskim sistemom ter prispevala k ohranjanju primernega parlamentarnega nadzora nad pogajalskim procesom;

| 5. | obžaluje dejstvo, da je Svet mandat podelil, ne da bi pri tem upošteval stališče Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da je Svet mandat podelil, ne da bi pri tem upošteval stališče Parlamenta;

| 6. | opozarja Komisijo na njeno obveznost, da Parlament nemudoma in v celoti obvešča v vseh fazah pogajanj (pred krogi pogajanj in po njih); |
| --- | --- |

6.

opozarja Komisijo na njeno obveznost, da Parlament nemudoma in v celoti obvešča v vseh fazah pogajanj (pred krogi pogajanj in po njih);

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TISA) potekala v skladu s pravili STO o preglednosti in da bodo vsi člani STO o njih pravočasno in izčrpno obveščeni; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (TISA) potekala v skladu s pravili STO o preglednosti in da bodo vsi člani STO o njih pravočasno in izčrpno obveščeni;

| 8. | je prepričan, da ni bila dosežena kritična masa, ki bi omogočala razširitev koristi tega prihodnjega sporazuma o trgovini s storitvami na vse članice STO, zaradi tega pa za ta sporazum ne bi smela veljati določba o državi z največjimi ugodnostmi iz sporazuma GATS (2); |
| --- | --- |

8.

je prepričan, da ni bila dosežena kritična masa, ki bi omogočala razširitev koristi tega prihodnjega sporazuma o trgovini s storitvami na vse članice STO, zaradi tega pa za ta sporazum ne bi smela veljati določba o državi z največjimi ugodnostmi iz sporazuma GATS (2);

| 9. | vendar zaskrbljeno ugotavlja, da med stranmi, ki se pogajajo, ni trgov v vzponu (razen Turčije), zlasti držav BRIKS, kjer je prisotna rast trgovine s storitvami ter naložb vanje in kjer so ovire, zlasti za tuje vlagatelje, največje; zato vabi Kitajsko in druga gospodarstva v vzponu, naj se pridružijo pogajanjem; |
| --- | --- |

9.

vendar zaskrbljeno ugotavlja, da med stranmi, ki se pogajajo, ni trgov v vzponu (razen Turčije), zlasti držav BRIKS, kjer je prisotna rast trgovine s storitvami ter naložb vanje in kjer so ovire, zlasti za tuje vlagatelje, največje; zato vabi Kitajsko in druga gospodarstva v vzponu, naj se pridružijo pogajanjem;

| 10. | meni, da ohranjanje možnosti, da druge države, vključno z gospodarstvi v vzponu, postanejo del teh pogajanj, ne bi smelo zmanjšati ambicij tega sporazuma, saj bi lahko le visoka stopnja liberalizacije ter zbliževanja ureditev te države prepričala k pristopu k pogajanjem; |
| --- | --- |

10.

meni, da ohranjanje možnosti, da druge države, vključno z gospodarstvi v vzponu, postanejo del teh pogajanj, ne bi smelo zmanjšati ambicij tega sporazuma, saj bi lahko le visoka stopnja liberalizacije ter zbliževanja ureditev te države prepričala k pristopu k pogajanjem;

| 11. | priporoča, da bi morala za ohranitev možnosti pristopa novih podpisnic k prihodnjemu sporazumu o trgovini s storitvami zasnova tega sporazuma slediti obliki in zgradbi sporazuma GATS, vključno s pojmom pozitivnega seznama zavez, in prevzeti osrednje opredelitve in načela, določena v sporazumu GATS, skupaj z njegovimi pravili o nacionalni obravnavi, tržnem dostopu in ureditvah; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da bi morala za ohranitev možnosti pristopa novih podpisnic k prihodnjemu sporazumu o trgovini s storitvami zasnova tega sporazuma slediti obliki in zgradbi sporazuma GATS, vključno s pojmom pozitivnega seznama zavez, in prevzeti osrednje opredelitve in načela, določena v sporazumu GATS, skupaj z njegovimi pravili o nacionalni obravnavi, tržnem dostopu in ureditvah;

| 12. | poziva Komisijo, naj začetno ponudbo oblikuje tako, da bo podobna njeni zadnji ponudbi v zvezi z razporedom GATS, in naj pri pogajanju o zavezah za dostop do trgov sledi naslednjim ciljem:






  — | zagotavljanje bolj enakih konkurenčnih pogojev z zmanjšanjem neravnovesij zavez GATS med podpisnicami, sektorji in načini; |
| --- | --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj začetno ponudbo oblikuje tako, da bo podobna njeni zadnji ponudbi v zvezi z razporedom GATS, in naj pri pogajanju o zavezah za dostop do trgov sledi naslednjim ciljem:

—

zagotavljanje bolj enakih konkurenčnih pogojev z zmanjšanjem neravnovesij zavez GATS med podpisnicami, sektorji in načini;

| — | spodbujanje ambicioznega programa za ofenzivne interese EU, zlasti glede poslovnih storitev, storitev IKT, finančnih in pravnih storitev, e-trgovine, storitev pomorskega in letalskega prevoza, okoljskih storitev, turizma in gradnje; varovanje interesov EU na trgih tretjih držav, ob tem pa vključitev bonitetne izjeme GATS v sporazum o trgovini s storitvami, kar bo sodelujočim državam omogočalo, da uveljavijo notranjo regulacijo finančnih trgov in produktov v bonitetne namene; pozivanje k vključitvi bonitetne izjeme GATS za finančne storitve v sporazum o trgovini s storitvami, da bi podpisnicam sporazuma omogočili sprejem ukrepov iz bonitetnih razlogov ne glede na druge določbe tega sporazuma; |
| --- | --- |

—

spodbujanje ambicioznega programa za ofenzivne interese EU, zlasti glede poslovnih storitev, storitev IKT, finančnih in pravnih storitev, e-trgovine, storitev pomorskega in letalskega prevoza, okoljskih storitev, turizma in gradnje; varovanje interesov EU na trgih tretjih držav, ob tem pa vključitev bonitetne izjeme GATS v sporazum o trgovini s storitvami, kar bo sodelujočim državam omogočalo, da uveljavijo notranjo regulacijo finančnih trgov in produktov v bonitetne namene; pozivanje k vključitvi bonitetne izjeme GATS za finančne storitve v sporazum o trgovini s storitvami, da bi podpisnicam sporazuma omogočili sprejem ukrepov iz bonitetnih razlogov ne glede na druge določbe tega sporazuma;

| — | zagovarjanje evropske občutljivosti glede javnih storitev in storitev splošnega pomena (kot je opredeljeno v pogodbah EU) na področjih javnega izobraževanja, javnega zdravja, preskrbe z vodo in ravnanja z odpadki ter nadaljnje nesprejemanje zavez glede avdiovizualnih storitev ali kulturnih storitev, kot je že praksa pri sporazumu GATS in dvostranskih prostotrgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

—

zagovarjanje evropske občutljivosti glede javnih storitev in storitev splošnega pomena (kot je opredeljeno v pogodbah EU) na področjih javnega izobraževanja, javnega zdravja, preskrbe z vodo in ravnanja z odpadki ter nadaljnje nesprejemanje zavez glede avdiovizualnih storitev ali kulturnih storitev, kot je že praksa pri sporazumu GATS in dvostranskih prostotrgovinskih sporazumih;

| — | preprečevanje zavez in pravil v zvezi s finančnimi storitvami, ki bi bili v nasprotju z nedavnimi ukrepi za regulacijo finančnih trgov in proizvodov; |
| --- | --- |

—

preprečevanje zavez in pravil v zvezi s finančnimi storitvami, ki bi bili v nasprotju z nedavnimi ukrepi za regulacijo finančnih trgov in proizvodov;

| — | previden pristop k ponudbam, izmenjanim v okviru načina 4, ob upoštevanju, da ima EU ofenzivne interese v povezavi z visoko usposobljenimi delavci in da bi EU morala zlasti v okviru Sporazuma o trgovini s storitvami ponovno uveljaviti, da mora začasno gibanje fizičnih oseb za namene zagotavljanja storitve po načinu 4, biti skladno z nacionalnimi delavskimi in socialnimi pravicami ter kolektivnimi pogodbami, in da se po Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami nobeni strani ne sme preprečiti uporabe ukrepov, s katerimi ureja vstop oseb v okviru svojega ozemlja, če ti ukrepi ne izničijo ugodnosti, nastalih na podlagi zavez strani; |
| --- | --- |

—

previden pristop k ponudbam, izmenjanim v okviru načina 4, ob upoštevanju, da ima EU ofenzivne interese v povezavi z visoko usposobljenimi delavci in da bi EU morala zlasti v okviru Sporazuma o trgovini s storitvami ponovno uveljaviti, da mora začasno gibanje fizičnih oseb za namene zagotavljanja storitve po načinu 4, biti skladno z nacionalnimi delavskimi in socialnimi pravicami ter kolektivnimi pogodbami, in da se po Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami nobeni strani ne sme preprečiti uporabe ukrepov, s katerimi ureja vstop oseb v okviru svojega ozemlja, če ti ukrepi ne izničijo ugodnosti, nastalih na podlagi zavez strani;

| — | ohranjanje nevtralnosti glede vprašanja javnega ali zasebnega značaja lastništva nad gospodarskimi subjekti, za katere veljajo zaveze; |
| --- | --- |

—

ohranjanje nevtralnosti glede vprašanja javnega ali zasebnega značaja lastništva nad gospodarskimi subjekti, za katere veljajo zaveze;

| — | zagotavljanje, da bo vsaka liberalizacija pretoka podatkov popolnoma skladna s pravnim redom Unije v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da bo vsaka liberalizacija pretoka podatkov popolnoma skladna s pravnim redom Unije v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov;

| 13. | ugotavlja, da je EU že sklenila dvostranske trgovske sporazume z nekaterimi partnerji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (tudi z Japonsko, kmalu pa tudi z ZDA), ali se o njih še pogaja, vključujejo pa trdna poglavja o storitvah, v katerih so bolje obravnavana dvostranska vprašanja, značilna za posamezno državo; meni, da je glede dostopa do trga EU v teh pogajanjih močno odvisna od drugega partnerja (npr. Avstralija, Nova Zelandija, Mehika, Tajvan in Turčija); |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je EU že sklenila dvostranske trgovske sporazume z nekaterimi partnerji za pogajanja o sporazumu o trgovini s storitvami (tudi z Japonsko, kmalu pa tudi z ZDA), ali se o njih še pogaja, vključujejo pa trdna poglavja o storitvah, v katerih so bolje obravnavana dvostranska vprašanja, značilna za posamezno državo; meni, da je glede dostopa do trga EU v teh pogajanjih močno odvisna od drugega partnerja (npr. Avstralija, Nova Zelandija, Mehika, Tajvan in Turčija);

| 14. | poudarja, da bi morala vključitev načel mirovanja in vzmeti v razporede omogočati vezavo zavez pogodbenic na sedanje ravni ter voditi k nadaljnjemu postopnemu odpiranju; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi morala vključitev načel mirovanja in vzmeti v razporede omogočati vezavo zavez pogodbenic na sedanje ravni ter voditi k nadaljnjemu postopnemu odpiranju;

| 15. | meni, da bi moral sporazum o trgovini s storitvami vsebovati trdnejše regulativne ureditve za preglednost, konkurenco, zahteve za izdajo dovoljenj ter ureditve za posamezne sektorje, kljub temu da imajo države pravico sprejeti ureditve, ki so primerno utemeljene na ciljih javne politike (3); |
| --- | --- |

15.

meni, da bi moral sporazum o trgovini s storitvami vsebovati trdnejše regulativne ureditve za preglednost, konkurenco, zahteve za izdajo dovoljenj ter ureditve za posamezne sektorje, kljub temu da imajo države pravico sprejeti ureditve, ki so primerno utemeljene na ciljih javne politike (3);

| 16. | meni, da je nujno, da EU in njene države članice obdržijo možnost ohranjanja in razvijanja svojih kulturnih in avdiovizualnih politik, in to v okviru svojih veljavnih zakonov, standardov in sporazumov; zato pozdravlja, da je Svet iz pogajalskega mandata izključil storitve na področju kulture in avdiovizualne storitve; |
| --- | --- |

16.

meni, da je nujno, da EU in njene države članice obdržijo možnost ohranjanja in razvijanja svojih kulturnih in avdiovizualnih politik, in to v okviru svojih veljavnih zakonov, standardov in sporazumov; zato pozdravlja, da je Svet iz pogajalskega mandata izključil storitve na področju kulture in avdiovizualne storitve;

| 17. | poudarja, da so ta pogajanja priložnost za izboljšanje pravil o javnem naročanju (4) in subvencijah (5) za storitve, zaradi katerih je prišlo do zastoja pogajanj o sporazumu GATS; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da so ta pogajanja priložnost za izboljšanje pravil o javnem naročanju (4) in subvencijah (5) za storitve, zaradi katerih je prišlo do zastoja pogajanj o sporazumu GATS;

| 18. | meni, da bi moral sporazum o trgovini s storitvami vsebovati klavzulo o pristopu, določbe, ki opredeljujejo pogoje in postopke za pristop vseh članic STO k sporazumu, ter poseben mehanizem za reševanje sporov, ki ne bi posegal v možnost uporabe splošnega mehanizma STO za reševanje sporov; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi moral sporazum o trgovini s storitvami vsebovati klavzulo o pristopu, določbe, ki opredeljujejo pogoje in postopke za pristop vseh članic STO k sporazumu, ter poseben mehanizem za reševanje sporov, ki ne bi posegal v možnost uporabe splošnega mehanizma STO za reševanje sporov;

| 19. | ugotavlja, da je pogajalski mandat predlagala Komisija, sprejel pa ga je Svet, pri tem pa ni bila opravljena ocena učinka; vztraja, da mora Komisija sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi z njenim namenom priprave ocene učinka na trajnost in da jih mora sprejeti ob posvetovanju z zadevnimi interesnimi skupinami v zvezi z družbenimi, okoljskimi in drugimi pomisleki; zahteva, naj Komisija objavi oceno učinka na trajnost z namenom, da bi zaključke te ocene upoštevala pri pogajanjih; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je pogajalski mandat predlagala Komisija, sprejel pa ga je Svet, pri tem pa ni bila opravljena ocena učinka; vztraja, da mora Komisija sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi z njenim namenom priprave ocene učinka na trajnost in da jih mora sprejeti ob posvetovanju z zadevnimi interesnimi skupinami v zvezi z družbenimi, okoljskimi in drugimi pomisleki; zahteva, naj Komisija objavi oceno učinka na trajnost z namenom, da bi zaključke te ocene upoštevala pri pogajanjih;

| 20. | meni, da je rok dveh let za sklenitev takšnih pogajanj zelo ambiciozen; poudarja, da mora sčasoma prevladati kakovost, in vztraja, da morajo biti pogajanja pregledna in da morajo zagotovijo dovolj prostora in časa za javno in parlamentarno razpravo, temelječo na dejstvih; |
| --- | --- |

20.

meni, da je rok dveh let za sklenitev takšnih pogajanj zelo ambiciozen; poudarja, da mora sčasoma prevladati kakovost, in vztraja, da morajo biti pogajanja pregledna in da morajo zagotovijo dovolj prostora in časa za javno in parlamentarno razpravo, temelječo na dejstvih;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 67.

(2)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 1.

(3)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 84.

(4)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 1.

(5)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 289.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Avstralija, Kanada, Čile, Kitajska, Kolumbija, Kostarika, Hongkong, Izrael, Japonska, Republika Koreja, Mehika, Nova Zelandija, Norveška, Pakistan, Panama, Paragvaj, Peru, Švica, Tajvan, Turčija in ZDA.

(2)  Člen II sporazuma GATS.

(3)  Člena XIV in XIVa sporazuma GATS.

(4)  Člen XIII sporazuma GATS.

(5)  Člen XV sporazuma GATS.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Dvig uvoznih dajatev na kmetijske proizvode na Norveškem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o dvigu uvoznih dajatev na kmetijske proizvode na Norveškem (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (sporazum EGP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (sporazum EGP),

| — | ob upoštevanju sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (dvostranski sporazum) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (dvostranski sporazum) (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode, doseženega na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 9. marca 2011 norveškega ministrstva za trgovino in industrijo komisarju za notranji trg in storitve v zvezi aktom o enotnem trgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 9. marca 2011 norveškega ministrstva za trgovino in industrijo komisarju za notranji trg in storitve v zvezi aktom o enotnem trgu,

| — | ob upoštevanju sklepov 38. seje Sveta EGP z dne 26. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 38. seje Sveta EGP z dne 26. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o znatnem dvigu uvoznih dajatev na kmetijske proizvode na Norveškem (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o znatnem dvigu uvoznih dajatev na kmetijske proizvode na Norveškem (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker se v skladu s členom 19 sporazuma EGP pogodbenice obvezujejo, da si bodo še naprej prizadevale doseči postopno liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi; |
| --- | --- |

A.

ker se v skladu s členom 19 sporazuma EGP pogodbenice obvezujejo, da si bodo še naprej prizadevale doseči postopno liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi;

| B. | ker sporazum EGP daje Norveški podlago za enakovreden dostop do notranjega trga in ker pogodbenice menijo, da je koristen za vse; |
| --- | --- |

B.

ker sporazum EGP daje Norveški podlago za enakovreden dostop do notranjega trga in ker pogodbenice menijo, da je koristen za vse;

| C. | ker so na splošno gospodarski in politični odnosi med EU in Norveško odlični; ker bi treba razlike med partnericami obravnavati z dialogom; |
| --- | --- |

C.

ker so na splošno gospodarski in politični odnosi med EU in Norveško odlični; ker bi treba razlike med partnericami obravnavati z dialogom;

| D. | ker je dvostranski sporazum, ki je začel veljati januarja 2012, obnovil preferencialni, vzajemni in medsebojno koristni pravni okvir za trgovinske preferenciale za kmetijske proizvode, vključno z mesom in mlečnimi izdelki; |
| --- | --- |

D.

ker je dvostranski sporazum, ki je začel veljati januarja 2012, obnovil preferencialni, vzajemni in medsebojno koristni pravni okvir za trgovinske preferenciale za kmetijske proizvode, vključno z mesom in mlečnimi izdelki;

| E. | ker sta EU in Kraljevina Norveška s tem sporazumom razširili vzajemno liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi ter uvedli dostop brez dajatev, določili tarifne kvote in zmanjšali uvozne dajatve za široko paleto kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

E.

ker sta EU in Kraljevina Norveška s tem sporazumom razširili vzajemno liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi ter uvedli dostop brez dajatev, določili tarifne kvote in zmanjšali uvozne dajatve za široko paleto kmetijskih proizvodov;

| F. | ker morajo od 1. januarja 2013 evropski izvozniki določenih sirov, jagnjetine in govedine na norveškem trgu plačevati dajatve ad valorem v ustrezni višini 277, 429, in 344 odstotkov; ker je pred tem ukrepom že bila uvedena 72-odstotna uvozna dajatev na hortenzije (hydrangea); |
| --- | --- |

F.

ker morajo od 1. januarja 2013 evropski izvozniki določenih sirov, jagnjetine in govedine na norveškem trgu plačevati dajatve ad valorem v ustrezni višini 277, 429, in 344 odstotkov; ker je pred tem ukrepom že bila uvedena 72-odstotna uvozna dajatev na hortenzije (hydrangea);

| G. | ker ti ukrepi, čeprav jih dovoljuje norveški seznam Svetovne trgovinske organizacije, niso v skladu s črko in duhom dvostranskega sporazuma, zlasti člena 10, ki določa, da bosta „pogodbenici zagotovili, da drugi omejevalni uvozni ukrepi ne bodo ogrozili ugodnosti, ki si jih vzajemno zagotavljata“; |
| --- | --- |

G.

ker ti ukrepi, čeprav jih dovoljuje norveški seznam Svetovne trgovinske organizacije, niso v skladu s črko in duhom dvostranskega sporazuma, zlasti člena 10, ki določa, da bosta „pogodbenici zagotovili, da drugi omejevalni uvozni ukrepi ne bodo ogrozili ugodnosti, ki si jih vzajemno zagotavljata“;

| H. | ker kazalniki gospodarske rasti, zaposlenosti in inflacije ne kažejo znakov negativnih posledic svetovne gospodarske in finančne krize za norveško gospodarstvo; |
| --- | --- |

H.

ker kazalniki gospodarske rasti, zaposlenosti in inflacije ne kažejo znakov negativnih posledic svetovne gospodarske in finančne krize za norveško gospodarstvo;

| 1. | obžaluje nedavne ukrepe norveške vlade, za katere meni, da so protekcionistični in ovirajo trgovino, kar je v očitnem nasprotju s črko in duhom dvostranskega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

obžaluje nedavne ukrepe norveške vlade, za katere meni, da so protekcionistični in ovirajo trgovino, kar je v očitnem nasprotju s črko in duhom dvostranskega sporazuma;

| 2. | poudarja, da je te ukrepe predlagala norveška vlada brez predhodnega posvetovanja z drugimi vladami EU, kot bi bilo primerno na podlagi zelo dobrih dvostranskih odnosov med EU in Norveško; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je te ukrepe predlagala norveška vlada brez predhodnega posvetovanja z drugimi vladami EU, kot bi bilo primerno na podlagi zelo dobrih dvostranskih odnosov med EU in Norveško;

| 3. | dvomi v gospodarsko logiko teh ukrepov, ki bi lahko povzročili zmanjšanje trgovanja, škodili vsem zainteresiranim stranem, zlasti norveškim potrošnikom, ter dolgoročno tudi norveškim kmetom; poziva Komisijo, naj oceni morebitne negativne posledice višjih dajatev za izvoznike in kmete EU; |
| --- | --- |

3.

dvomi v gospodarsko logiko teh ukrepov, ki bi lahko povzročili zmanjšanje trgovanja, škodili vsem zainteresiranim stranem, zlasti norveškim potrošnikom, ter dolgoročno tudi norveškim kmetom; poziva Komisijo, naj oceni morebitne negativne posledice višjih dajatev za izvoznike in kmete EU;

| 4. | poziva norveško vlado in parlament, naj prekličeta ukrepe; |
| --- | --- |

4.

poziva norveško vlado in parlament, naj prekličeta ukrepe;

| 5. | poziva norveško vlado in Komisijo, naj se seznanita z nedavnimi ambicioznimi ukrepi Islandije za liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi z Unijo; poziva norveško vlado, naj sledi temu zgledu; |
| --- | --- |

5.

poziva norveško vlado in Komisijo, naj se seznanita z nedavnimi ambicioznimi ukrepi Islandije za liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi z Unijo; poziva norveško vlado, naj sledi temu zgledu;

| 6. | poziva norveško vlado, naj sprejme pregled protokola 3 k sporazumu EGP o trgovini s predelanimi kmetijskimi proizvodi, da bi ocenila, ali so dajatve na omenjene proizvode pravične in upravičene; |
| --- | --- |

6.

poziva norveško vlado, naj sprejme pregled protokola 3 k sporazumu EGP o trgovini s predelanimi kmetijskimi proizvodi, da bi ocenila, ali so dajatve na omenjene proizvode pravične in upravičene;

| 7. | poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja z norveškimi oblastmi, da bi skupaj poiskali obojestransko zadovoljivo rešitev za uvoz in izvoz kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja z norveškimi oblastmi, da bi skupaj poiskali obojestransko zadovoljivo rešitev za uvoz in izvoz kmetijskih proizvodov;

| 8. | poziva Komisijo, naj pojasni, katere ukrepe namerava sprejeti, če Norveška ne bi hotela spremeniti svoje odločitve, zlasti če bi treba zaščititi delovna mesta in proizvodnjo v kmetijskem sektorju EU; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj pojasni, katere ukrepe namerava sprejeti, če Norveška ne bi hotela spremeniti svoje odločitve, zlasti če bi treba zaščititi delovna mesta in proizvodnjo v kmetijskem sektorju EU;

| 9. | poziva Komisijo, naj v primeru nezadostnega sodelovanja za odpravo ukrepov razmisli, ali bi predlagala nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v primeru nezadostnega sodelovanja za odpravo ukrepov razmisli, ali bi predlagala nadaljnje ukrepanje;

| 10. | opozarja na izraženo obvezo Norveške do notranjega trga, zlasti v zvezi z nedavnimi pobudami, kot sta akta o enotnem trgu I in II; poudarja, da norveška vlada sama priznava, da je učinkovit enotni trg temelj prihodnje rasti in odpiranja delovnih mest ter da sedanja kriza ne bi smela biti povod za protekcionistične ukrepe in ukrepe, ki izkrivljajo trgovino; |
| --- | --- |

10.

opozarja na izraženo obvezo Norveške do notranjega trga, zlasti v zvezi z nedavnimi pobudami, kot sta akta o enotnem trgu I in II; poudarja, da norveška vlada sama priznava, da je učinkovit enotni trg temelj prihodnje rasti in odpiranja delovnih mest ter da sedanja kriza ne bi smela biti povod za protekcionistične ukrepe in ukrepe, ki izkrivljajo trgovino;

| 11. | izraža upanje, da bo Norveška ostala sestavni del notranjega trga in ne bo posegala po nadaljnjih enostranskih razdiralnih ukrepih; |
| --- | --- |

11.

izraža upanje, da bo Norveška ostala sestavni del notranjega trga in ne bo posegala po nadaljnjih enostranskih razdiralnih ukrepih;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, norveški vladi in parlamentu ter institucijam evropskega gospodarskega prostora. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, norveški vladi in parlamentu ter institucijam evropskega gospodarskega prostora.

---

(1)  UL L 327, 9.12.2011, str. 2.

(2)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 168.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Vzpostavitev enotnega digitalnega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o vzpostavitvi enotnega digitalnega trga (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3(3) in 6 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3(3) in 6 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 9, 12, 14, 26, 114(3) in 169(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 12, 14, 26, 114(3) in 169(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov z naslovom „Nova agenda za evropsko potrošniško politiko“, ki je bilo sprejeto 25. aprila 2013 (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov z naslovom „Nova agenda za evropsko potrošniško politiko“, ki je bilo sprejeto 25. aprila 2013 (A7-0163/2013),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. aprila 2013 z naslovom „E-commerce Action plan 2012-2015 – State of play 2013“ (Akcijski načrt elektronskega poslovanja 2012-2015 – stanje v letu 2013 „ni na voljo v slovenščini“) (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 23. aprila 2013 z naslovom „E-commerce Action plan 2012-2015 – State of play 2013“ (Akcijski načrt elektronskega poslovanja 2012-2015 – stanje v letu 2013 „ni na voljo v slovenščini“) (SWD(2013)0153),

| — | ob upoštevanju pregleda notranjega trga št. 26, ki ga je pripravila Komisija, z dne 18. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda notranjega trga št. 26, ki ga je pripravila Komisija, z dne 18. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom „Pregled stanja potrošniških trgov: zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov – 2. del 8. izdaje – november 2012“ (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 7. decembra 2012 z naslovom „Pregled stanja potrošniških trgov: zagotavljanje učinkovitosti trgov v korist potrošnikov – 2. del 8. izdaje – november 2012“ (SWD(2012)0432),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. aprila 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Memoranduma o soglasju o prodaji ponarejenega blaga prek interneta (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. aprila 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Memoranduma o soglasju o prodaji ponarejenega blaga prek interneta (COM(2013)0209),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2012 o dokončanju enotnega digitalnega trga (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (2), o enotnem trgu za podjetja in rast (3) in o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. aprila 2011 o enotnem trgu za Evropejce (2), o enotnem trgu za podjetja in rast (3) in o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „K aktu za enotni trg: za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „K aktu za enotni trg: za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav“ (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg II“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg II“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg: dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Akt za enotni trg: dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. junija 2012 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. junija 2012 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu (COM(2012)0238),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2012 o strategiji za krepitev pravic ranljivih potrošnikov (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda z potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska agenda z potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti“ (COM(2012)0225),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. maja 2012 z naslovom „Evropska strategija za boljši internet za otroke“ (COM(2012)0196),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2012 z naslovom „Strategija za e-javna naročila“ (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2012 z naslovom „Strategija za e-javna naročila“ (COM(2012)0179),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 25. januarja 2012 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 25. januarja 2012 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2012 z naslovom „Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU“ (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2012 z naslovom „Integriran trg dostave paketov za rast elektronskega poslovanja v EU“ (COM(2012)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o novi strategiji za potrošniško politiko (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 9. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 9. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o programu varstva potrošnikov 2014–2020 (COM(2011)0707) in spremljajočih dokumentov (SEC(2011)1320 in SEC(2011)1321),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 3. decembra 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 3. decembra 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja (COM(2012)0721),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (8),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. februarja 2013 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 7. februarja 2013 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (COM(2013)0048),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. februarja 2013 z naslovom „Strategija kibernetske varnosti za Evropsko unijo: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. februarja 2013 z naslovom „Strategija kibernetske varnosti za Evropsko unijo: odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor“ (JOIN(2013)0001),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. septembra 2012 z naslovom „Sprostitev potenciala računalništva v oblaku v Evropi“ (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. septembra 2012 z naslovom „Sprostitev potenciala računalništva v oblaku v Evropi“ (COM(2012)0529),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. novembra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (COM(2011)0665),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o vplivu oglaševanja na vedenje potrošnikov (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (10),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/45/EU z dne 13. julija 2010 o spremembah Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede pravil o izdajanju računov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/45/EU z dne 13. julija 2010 o spremembah Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede pravil o izdajanju računov (11),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije o Googlu (združene zadeve C-236/08 do C-238/08, sodba z dne 23. marca 2010) in BergSpechte (zadeva C-278/08, sodba z dne 25. marca 2010), v katerih je kot povprečni internetni potrošnik opredeljen običajno obveščen in razumno pozoren uporabnik spleta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije o Googlu (združene zadeve C-236/08 do C-238/08, sodba z dne 23. marca 2010) in BergSpechte (zadeva C-278/08, sodba z dne 25. marca 2010), v katerih je kot povprečni internetni potrošnik opredeljen običajno obveščen in razumno pozoren uporabnik spleta,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 o novi strategiji za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010 o novi strategiji za enotni trg,

| — | ob upoštevanju analitskega poročila z naslovom „Odnos podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov“, ki ga je Komisija objavila marca 2010 (Flash Eurobarometer št. 282), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitskega poročila z naslovom „Odnos podjetij do čezmejnega trgovanja in varstva potrošnikov“, ki ga je Komisija objavila marca 2010 (Flash Eurobarometer št. 282),

| — | ob upoštevanju študije „Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU“ (Ocena čezmejnega e-poslovanja v EU s skrivnimi nakupovalci), ki jo je za GD SANCO Evropske komisije izvedel inštitut YouGovPsychonomics in je bila objavljena 20. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije „Mystery shopping evaluation of cross-border e-commerce in the EU“ (Ocena čezmejnega e-poslovanja v EU s skrivnimi nakupovalci), ki jo je za GD SANCO Evropske komisije izvedel inštitut YouGovPsychonomics in je bila objavljena 20. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda o varstvu potrošnikov (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda o varstvu potrošnikov (COM(2009)0330),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (COM(2009)0336),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o prenosu, izvajanju in izvrševanju Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (14),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je za to, da bo EU postala bolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo, ki bo temeljilo na znanju, odločilnega pomena v celoti izkoristiti potencial digitalnega trga – to bo koristilo tako državljanom kot podjetjem; ker mora EU ukrepati zdaj, če želi ostati konkurenčna, predvsem v hitro rastočih sektorjih, kot so internetne platforme ali panoga programskih aplikacij; |
| --- | --- |

A.

ker je za to, da bo EU postala bolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo, ki bo temeljilo na znanju, odločilnega pomena v celoti izkoristiti potencial digitalnega trga – to bo koristilo tako državljanom kot podjetjem; ker mora EU ukrepati zdaj, če želi ostati konkurenčna, predvsem v hitro rastočih sektorjih, kot so internetne platforme ali panoga programskih aplikacij;

| B. | ker so poglavitni pogoj za razvoj enotnega digitalnega trga vseprisotna povezljivost, ki temelji na neoviranem dostopu do visokohitrostnih širokopasovnih internetnih omrežij, univerzalnem in enakem dostopu vseh državljanov do internetnih storitev in razpoložljivost spektra za brezžične storitve širokopasovnega interneta; ker najnovejši tehnološki razvoj, na primer mobilne naprave in aplikacije ter nove generacije mobilnih standardov, zahtevajo zanesljiva in hitra infrastrukturna omrežja, da bodo lahko državljanom in podjetjem zagotavljala koristi; |
| --- | --- |

B.

ker so poglavitni pogoj za razvoj enotnega digitalnega trga vseprisotna povezljivost, ki temelji na neoviranem dostopu do visokohitrostnih širokopasovnih internetnih omrežij, univerzalnem in enakem dostopu vseh državljanov do internetnih storitev in razpoložljivost spektra za brezžične storitve širokopasovnega interneta; ker najnovejši tehnološki razvoj, na primer mobilne naprave in aplikacije ter nove generacije mobilnih standardov, zahtevajo zanesljiva in hitra infrastrukturna omrežja, da bodo lahko državljanom in podjetjem zagotavljala koristi;

| C. | ker postajajo masivnopodatkovne aplikacije vse pomembnejše za konkurenčnost evropskega gospodarstva, do leta 2016 se namreč v svetovnem merilu pričakujejo prihodki v vrednosti 16 milijard EUR in dodatnih 4,4 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

C.

ker postajajo masivnopodatkovne aplikacije vse pomembnejše za konkurenčnost evropskega gospodarstva, do leta 2016 se namreč v svetovnem merilu pričakujejo prihodki v vrednosti 16 milijard EUR in dodatnih 4,4 milijona delovnih mest;

| D. | ker ima računalništvo v oblaku velik gospodarski, družbeni in kulturni potencial v smislu prihranka stroškov, izmenjave vsebin in izkušenj, večje konkurenčnosti, dostopa do informacij, inovacij in ustvarjanja delovnih mest; ker so ob tem izrazito pomembne nemotene storitve e-uprave, ki bodo dostopne z različnih naprav; |
| --- | --- |

D.

ker ima računalništvo v oblaku velik gospodarski, družbeni in kulturni potencial v smislu prihranka stroškov, izmenjave vsebin in izkušenj, večje konkurenčnosti, dostopa do informacij, inovacij in ustvarjanja delovnih mest; ker so ob tem izrazito pomembne nemotene storitve e-uprave, ki bodo dostopne z različnih naprav;

| E. | ker gospodarstvo EU doživlja velike strukturne spremembe, kar vpliva na njegovo svetovno konkurenčnost in trg dela; ker se v letnem pregledu rasti 2013 poziva k odločnemu ukrepanju za pospešeno ustvarjanje delovnih mest; ker je za obnovo in konkurenčnost gospodarstva EU odločilnega pomena dinamičen in vključujoč trga dela; |
| --- | --- |

E.

ker gospodarstvo EU doživlja velike strukturne spremembe, kar vpliva na njegovo svetovno konkurenčnost in trg dela; ker se v letnem pregledu rasti 2013 poziva k odločnemu ukrepanju za pospešeno ustvarjanje delovnih mest; ker je za obnovo in konkurenčnost gospodarstva EU odločilnega pomena dinamičen in vključujoč trga dela;

| F. | ker družbeni mediji, vsebine, ki jih ustvarjajo uporabniki, „kultura priredb“ in sodelovanje uporabnikov v digitalnem gospodarstvu pridobivajo vse pomembnejšo vlogo; ker so potrošniki vse bolj pripravljeni plačati za visokokakovostne digitalne vsebine, pod pogojem, da so cenovno ugodne, dostopne z več naprav in prenosljive čez mejo; |
| --- | --- |

F.

ker družbeni mediji, vsebine, ki jih ustvarjajo uporabniki, „kultura priredb“ in sodelovanje uporabnikov v digitalnem gospodarstvu pridobivajo vse pomembnejšo vlogo; ker so potrošniki vse bolj pripravljeni plačati za visokokakovostne digitalne vsebine, pod pogojem, da so cenovno ugodne, dostopne z več naprav in prenosljive čez mejo;

| G. | ker bi moral dostop po ugodnih cenah z varnimi in zanesljivimi možnostmi plačila povečati zaupanje potrošnikov pri dostopanju do čezmejnih storitev; |
| --- | --- |

G.

ker bi moral dostop po ugodnih cenah z varnimi in zanesljivimi možnostmi plačila povečati zaupanje potrošnikov pri dostopanju do čezmejnih storitev;

| H. | ker je v EU kar 99 % vseh podjetij malih ali srednjih podjetij, ki zagotavljajo 85 % vseh delovnih mest v EU; gre torej za osrednjo gonilno silo evropskega gospodarstva, ki nosi največjo odgovornost za ustvarjanje blaginje, delovnih mest in rasti, inovacij ter raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

H.

ker je v EU kar 99 % vseh podjetij malih ali srednjih podjetij, ki zagotavljajo 85 % vseh delovnih mest v EU; gre torej za osrednjo gonilno silo evropskega gospodarstva, ki nosi največjo odgovornost za ustvarjanje blaginje, delovnih mest in rasti, inovacij ter raziskav in razvoja;

| I. | ker imajo državljani EU ko potrošniki odločilno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, namreč pametne in trajnostne rasti, in ker bi jo bilo zato treba pripoznati kot del gospodarske politike EU; ker je treba najti pravo ravnovesje med spodbujanjem konkurenčnosti evropskih podjetij in varovanjem interesov potrošnikov; |
| --- | --- |

I.

ker imajo državljani EU ko potrošniki odločilno vlogo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, namreč pametne in trajnostne rasti, in ker bi jo bilo zato treba pripoznati kot del gospodarske politike EU; ker je treba najti pravo ravnovesje med spodbujanjem konkurenčnosti evropskih podjetij in varovanjem interesov potrošnikov;

| J. | ker razdrobljenost enotnega digitalnega trga slabi potrošnikovo izbiro; ker je treba spodbuditi zaupanje potrošnikov v trg in poznavanje njihovih pravic, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti potrošnikom v ranljivem položaju; ker je potrošnikom v Uniji bistveno zagotoviti boljšo zaščito pred tveganji zaradi proizvodov in storitev, ki lahko ogrozijo njihovo zdravje ali varnost; |
| --- | --- |

J.

ker razdrobljenost enotnega digitalnega trga slabi potrošnikovo izbiro; ker je treba spodbuditi zaupanje potrošnikov v trg in poznavanje njihovih pravic, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti potrošnikom v ranljivem položaju; ker je potrošnikom v Uniji bistveno zagotoviti boljšo zaščito pred tveganji zaradi proizvodov in storitev, ki lahko ogrozijo njihovo zdravje ali varnost;

| K. | ker je Komisija pregledala spletna mesta, kjer se prodajajo digitalne vsebine za snemanje, na primer igre, videe ali glasbo, in ugotovila, da 75 % teh spletišč ne spoštuje pravil varstva potrošnikov; ker direktiva o pravicah potrošnikov (2011/83/EU) že določa specifična pravila za digitalne vsebine; ker bi bilo treba Komisijo spodbujati, da bi ta pravila še naprej zajemala pri pregledu obstoječe potrošniške zakonodaje EU ali predlaganju nove zakonodaje s tega področja; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija pregledala spletna mesta, kjer se prodajajo digitalne vsebine za snemanje, na primer igre, videe ali glasbo, in ugotovila, da 75 % teh spletišč ne spoštuje pravil varstva potrošnikov; ker direktiva o pravicah potrošnikov (2011/83/EU) že določa specifična pravila za digitalne vsebine; ker bi bilo treba Komisijo spodbujati, da bi ta pravila še naprej zajemala pri pregledu obstoječe potrošniške zakonodaje EU ali predlaganju nove zakonodaje s tega področja;

| L. | ker ima 15 % za delo zmožnega prebivalstva v EU (80 milijonov ljudi) funkcionalne omejitve ali so invalidi; ker število spletišč, ki zagotavljajo storitve e-uprave, in spletišč javnega sektorja hitro narašča; ker se ocenjuje, da je evropski trg proizvodov in storitev, povezanih s spletno dostopnostjo, vreden dve milijardi EUR; ker je ta trg na škodo potencialnih potrošnikov in gospodarstva na splošno še vedno razdrobljen in premalo razvit; |
| --- | --- |

L.

ker ima 15 % za delo zmožnega prebivalstva v EU (80 milijonov ljudi) funkcionalne omejitve ali so invalidi; ker število spletišč, ki zagotavljajo storitve e-uprave, in spletišč javnega sektorja hitro narašča; ker se ocenjuje, da je evropski trg proizvodov in storitev, povezanih s spletno dostopnostjo, vreden dve milijardi EUR; ker je ta trg na škodo potencialnih potrošnikov in gospodarstva na splošno še vedno razdrobljen in premalo razvit;

| M. | ker potrošniki niso enovita skupina in izkazujejo velika razhajanja v smislu digitalne opismenjenosti, poznavanja svojih pravic, asertivnosti in pripravljenosti na postopke pritožbe in pridobivanja odškodnine; ker je treba za odpravo digitalne ločnice upoštevati tudi nediskriminacijo in dostopnost; |
| --- | --- |

M.

ker potrošniki niso enovita skupina in izkazujejo velika razhajanja v smislu digitalne opismenjenosti, poznavanja svojih pravic, asertivnosti in pripravljenosti na postopke pritožbe in pridobivanja odškodnine; ker je treba za odpravo digitalne ločnice upoštevati tudi nediskriminacijo in dostopnost;

Kako dodobra izkoristiti potencial enotnega digitalnega trga

| 1. | poudarja, da bi mogla sprostitev potenciala enotnega trga prek direktive o storitvah in enotnega digitalnega trga prinesti gospodarstvu EU dodatnih 800 milijard EUR (15), kar pomeni skoraj 4 200 EUR na gospodinjstvo (16); poziva države članice in Komisijo, naj se zavežejo razvoju enotnega digitalnega trga, saj je to krovna politična prednostna naloga, in naj uvedejo celosten pristop in ambiciozno zastavljeno strategijo, ki bo zajela tako zakonodajne kot politične strategije – zato, da bomo upoštevali zadnji in prihodnji napredek in zares udejanjili enotni digitalni trg; poudarja, da bo za to potrebno politično vodstvo, odločnost, dobro zastavljene prednostne naloge ter financiranje na ravni EU, na nacionalni in regionalni ravni; zlasti poudarja, da je v vseh institucijah Unije potrebno jasno vodstvo, v državah članicah pa jasna politična odgovornost, da bi v celoti in dejansko izvajali in izvrševali direktive in uredbe, povezane z enotnim trgom; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bi mogla sprostitev potenciala enotnega trga prek direktive o storitvah in enotnega digitalnega trga prinesti gospodarstvu EU dodatnih 800 milijard EUR (15), kar pomeni skoraj 4 200 EUR na gospodinjstvo (16); poziva države članice in Komisijo, naj se zavežejo razvoju enotnega digitalnega trga, saj je to krovna politična prednostna naloga, in naj uvedejo celosten pristop in ambiciozno zastavljeno strategijo, ki bo zajela tako zakonodajne kot politične strategije – zato, da bomo upoštevali zadnji in prihodnji napredek in zares udejanjili enotni digitalni trg; poudarja, da bo za to potrebno politično vodstvo, odločnost, dobro zastavljene prednostne naloge ter financiranje na ravni EU, na nacionalni in regionalni ravni; zlasti poudarja, da je v vseh institucijah Unije potrebno jasno vodstvo, v državah članicah pa jasna politična odgovornost, da bi v celoti in dejansko izvajali in izvrševali direktive in uredbe, povezane z enotnim trgom;

| 2. | poziva Komisijo, naj nujno obravnava obstoječe ovire za enotni digitalni trg, tudi s poenostavitvijo pravnega okvira za DDV, in sicer z zagotovljenim dostopom do varnega vseevropskega plačevanja, izstavljanja računov in dostavnih storitev, in naj pregleda pravice intelektualne lastnine, da bo spodbudila dostop do zakonitih digitalnih vsebin v vsej EU; poudarja, da je pomembno določiti enaka pravila za prosti pretok fizičnega in digitalnega blaga in storitev; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nujno obravnava obstoječe ovire za enotni digitalni trg, tudi s poenostavitvijo pravnega okvira za DDV, in sicer z zagotovljenim dostopom do varnega vseevropskega plačevanja, izstavljanja računov in dostavnih storitev, in naj pregleda pravice intelektualne lastnine, da bo spodbudila dostop do zakonitih digitalnih vsebin v vsej EU; poudarja, da je pomembno določiti enaka pravila za prosti pretok fizičnega in digitalnega blaga in storitev;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo upravljanje enotnega digitalnega trga, zagotovijo omrežno nevtralnost ter učinkovito in pametno uporabo informacijsko-komunikacijske tehnologije, da bi zmanjšale upravno breme za državljane in podjetja; poziva Komisijo, naj okrepi obstoječa orodja upravljanja in naj poišče usklajen pristop za spodbujanje njihove uporabe, vključno z informacijskim sistemom za notranji trg (IMI), mrežo Solvit, portalom Tvoja Evropa in enotnimi kontaktnimi točkami iz direktive o storitvah; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo upravljanje enotnega digitalnega trga, zagotovijo omrežno nevtralnost ter učinkovito in pametno uporabo informacijsko-komunikacijske tehnologije, da bi zmanjšale upravno breme za državljane in podjetja; poziva Komisijo, naj okrepi obstoječa orodja upravljanja in naj poišče usklajen pristop za spodbujanje njihove uporabe, vključno z informacijskim sistemom za notranji trg (IMI), mrežo Solvit, portalom Tvoja Evropa in enotnimi kontaktnimi točkami iz direktive o storitvah;

| 4. | poudarja, da bo pomembna evropska strategija za računalništvo v oblaku, saj ima velik potencial za konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poudarja, da je računalništvo v oblaku zaradi zelo nizkih vstopnih stroškov in ne velikih zahtev glede infrastrukture dobra priložnost za evropsko industrijo informacijske tehnologije in predvsem za mala in srednja podjetja, da se razvijejo in prevzamejo vodilni položaj na področjih, kot so zunanje izvajanje, nove digitalne storitve in podatkovna središča; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bo pomembna evropska strategija za računalništvo v oblaku, saj ima velik potencial za konkurenčnost, rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poudarja, da je računalništvo v oblaku zaradi zelo nizkih vstopnih stroškov in ne velikih zahtev glede infrastrukture dobra priložnost za evropsko industrijo informacijske tehnologije in predvsem za mala in srednja podjetja, da se razvijejo in prevzamejo vodilni položaj na področjih, kot so zunanje izvajanje, nove digitalne storitve in podatkovna središča;

| 5. | se zaveda, da so masovni podatki in znanje pravo gorivo za prihodnost evropskega gospodarstva; pozdravlja predlagani sveženj o varstvu podatkov, saj je to dober način za povečanje zaupanja in preglednosti; poudarja, da je treba upoštevati izzive, ki jih prinašata globalizacija in uporaba novih tehnologij, in da je pomembno državljanom zagotoviti okrepljene pravice s posodobljeno evropsko ureditvijo na področju varstva podatkov – s tem bomo spodbudili notranji trg in ustvarili enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki delujejo v EU; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da so masovni podatki in znanje pravo gorivo za prihodnost evropskega gospodarstva; pozdravlja predlagani sveženj o varstvu podatkov, saj je to dober način za povečanje zaupanja in preglednosti; poudarja, da je treba upoštevati izzive, ki jih prinašata globalizacija in uporaba novih tehnologij, in da je pomembno državljanom zagotoviti okrepljene pravice s posodobljeno evropsko ureditvijo na področju varstva podatkov – s tem bomo spodbudili notranji trg in ustvarili enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki delujejo v EU;

| 6. | poudarja, da je treba z inovativnimi tehnološkimi rešitvami, na primer elektronskim javnim naročanjem, spodbujati nove, visokokakovostne storitve e-uprave, saj bo to olajšalo nemoteno zagotavljanje informacij in storitev; poudarja, kako pomemben je osnutek uredbe o elektronski identifikaciji in elektronskih skrbniških storitvah, ki jo predlaga Komisija, saj bo pripomogla k enotnemu digitalnemu trgu z vzpostavitvijo ustreznih pogojev za vzajemno čezmejno priznavanje ključnih ponudnikov in visoko stopnjo varnosti zanje, na primer z elektronsko identifikacijo, elektronskimi dokumenti, elektronskimi podpisi in elektronskimi dostavnimi storitvami, pa tudi za interoperabilne storitve e-uprave v vsej Uniji; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba z inovativnimi tehnološkimi rešitvami, na primer elektronskim javnim naročanjem, spodbujati nove, visokokakovostne storitve e-uprave, saj bo to olajšalo nemoteno zagotavljanje informacij in storitev; poudarja, kako pomemben je osnutek uredbe o elektronski identifikaciji in elektronskih skrbniških storitvah, ki jo predlaga Komisija, saj bo pripomogla k enotnemu digitalnemu trgu z vzpostavitvijo ustreznih pogojev za vzajemno čezmejno priznavanje ključnih ponudnikov in visoko stopnjo varnosti zanje, na primer z elektronsko identifikacijo, elektronskimi dokumenti, elektronskimi podpisi in elektronskimi dostavnimi storitvami, pa tudi za interoperabilne storitve e-uprave v vsej Uniji;

| 7. | meni, da so potrebna dodatna prizadevanja v zvezi s ponovno uporabo informacij javnega sektorja in spodbujanjem e-uprave; |
| --- | --- |

7.

meni, da so potrebna dodatna prizadevanja v zvezi s ponovno uporabo informacij javnega sektorja in spodbujanjem e-uprave;

| 8. | poudarja, da je pomembno spodbujati inovacije in vlagati v digitalno pismenost; poudarja, da imajo mala in srednja podjetja poglavitno vlogo pri odpravljanju brezposelnosti, predvsem med mladimi; poziva k boljšemu dostopu do financiranja iz programov, kot sta na primer Obzorje 2020 in COSME, in k razvoju novih naložbenih skladov in jamstev; predvsem pa ugotavlja, da se mora EU ponovno zavihteti na vodilno mesto na področju mobilne tehnologije in pametnih naprav; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je pomembno spodbujati inovacije in vlagati v digitalno pismenost; poudarja, da imajo mala in srednja podjetja poglavitno vlogo pri odpravljanju brezposelnosti, predvsem med mladimi; poziva k boljšemu dostopu do financiranja iz programov, kot sta na primer Obzorje 2020 in COSME, in k razvoju novih naložbenih skladov in jamstev; predvsem pa ugotavlja, da se mora EU ponovno zavihteti na vodilno mesto na področju mobilne tehnologije in pametnih naprav;

| 9. | poudarja, da je treba spodbujati obsežne naložbe v fiksna in mobilna omrežja, zato da bo EU zavzela vodilno mesto v svetovnem tehnološkem razvoju, njeni državljani in podjetja pa bodo lahko dodobra izkoristili priložnosti, ki jih prinaša digitalna revolucija; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba spodbujati obsežne naložbe v fiksna in mobilna omrežja, zato da bo EU zavzela vodilno mesto v svetovnem tehnološkem razvoju, njeni državljani in podjetja pa bodo lahko dodobra izkoristili priložnosti, ki jih prinaša digitalna revolucija;

| 10. | močno obžaluje, da so mnoge države članice zamudile rok (1. januar 2013) za dodelitev spektra digitalne dividende (800 MHz) širokopasovnim mobilnim storitvam, kakor je bilo predvideno v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra; poudarja, da zaradi tega zamuja uvajanje četrte generacije mobilnih omrežij v EU; zato poziva države članice, naj ukrenejo vse potrebno za zagotovitev, da bo 800-megaherčni pas na voljo širokopasovnim mobilnim storitvam, Komisijo pa, naj uporabi svoja pooblastila za hiter začetek izvajanja; |
| --- | --- |

10.

močno obžaluje, da so mnoge države članice zamudile rok (1. januar 2013) za dodelitev spektra digitalne dividende (800 MHz) širokopasovnim mobilnim storitvam, kakor je bilo predvideno v programu za politiko radiofrekvenčnega spektra; poudarja, da zaradi tega zamuja uvajanje četrte generacije mobilnih omrežij v EU; zato poziva države članice, naj ukrenejo vse potrebno za zagotovitev, da bo 800-megaherčni pas na voljo širokopasovnim mobilnim storitvam, Komisijo pa, naj uporabi svoja pooblastila za hiter začetek izvajanja;

| 11. | pozdravlja namero Komisije, da bi predložila nov sveženj o telekomunikacijah, v katerem naj bi obravnavala razdrobljenost tega trga, in sicer tudi z ukrepi za odpravo tarif za gostovanje v bližnji prihodnosti; poudarja, da je treba v zvezi s stroški gostovanja zavzeti proaktiven pristop, da bi vzpostavili resničen enotni digitalni trg, ki bo zajemal tudi uporabo mobilnih naprav; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja namero Komisije, da bi predložila nov sveženj o telekomunikacijah, v katerem naj bi obravnavala razdrobljenost tega trga, in sicer tudi z ukrepi za odpravo tarif za gostovanje v bližnji prihodnosti; poudarja, da je treba v zvezi s stroški gostovanja zavzeti proaktiven pristop, da bi vzpostavili resničen enotni digitalni trg, ki bo zajemal tudi uporabo mobilnih naprav;

Vlaganje v človeški kapital – obravnavanje pomanjkanja znanj in spretnosti

| 12. | zaskrbljeno ugotavlja, da stopnja zaposlenosti v EU pada; poziva k ponovnem usmerjanju pozornosti v politike ustvarjanja delovnih mest na področjih z visokim potencialom za rast, kot so zeleno gospodarstvo, zdravstvene storitve in sektor IKT; meni, da lahko vzpostavitev enotnega digitalnega trga pripomore k odpravi morebitnih odstopanj med državami članicami in regijami glede zaposlenosti, socialne vključenosti in boja proti revščini; |
| --- | --- |

12.

zaskrbljeno ugotavlja, da stopnja zaposlenosti v EU pada; poziva k ponovnem usmerjanju pozornosti v politike ustvarjanja delovnih mest na področjih z visokim potencialom za rast, kot so zeleno gospodarstvo, zdravstvene storitve in sektor IKT; meni, da lahko vzpostavitev enotnega digitalnega trga pripomore k odpravi morebitnih odstopanj med državami članicami in regijami glede zaposlenosti, socialne vključenosti in boja proti revščini;

| 13. | poudarja, da bi moral enotni digitalni trg ljudem pomagati, da med staranjem ostanejo delovno aktivni in zdravi, pri tem pa izboljšati ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem; poudarja, da lahko orodja IKT zagotovijo tudi trajnostne in uspešne sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi moral enotni digitalni trg ljudem pomagati, da med staranjem ostanejo delovno aktivni in zdravi, pri tem pa izboljšati ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem; poudarja, da lahko orodja IKT zagotovijo tudi trajnostne in uspešne sisteme zdravstvenega varstva;

| 14. | priznava, da se evropski trg dela korenito spreminja in da bodo za poklice prihodnosti potrebna nova znanja in spretnosti; poziva države članice, naj ustrezno vlagajo v človeški kapital in trajnostno ustvarjanje delovnih mest, med drugim z učinkovito uporabo sredstev EU, kot je Evropski socialni sklad; poziva Komisijo in države članice, naj si kot prednostno nalogo zastavijo digitalno pismenost v okviru vodilne pobude „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“; |
| --- | --- |

14.

priznava, da se evropski trg dela korenito spreminja in da bodo za poklice prihodnosti potrebna nova znanja in spretnosti; poziva države članice, naj ustrezno vlagajo v človeški kapital in trajnostno ustvarjanje delovnih mest, med drugim z učinkovito uporabo sredstev EU, kot je Evropski socialni sklad; poziva Komisijo in države članice, naj si kot prednostno nalogo zastavijo digitalno pismenost v okviru vodilne pobude „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“;

| 15. | poudarja, da je treba izboljšati znanja in spretnosti v okviru medijske in digitalne pismenosti, zlasti pri otrocih in mladoletnikih, da bi dosegli pravi enotni digitalni trg in uresničili potencial za rast tega dinamičnega sektorja; ugotavlja, da je zlasti pomembno reševanje vprašanja pričakovane vrzeli v zagotavljanju strokovnjakov s področja IKT; pozdravlja veliko koalicijo za digitalna delovna mesta in poudarja pomen usklajevanja usposabljanja na področju IKT s poslovnimi zahtevami; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba izboljšati znanja in spretnosti v okviru medijske in digitalne pismenosti, zlasti pri otrocih in mladoletnikih, da bi dosegli pravi enotni digitalni trg in uresničili potencial za rast tega dinamičnega sektorja; ugotavlja, da je zlasti pomembno reševanje vprašanja pričakovane vrzeli v zagotavljanju strokovnjakov s področja IKT; pozdravlja veliko koalicijo za digitalna delovna mesta in poudarja pomen usklajevanja usposabljanja na področju IKT s poslovnimi zahtevami;

| 16. | poudarja, da je treba še naprej spodbujati uporabo evropskega portala za zaposlitveno mobilnost (EURES); podpira njegovo uporabo v državah članicah, bodisi za svetovanje delavcem in iskalcem zaposlitve o njihovi pravici do prostega gibanja bodisi kot instrumenta zaposlovanja s posebnim poudarkom na posredovanju zaposlitve in potrebah delodajalcev, da bi učinkovito pripevali k okrevanju in dolgoročni rasti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba še naprej spodbujati uporabo evropskega portala za zaposlitveno mobilnost (EURES); podpira njegovo uporabo v državah članicah, bodisi za svetovanje delavcem in iskalcem zaposlitve o njihovi pravici do prostega gibanja bodisi kot instrumenta zaposlovanja s posebnim poudarkom na posredovanju zaposlitve in potrebah delodajalcev, da bi učinkovito pripevali k okrevanju in dolgoročni rasti;

Varnost in zaupanje potrošnikov

| 17. | pozdravlja sprejetje kodeksa spletnih pravic v EU; poziva Komisijo in države članice, naj o njem obvestijo širšo javnost, da bi dosegli želen učinek; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja sprejetje kodeksa spletnih pravic v EU; poziva Komisijo in države članice, naj o njem obvestijo širšo javnost, da bi dosegli želen učinek;

| 18. | poudarja, da je čedalje hitrejši razvoj elektronskega trgovanja, kar zadeva potrošnike, zelo pomemben, saj ponuja večjo izbiro, zlasti tistim, ki živijo na manj dostopnih, oddaljenih območjih, in tudi tistim z omejeno sposobnostjo gibanja, ki sicer ne bi imeli dostopa do široke izbire blaga in storitev; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je čedalje hitrejši razvoj elektronskega trgovanja, kar zadeva potrošnike, zelo pomemben, saj ponuja večjo izbiro, zlasti tistim, ki živijo na manj dostopnih, oddaljenih območjih, in tudi tistim z omejeno sposobnostjo gibanja, ki sicer ne bi imeli dostopa do široke izbire blaga in storitev;

| 19. | poudarja, da je treba potrošnikom zagotoviti celovit dostop do enotnega digitalnega trga, ne glede na njihovo prebivališče ali narodnost; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boj proti neenaki obravnavi potrošnikov na enotnem trgu zaradi obstoječih čezmejnih omejitev, ki jih uporabljajo podjetja pri prodaji na daljavo; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba potrošnikom zagotoviti celovit dostop do enotnega digitalnega trga, ne glede na njihovo prebivališče ali narodnost; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za boj proti neenaki obravnavi potrošnikov na enotnem trgu zaradi obstoječih čezmejnih omejitev, ki jih uporabljajo podjetja pri prodaji na daljavo;

| 20. | poudarja, da je zaupanje potrošnikov nujno za domačo in čezmejno elektronsko poslovanje; poudarja, da je treba zagotoviti kakovost, varnost, sledljivost in pristnost izdelkov, preprečiti goljufije in nepošteno prakso ter spoštovati pravila o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je zaupanje potrošnikov nujno za domačo in čezmejno elektronsko poslovanje; poudarja, da je treba zagotoviti kakovost, varnost, sledljivost in pristnost izdelkov, preprečiti goljufije in nepošteno prakso ter spoštovati pravila o varstvu osebnih podatkov;

| 21. | poudarja vlogo enotnega digitalnega trga pri vzpostavitvi varnega in delujočega enotnega trga blaga in storitev; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati učinkovite in usklajene sisteme upravljanja tveganj v okviru predlogov o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga; |
| --- | --- |

21.

poudarja vlogo enotnega digitalnega trga pri vzpostavitvi varnega in delujočega enotnega trga blaga in storitev; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati učinkovite in usklajene sisteme upravljanja tveganj v okviru predlogov o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga;

| 22. | poudarja pomen čimprejšnjega izvajanja določb direktive o spletnem reševanju sporov, da bi potrošniki dostopali do njega na enostaven način; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje platforme za tovrstno reševanje sporov; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen čimprejšnjega izvajanja določb direktive o spletnem reševanju sporov, da bi potrošniki dostopali do njega na enostaven način; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje platforme za tovrstno reševanje sporov;

| 23. | poudarja pomen oznak zaupanja za učinkovito delovanje enotnega digitalnega trga, tako za podjetja kot za potrošnike; poziva k sprejetju standarda za oznake zaupanja za evropske storitve na podlagi standardov visoke kakovosti, da bi pripomogli h konsolidaciji trga EU; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen oznak zaupanja za učinkovito delovanje enotnega digitalnega trga, tako za podjetja kot za potrošnike; poziva k sprejetju standarda za oznake zaupanja za evropske storitve na podlagi standardov visoke kakovosti, da bi pripomogli h konsolidaciji trga EU;

| 24. | poziva Komisijo, naj sprejme smernice EU o minimalnih standardih za primerjalna spletišča, zasnovane na podlagi temeljnih načel preglednosti, nepristranskosti, kakovostnih informacij, učinkovitega sodnega varstva, celovitosti in prijaznosti do uporabnika; predlaga, naj te smernice spremljajo akreditacijska shema za vso EU ter učinkoviti ukrepi za nadzor in izvrševanje; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj sprejme smernice EU o minimalnih standardih za primerjalna spletišča, zasnovane na podlagi temeljnih načel preglednosti, nepristranskosti, kakovostnih informacij, učinkovitega sodnega varstva, celovitosti in prijaznosti do uporabnika; predlaga, naj te smernice spremljajo akreditacijska shema za vso EU ter učinkoviti ukrepi za nadzor in izvrševanje;

| 25. | pričakuje, da bo Komisija pri reviziji direktive o paketnem potovanju v celoti preučila vpliv e-trgovanja in digitalnih trgov na vedenje potrošnikov v turističnem sektorju EU in okrepila prizadevanja za izboljšanje kakovosti, vsebine in zanesljivosti informacij za turiste; |
| --- | --- |

25.

pričakuje, da bo Komisija pri reviziji direktive o paketnem potovanju v celoti preučila vpliv e-trgovanja in digitalnih trgov na vedenje potrošnikov v turističnem sektorju EU in okrepila prizadevanja za izboljšanje kakovosti, vsebine in zanesljivosti informacij za turiste;

| 26. | poudarja, da bi morali računalniški sistemi rezervacij potnikom omogočati, da jasno razlikujejo med obveznimi operativnimi stroški, vštetimi v vozninah, in izbirnimi elementi, ki jih lahko rezervirajo, da bi bile cene za potrošnike, ki rezervirajo vozovnice prek spleta, bolj pregledne; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi morali računalniški sistemi rezervacij potnikom omogočati, da jasno razlikujejo med obveznimi operativnimi stroški, vštetimi v vozninah, in izbirnimi elementi, ki jih lahko rezervirajo, da bi bile cene za potrošnike, ki rezervirajo vozovnice prek spleta, bolj pregledne;

| 27. | poziva Komisijo, naj budno spremlja in uporabi vse svoje pristojnosti, da zagotovi pravilno izvajanje in uporabo ključnih določb direktive o nepoštenih poslovnih praksah v zvezi s prenovljenimi pravili za boj proti nepoštenim poslovnim praksam, tudi spletnim, zlasti potencialni zlorabi tržne moči na področjih, kot so vedenjsko oglaševanje, politike prilagojenih cen in storitve spletnega iskanja; pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Zaščita podjetij pred praksami zavajajočega trženja in zagotavljanje učinkovitega uveljavljanja: pregled Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju“ (COM(2012)0702); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj budno spremlja in uporabi vse svoje pristojnosti, da zagotovi pravilno izvajanje in uporabo ključnih določb direktive o nepoštenih poslovnih praksah v zvezi s prenovljenimi pravili za boj proti nepoštenim poslovnim praksam, tudi spletnim, zlasti potencialni zlorabi tržne moči na področjih, kot so vedenjsko oglaševanje, politike prilagojenih cen in storitve spletnega iskanja; pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Zaščita podjetij pred praksami zavajajočega trženja in zagotavljanje učinkovitega uveljavljanja: pregled Direktive 2006/114/ES o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju“ (COM(2012)0702);

| 28. | poziva Komisijo, naj obravnava nepoštene pogodbene pogoje v letalskem prevozu, zagotovi tesnejše spremljanje spletišč in obvešča nacionalne izvršne organe o primerih neustrezne uporabe obstoječih pravil; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj obravnava nepoštene pogodbene pogoje v letalskem prevozu, zagotovi tesnejše spremljanje spletišč in obvešča nacionalne izvršne organe o primerih neustrezne uporabe obstoječih pravil;

| 29. | poziva Komisijo, naj razvije standardizirane elektronske obrazce za vlaganje pritožb potnikov v zvezi z vsemi vrstami prevoza in spodbuja smernice za takojšnje reševanje pritožb prek poenostavljenih postopkov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj razvije standardizirane elektronske obrazce za vlaganje pritožb potnikov v zvezi z vsemi vrstami prevoza in spodbuja smernice za takojšnje reševanje pritožb prek poenostavljenih postopkov;

| 30. | poudarja, da si je treba prizadevati za zanesljive storitve v oblaku; poziva k sprejetju jasnih in preglednih modelov pogodb, ki bodo pokrivali vprašanja kot so ohranjanje podatkov po preteku pogodbe, njihovo razkrivanje, celovitost, lokacija, prenos in lastništvo ter neposredna in posredna odgovornost; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da si je treba prizadevati za zanesljive storitve v oblaku; poziva k sprejetju jasnih in preglednih modelov pogodb, ki bodo pokrivali vprašanja kot so ohranjanje podatkov po preteku pogodbe, njihovo razkrivanje, celovitost, lokacija, prenos in lastništvo ter neposredna in posredna odgovornost;

| 31. | poudarja številna pravna vprašanja in izzive, povezane z uporabo računalništva v oblaku, kot so težave z določanjem veljavne zakonodaje, vprašanja skladnosti in odgovornosti, varnost podatkov (vključno s pravico do zasebnosti), prenosljivost podatkov in uveljavljanje avtorskih in drugih pravic intelektualne lastnine; meni, da je nujno zagotoviti, da so posledice računalništva v oblaku jasne in predvidljive na vseh pravnih področjih; |
| --- | --- |

31.

poudarja številna pravna vprašanja in izzive, povezane z uporabo računalništva v oblaku, kot so težave z določanjem veljavne zakonodaje, vprašanja skladnosti in odgovornosti, varnost podatkov (vključno s pravico do zasebnosti), prenosljivost podatkov in uveljavljanje avtorskih in drugih pravic intelektualne lastnine; meni, da je nujno zagotoviti, da so posledice računalništva v oblaku jasne in predvidljive na vseh pravnih področjih;

| 32. | poudarja, da je izvrševanje pravic potrošnikov pri spletnih transakcijah ključnega pomena; ugotavlja, da so se akcije „čiščenja“ (sweep), ki jih usklajuje Komisija in jih sočasno izvajajo ustrezni nacionalni organi prek skupnih ukrepov, izkazale za uporabno orodje spremljanja izvajanja obstoječe zakonodaje o enotnem trgu v državah članicah, in spodbuja Komisijo, naj zagotovi širšo uporabo teh akcij in preuči možnost njihovega usklajevanja tudi na področjih zunaj spleta; poziva Komisijo, naj okrepi mrežo sodelovanja na področju varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je izvrševanje pravic potrošnikov pri spletnih transakcijah ključnega pomena; ugotavlja, da so se akcije „čiščenja“ (sweep), ki jih usklajuje Komisija in jih sočasno izvajajo ustrezni nacionalni organi prek skupnih ukrepov, izkazale za uporabno orodje spremljanja izvajanja obstoječe zakonodaje o enotnem trgu v državah članicah, in spodbuja Komisijo, naj zagotovi širšo uporabo teh akcij in preuči možnost njihovega usklajevanja tudi na področjih zunaj spleta; poziva Komisijo, naj okrepi mrežo sodelovanja na področju varstva potrošnikov;

| 33. | poudarja, da so dostopne, cenovno ugodne in visokokakovostne dostavne storitve ključnega pomena pri spletnem nakupovanju blaga in se najučinkoviteje spodbujajo prek svobodne in poštene konkurence; ugotavlja, da je veliko potrošnikov vendarle manj naklonjenih spletnemu nakupovanju, zlasti čezmejnemu, zaradi negotovosti, povezanih s končno dostavo, stroški ali zanesljivostjo; zato pozdravlja javna posvetovanja, ki jih je sprožila Komisija, da bi opredelili morebitne pomanjkljivosti in jih z ustreznimi ukrepi odpravili na način, ki bo podjetjem in potrošnikom omogočal, da izkoristijo vse prednosti enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da so dostopne, cenovno ugodne in visokokakovostne dostavne storitve ključnega pomena pri spletnem nakupovanju blaga in se najučinkoviteje spodbujajo prek svobodne in poštene konkurence; ugotavlja, da je veliko potrošnikov vendarle manj naklonjenih spletnemu nakupovanju, zlasti čezmejnemu, zaradi negotovosti, povezanih s končno dostavo, stroški ali zanesljivostjo; zato pozdravlja javna posvetovanja, ki jih je sprožila Komisija, da bi opredelili morebitne pomanjkljivosti in jih z ustreznimi ukrepi odpravili na način, ki bo podjetjem in potrošnikom omogočal, da izkoristijo vse prednosti enotnega digitalnega trga;

| 34. | poziva Komisijo, naj pripravi revidiran predlog direktive o plačilnih storitvah in zakonodajni predlog o večstranskih medbančnih provizijah, da bi dosegli standardizacijo in interoperabilnost pri zagotavljanju kartičnega, spletnega in mobilnega plačevanja v EU in rešili vprašanje nepreglednih in prekomernih stroškov v zvezi s plačili; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj pripravi revidiran predlog direktive o plačilnih storitvah in zakonodajni predlog o večstranskih medbančnih provizijah, da bi dosegli standardizacijo in interoperabilnost pri zagotavljanju kartičnega, spletnega in mobilnega plačevanja v EU in rešili vprašanje nepreglednih in prekomernih stroškov v zvezi s plačili;

| 35. | poudarja, da je visoka raven varnosti omrežja in podatkov bistvenega pomena za zagotavljanje delovanja enotnega trga in zaupanja potrošnikov v enotni digitalni trg; ugotavlja, da se računalniška znanja in spretnosti ter sposobnost odzivanja na grožnje in napade neenakomerno razvijajo in da v Uniji ni usklajenega pristopa k računalniški varnosti; poziva k usklajenim prizadevanjem in tesnejšem sodelovanju, saj ima internet svetovne razsežnosti, sistemi omrežij in informacijski sistemi v Uniji pa so med seboj zelo povezani; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je visoka raven varnosti omrežja in podatkov bistvenega pomena za zagotavljanje delovanja enotnega trga in zaupanja potrošnikov v enotni digitalni trg; ugotavlja, da se računalniška znanja in spretnosti ter sposobnost odzivanja na grožnje in napade neenakomerno razvijajo in da v Uniji ni usklajenega pristopa k računalniški varnosti; poziva k usklajenim prizadevanjem in tesnejšem sodelovanju, saj ima internet svetovne razsežnosti, sistemi omrežij in informacijski sistemi v Uniji pa so med seboj zelo povezani;

| 36. | poudarja, da je dostopnost spletišč organov javnega sektorja pomemben del digitalne agende, saj zagotavlja nediskriminacijo in ustvarja poslovne priložnosti; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva pri pogajanjih o tem vprašanju, ki sedaj potekajo, in pripravi napovedano zakonodajno pobudo v obliki evropskega akta o dostopnosti, ki bi presegal javni sektor; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je dostopnost spletišč organov javnega sektorja pomemben del digitalne agende, saj zagotavlja nediskriminacijo in ustvarja poslovne priložnosti; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva pri pogajanjih o tem vprašanju, ki sedaj potekajo, in pripravi napovedano zakonodajno pobudo v obliki evropskega akta o dostopnosti, ki bi presegal javni sektor;

Ustvarjanje ugodnega poslovnega okolja

| 37. | poudarja, da je pomembno ustvariti ugodno splošno digitalno poslovno okolje; ugotavlja, da je treba poenostaviti zakonodajni okvir za DDV in se izogniti dvojnemu obdavčevanju; poziva države članice, naj do leta 2015 hitro vzpostavijo mini sisteme vse na enem mestu za telekomunikacije, televizijske oddaje in elektronske storitve; poziva Komisijo, naj čim prej razširi obseg sistemov vse na enem mestu tudi na drugo blago in storitve; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je pomembno ustvariti ugodno splošno digitalno poslovno okolje; ugotavlja, da je treba poenostaviti zakonodajni okvir za DDV in se izogniti dvojnemu obdavčevanju; poziva države članice, naj do leta 2015 hitro vzpostavijo mini sisteme vse na enem mestu za telekomunikacije, televizijske oddaje in elektronske storitve; poziva Komisijo, naj čim prej razširi obseg sistemov vse na enem mestu tudi na drugo blago in storitve;

| 38. | poziva Komisijo, naj pojasni uporabo člena 20(2) Direktive o storitvah, ki obravnava diskriminacijo potrošnikov EU zaradi kraja bivanja ali narodnosti, in zlasti zaradi vrste poslovnih praks, za katere bi po tej direktivi veljalo, da pomenijo neutemeljeno diskriminacijo; poudarja, da je treba odpraviti s tem povezane ovire, vključno z razdrobljenostjo zakonodaje in posledično pravno nejasnostjo v okviru uporabe zakonodaje o pravicah potrošnika, ki podjetjem onemogočajo širitev v okviru enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj pojasni uporabo člena 20(2) Direktive o storitvah, ki obravnava diskriminacijo potrošnikov EU zaradi kraja bivanja ali narodnosti, in zlasti zaradi vrste poslovnih praks, za katere bi po tej direktivi veljalo, da pomenijo neutemeljeno diskriminacijo; poudarja, da je treba odpraviti s tem povezane ovire, vključno z razdrobljenostjo zakonodaje in posledično pravno nejasnostjo v okviru uporabe zakonodaje o pravicah potrošnika, ki podjetjem onemogočajo širitev v okviru enotnega digitalnega trga;

| 39. | meni, da je predlog skupnega evropskega prodajnega prava inovativna pobuda ključnega pomena za potrošnike in podjetja na notranjem trgu; meni, da bi enotni neobvezni sklop pravil, ki bi veljala za celotno EU, koristil zlasti hitro rastočemu internetnemu sektorju; meni, da ima ta predlog zanimiv potencial tudi v povezavi z računalništvom v oblaku in digitalnimi vsebinami; |
| --- | --- |

39.

meni, da je predlog skupnega evropskega prodajnega prava inovativna pobuda ključnega pomena za potrošnike in podjetja na notranjem trgu; meni, da bi enotni neobvezni sklop pravil, ki bi veljala za celotno EU, koristil zlasti hitro rastočemu internetnemu sektorju; meni, da ima ta predlog zanimiv potencial tudi v povezavi z računalništvom v oblaku in digitalnimi vsebinami;

| 40. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za prilagoditev pogodbenega prava novim izzivom, ki jih prinaša enotni digitalni trg; meni, da je zlasti hkratna priprava standardnih pogodbenih pogojev za celotno EU, ki bodo zlahka dostopni za podjetja in potrošnike, ključna za to področje; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za prilagoditev pogodbenega prava novim izzivom, ki jih prinaša enotni digitalni trg; meni, da je zlasti hkratna priprava standardnih pogodbenih pogojev za celotno EU, ki bodo zlahka dostopni za podjetja in potrošnike, ključna za to področje;

| 41. | poziva Komisijo, naj skrbno spremlja potek konkurence na enotnem digitalnem trgu in takoj obravnava morebitne zlorabe prevladujočega položaja; zlasti poudarja, da je treba spremljati pravilno uporabo smernic za sporazume o selektivni distribuciji in zagotavljati, da stalno ustrezajo digitalnim namenom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj skrbno spremlja potek konkurence na enotnem digitalnem trgu in takoj obravnava morebitne zlorabe prevladujočega položaja; zlasti poudarja, da je treba spremljati pravilno uporabo smernic za sporazume o selektivni distribuciji in zagotavljati, da stalno ustrezajo digitalnim namenom;

| 42. | poziva Komisijo, naj spodbuja dostop do tveganega kapitala in sklopov IKT, da bi v ospredje prišli predkomercialni projekti, in skrbi za inovacije v zgodnjih fazah na trgih IKT; opozarja na potencial javno-zasebnih partnerstev in prihajajočih novih predpisov o javnem naročanju glede sklepanja inovativnih partnerstev; spodbuja zgodnje sprejetje spletnih orodij za javno naročanje, da bi na ta način lahko izkoristili prihajajočo reformo javnega naročanja; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj spodbuja dostop do tveganega kapitala in sklopov IKT, da bi v ospredje prišli predkomercialni projekti, in skrbi za inovacije v zgodnjih fazah na trgih IKT; opozarja na potencial javno-zasebnih partnerstev in prihajajočih novih predpisov o javnem naročanju glede sklepanja inovativnih partnerstev; spodbuja zgodnje sprejetje spletnih orodij za javno naročanje, da bi na ta način lahko izkoristili prihajajočo reformo javnega naročanja;

| 43. | poudarja pomen nevtralnosti omrežja in neoviranega vstopa na trg malih in srednjih podjetij iz EU v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva Komisijo, naj sprejme vse nujne ukrepe za izboljšanje teh razmer; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajni predlog, s katerim se bodo znotraj EU še zmanjšali stroški gostovanja; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen nevtralnosti omrežja in neoviranega vstopa na trg malih in srednjih podjetij iz EU v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva Komisijo, naj sprejme vse nujne ukrepe za izboljšanje teh razmer; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi zakonodajni predlog, s katerim se bodo znotraj EU še zmanjšali stroški gostovanja;

Privlačne zakonite ponudbe digitalnih vsebin

| 44. | spodbuja Komisijo, naj nadaljuje delo na področju prava intelektualne lastnine, da bi oblikovala sodoben okvir avtorskih pravic za enotni digitalni trg; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo spodbudila razvoj zakonite vsebine, ki bo dostopna po vsem enotnem digitalnem trgu; poudarja, da bi moral pregledan in spremenjen režim pravic intelektualne lastnine temeljiti na spodbujanju inovacij, novih storitvenih modelih ter vsebinah, ki so jih v sodelovanju pripravili uporabniki, da bi v EU spodbudili razvoj konkurenčnega trga IKT, obenem pa poskrbeli za to, da se imetnike pravic zaščiti in ustrezno plača; |
| --- | --- |

44.

spodbuja Komisijo, naj nadaljuje delo na področju prava intelektualne lastnine, da bi oblikovala sodoben okvir avtorskih pravic za enotni digitalni trg; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo spodbudila razvoj zakonite vsebine, ki bo dostopna po vsem enotnem digitalnem trgu; poudarja, da bi moral pregledan in spremenjen režim pravic intelektualne lastnine temeljiti na spodbujanju inovacij, novih storitvenih modelih ter vsebinah, ki so jih v sodelovanju pripravili uporabniki, da bi v EU spodbudili razvoj konkurenčnega trga IKT, obenem pa poskrbeli za to, da se imetnike pravic zaščiti in ustrezno plača;

| 45. | ugotavlja, da je Unija že dosegla določen napredek pri zmanjšanju teritorialnosti avtorskih pravic, zlasti s predlogom direktive Komisije o kolektivnemu upravljanju pravic in izdajanju licenc za več ozemelj v spletnem glasbenem sektorju, ki jo trenutno preučuje zakonodajalec; meni, da je potrebna večja preglednost, boljše upravljanje in večja odgovornost družb za kolektivno upravljanje pravic; meni, da bi predlagana direktiva spodbudila izdajanje licenc za več ozemelj in omogočila izdajanje licenc za pravice do spletne uporabe; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je Unija že dosegla določen napredek pri zmanjšanju teritorialnosti avtorskih pravic, zlasti s predlogom direktive Komisije o kolektivnemu upravljanju pravic in izdajanju licenc za več ozemelj v spletnem glasbenem sektorju, ki jo trenutno preučuje zakonodajalec; meni, da je potrebna večja preglednost, boljše upravljanje in večja odgovornost družb za kolektivno upravljanje pravic; meni, da bi predlagana direktiva spodbudila izdajanje licenc za več ozemelj in omogočila izdajanje licenc za pravice do spletne uporabe;

| 46. | poudarja, da bi morali pri tekočem dialogu Komisije o „licencah za Evropo“ in pregledu zakonodajnega okvira za pravice intelektualne lastnine sodelovati vsi pomembni segmenti družbe; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila ustrezno zastopanost civilne družbe in organizacij za varstvo pravic potrošnika; poziva Komisijo, naj leta 2014 pripravi ambiciozni strateški odziv, ki bo zajemal praktične tržne rešitve ter politični, po potrebi pa tudi zakonodajni odziv; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o rezultatih tega procesa; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi morali pri tekočem dialogu Komisije o „licencah za Evropo“ in pregledu zakonodajnega okvira za pravice intelektualne lastnine sodelovati vsi pomembni segmenti družbe; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila ustrezno zastopanost civilne družbe in organizacij za varstvo pravic potrošnika; poziva Komisijo, naj leta 2014 pripravi ambiciozni strateški odziv, ki bo zajemal praktične tržne rešitve ter politični, po potrebi pa tudi zakonodajni odziv; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o rezultatih tega procesa;

| 47. | poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe, da bi spodbudila čezmejno kroženje in prenosljivost avdiovizualnih vsebin, vključno s platformami za video na zahtevo; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ukrepe v podporo avdiovizualne industrije EU, da bi premostili sedanje ovire za enotni digitalni trg v tem sektorju; meni, da bi s temi ukrepi morali povečati povpraševanje potrošnikov po nenacionalnih evropskih filmih, omogočiti čezmejno distribucijo, vključno s podporo za podnaslavljanje in sinhronizacijo avdiovizualnih del, ter zmanjšati stroške transakcij, povezane z upravljanjem pravic; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe, da bi spodbudila čezmejno kroženje in prenosljivost avdiovizualnih vsebin, vključno s platformami za video na zahtevo; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ukrepe v podporo avdiovizualne industrije EU, da bi premostili sedanje ovire za enotni digitalni trg v tem sektorju; meni, da bi s temi ukrepi morali povečati povpraševanje potrošnikov po nenacionalnih evropskih filmih, omogočiti čezmejno distribucijo, vključno s podporo za podnaslavljanje in sinhronizacijo avdiovizualnih del, ter zmanjšati stroške transakcij, povezane z upravljanjem pravic;

| 48. | meni, da bi morale biti kulturne in ustvarjalne vsebine, zlasti avdiovizualna dela in nove platforme za čezmejno dostavo vsebin, lažje dostopne po vsej Uniji, zlasti starejšim in invalidnim osebam, kar bi spodbudilo sodelovanje v družbenem in kulturnem življenju v Uniji; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi morale biti kulturne in ustvarjalne vsebine, zlasti avdiovizualna dela in nove platforme za čezmejno dostavo vsebin, lažje dostopne po vsej Uniji, zlasti starejšim in invalidnim osebam, kar bi spodbudilo sodelovanje v družbenem in kulturnem življenju v Uniji;

| 49. | poudarja pomen EU in drugih storitev ali platform pri spodbujanju digitalizacije in spletnega dostopa do kulturne dediščine in vsebin Unije, |
| --- | --- |

49.

poudarja pomen EU in drugih storitev ali platform pri spodbujanju digitalizacije in spletnega dostopa do kulturne dediščine in vsebin Unije,

| 50. | pozdravlja rast e-knjižnega trga v Evropi in meni, da to lahko prinese velike koristi tako potrošnikom kot podjetjem; poudarja, da je pomembno, da potrošniki ne naletijo na ovire, ko želijo e-knjige nabaviti čez teritorialne meje ali preko platform in naprav; poudarja, da je pomembno zagotoviti interoperabilnost med različnimi napravami in sistemi, povezanimi z e-knjigami; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja rast e-knjižnega trga v Evropi in meni, da to lahko prinese velike koristi tako potrošnikom kot podjetjem; poudarja, da je pomembno, da potrošniki ne naletijo na ovire, ko želijo e-knjige nabaviti čez teritorialne meje ali preko platform in naprav; poudarja, da je pomembno zagotoviti interoperabilnost med različnimi napravami in sistemi, povezanimi z e-knjigami;

| 51. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev stopenj DDV, ki veljajo za podobno blago in storitve; glede na prehod na načelo „država bivanja potrošnika“ v letu 2015 poziva k dinamični definiciji e-knjig za celotno EU, da bi zagotovili pravno varnost; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev stopenj DDV, ki veljajo za podobno blago in storitve; glede na prehod na načelo „država bivanja potrošnika“ v letu 2015 poziva k dinamični definiciji e-knjig za celotno EU, da bi zagotovili pravno varnost;

| 52. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, ki bo zagotovil, da se stopnje DDV uporabljajo enako za ustvarjalne, kulturne, znanstvene in izobraževalne vsebine, ne glede na način, kako je uporabnik dostopil do njih; je prepričan, da bi znižane stopnje DDV, ki veljajo za vsebine, ki se distribuirajo v fizični obliki, morale veljati tudi za digitalne ustreznice, s čimer bi povečali privlačnost digitalnih platform in spodbudili storitve za inovativne vsebine ter nove načine, s katerimi bi uporabniki dostopali do spletnih vsebin; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, ki bo zagotovil, da se stopnje DDV uporabljajo enako za ustvarjalne, kulturne, znanstvene in izobraževalne vsebine, ne glede na način, kako je uporabnik dostopil do njih; je prepričan, da bi znižane stopnje DDV, ki veljajo za vsebine, ki se distribuirajo v fizični obliki, morale veljati tudi za digitalne ustreznice, s čimer bi povečali privlačnost digitalnih platform in spodbudili storitve za inovativne vsebine ter nove načine, s katerimi bi uporabniki dostopali do spletnih vsebin;

| 53. | pozdravlja namero Komisijo, da bo pripravila konkreten predlog, s katerim bo pojasnila delovanje postopkov obveščanja in ukrepanja, zagotovila jasno razlago ter postopkov in smernice zanje; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja namero Komisijo, da bo pripravila konkreten predlog, s katerim bo pojasnila delovanje postopkov obveščanja in ukrepanja, zagotovila jasno razlago ter postopkov in smernice zanje;

Na poti k pametnim in interoperabilnim storitvam mobilnosti v EU

| 54. | poziva k nadaljnji uporabi sistemov pametne mobilnosti, razvitih z raziskavami, ki jih financira EU, kot so sistem upravljanja zračnega prometa za prihodnost (SESAR), evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) in železniški informacijski sistemi, sistemi pomorskega nadzora (SafeSeaNet), rečne informacijske storitve (RIS), inteligentni prometni sistemi (ITS) ter interoperabilne, med sabo povezane rešitve za naslednje generacije sistemov upravljanja multimodalnega prometa; |
| --- | --- |

54.

poziva k nadaljnji uporabi sistemov pametne mobilnosti, razvitih z raziskavami, ki jih financira EU, kot so sistem upravljanja zračnega prometa za prihodnost (SESAR), evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) in železniški informacijski sistemi, sistemi pomorskega nadzora (SafeSeaNet), rečne informacijske storitve (RIS), inteligentni prometni sistemi (ITS) ter interoperabilne, med sabo povezane rešitve za naslednje generacije sistemov upravljanja multimodalnega prometa;

| 55. | poudarja, da je treba v omrežje TEN-T široko uvesti orodja informacijske tehnologije, da se poenostavijo upravni postopki, omogoči sledenje tovora in optimizirajo vozni redi ter prometni tokovi; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba v omrežje TEN-T široko uvesti orodja informacijske tehnologije, da se poenostavijo upravni postopki, omogoči sledenje tovora in optimizirajo vozni redi ter prometni tokovi;

Mednarodna razsežnost enotnega digitalnega trga

| 56. | meni, da je potrebnega več sodelovanja na svetovni ravni za ohranitev in posodobitev pravic intelektualne lastnine v prihodnosti, kar je bistvenega pomena za inovacije, zaposlovanje in odprto svetovno trgovino; |
| --- | --- |

56.

meni, da je potrebnega več sodelovanja na svetovni ravni za ohranitev in posodobitev pravic intelektualne lastnine v prihodnosti, kar je bistvenega pomena za inovacije, zaposlovanje in odprto svetovno trgovino;

| 57. | pozdravlja nedavne pobude Komisije, vendar poudarja, da je treba dodelati zakonodajni okvir za uveljavljanje avtorskih pravic v digitalnem okolju, ki mora biti prilagojen sedanjim zahtevam, tako da se bodo lahko dogovori z našimi trgovinskimi partnerji sklepali na podlagi sodobne evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja nedavne pobude Komisije, vendar poudarja, da je treba dodelati zakonodajni okvir za uveljavljanje avtorskih pravic v digitalnem okolju, ki mora biti prilagojen sedanjim zahtevam, tako da se bodo lahko dogovori z našimi trgovinskimi partnerji sklepali na podlagi sodobne evropske zakonodaje;

| 58. | ugotavlja, da se je elektronska trgovina razvila zunaj tradicionalnih in standardnih trgovinskih ureditvenih okvirov; poudarja pomen povečanega mednarodnega sodelovanja v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino (WIPO) za zaščito in zagotavljanje razvoja svetovnega digitalnega trga; poziva k spremembi in posodobitvi veljavnega sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije v STO in EU spodbuja, naj preuči možnost sklenitve mednarodnega sporazuma o digitalnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da se je elektronska trgovina razvila zunaj tradicionalnih in standardnih trgovinskih ureditvenih okvirov; poudarja pomen povečanega mednarodnega sodelovanja v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino (WIPO) za zaščito in zagotavljanje razvoja svetovnega digitalnega trga; poziva k spremembi in posodobitvi veljavnega sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije v STO in EU spodbuja, naj preuči možnost sklenitve mednarodnega sporazuma o digitalnem gospodarstvu,

| 59. | meni, da je omejevanje dostopa podjetij EU do digitalnih trgov in spletnih potrošnikov – ki se med drugim izvaja z masovno državno cenzuro ali omejevanjem dostopa do trga za evropske ponudnike spletnih storitev v tretjih državah – trgovinska ovira; poziva Komisijo in Svet, naj v vse prihodnje trgovinske sporazume vključita varovalni mehanizem, in sicer zlasti v tiste, ki vsebujejo določbe z vplivom na spletne storitve in spletne skupnosti uporabnikov, ki delijo informacije, saj bi se tako zagotovilo, da tretje strani od podjetij za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo iz EU ne bodo zahtevale, naj omejijo dostop do spletnih mest, odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, ali posredujejo osebne podatke – na primer naslov IP – tako, da se s tem kršijo temeljne pravice in svoboščine; poleg tega poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta strategijo za izpodbijanje ukrepov tretjih držav, ki omejujejo dostop podjetij EU do svetovnih spletnih trgov; |
| --- | --- |

59.

meni, da je omejevanje dostopa podjetij EU do digitalnih trgov in spletnih potrošnikov – ki se med drugim izvaja z masovno državno cenzuro ali omejevanjem dostopa do trga za evropske ponudnike spletnih storitev v tretjih državah – trgovinska ovira; poziva Komisijo in Svet, naj v vse prihodnje trgovinske sporazume vključita varovalni mehanizem, in sicer zlasti v tiste, ki vsebujejo določbe z vplivom na spletne storitve in spletne skupnosti uporabnikov, ki delijo informacije, saj bi se tako zagotovilo, da tretje strani od podjetij za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo iz EU ne bodo zahtevale, naj omejijo dostop do spletnih mest, odstranijo vsebino, ki so jo objavili uporabniki, ali posredujejo osebne podatke – na primer naslov IP – tako, da se s tem kršijo temeljne pravice in svoboščine; poleg tega poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta strategijo za izpodbijanje ukrepov tretjih držav, ki omejujejo dostop podjetij EU do svetovnih spletnih trgov;

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0468.

(2)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 59.

(3)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 70.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 51.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0209.

(6)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 25.

(7)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

(8)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(9)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 58.

(10)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(11)  UL L 189, 22.7.2010, str. 1.

(12)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(13)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 26.

(14)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(15)  Britansko ministrstvo za podjetništvo, inovacije in usposabljanje, ekonomski dokument št. 11: The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market (Gospodarske posledice dokončanja enotnega trga za Združeno kraljestvo in EU, ni na voljo v slovenščini), februar 2011.

(16)  Britansko ministrstvo za podjetništvo, inovacije in usposabljanje, ekonomski dokument št. 11: The economic consequences for the UK and the EU of completing the Single Market (Gospodarske posledice dokončanja enotnega trga za Združeno kraljestvo in EU, ni na voljo v slovenščini), februar 2011, in podatki Eurostata o BDP EU za leto 2010 in o številu gospodinjstev v EU.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Vpliv krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 151, 153 in 168, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 151, 153 in 168,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 21, 23, 24, 25, 34 in 35, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 21, 23, 24, 25, 34 in 35,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti njenih členov 30 (pravica do varstva pred revščino in socialno izključenostjo) in 16 (pravica do socialnega, pravnega in ekonomskega varstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti njenih členov 30 (pravica do varstva pred revščino in socialno izključenostjo) in 16 (pravica do socialnega, pravnega in ekonomskega varstva),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 o uredbi o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 o uredbi o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU“ (COM(2009)0567),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“ (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020“ (COM(2011)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Izvajanje Strateškega izvedbenega načrta evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje“ (COM(2012)0083),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Zaposlovanje in družbeni razvoj v Evropi v letu 2012“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Zaposlovanje in družbeni razvoj v Evropi v letu 2012“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (vmesno poročilo) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o programu razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU za vključevanje Romov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU za vključevanje Romov (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomce (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o strategiji EU za brezdomce (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2013 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu rasti 2013 (15),

| — | ob upoštevanju pisnih izjav z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (16) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU za brezdomstvo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnih izjav z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (16) in z dne 16. decembra 2010 o strategiji EU za brezdomstvo (17),

| — | ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2011 „Migranti v nezakonitem položaju: dostop do zdravstvenega varstva v 10 državah članicah Evropske unije“ (18) in „Temeljne pravice migrantov v nezakonitem položaju v Evropski uniji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2011 „Migranti v nezakonitem položaju: dostop do zdravstvenega varstva v 10 državah članicah Evropske unije“ (18) in „Temeljne pravice migrantov v nezakonitem položaju v Evropski uniji“,

| — | ob upoštevanju tretjega poročila Odbora za socialno zaščito iz marca 2012 z naslovom „Družbene posledice gospodarske krize in fiskalne konsolidacije v teku“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila Odbora za socialno zaščito iz marca 2012 z naslovom „Družbene posledice gospodarske krize in fiskalne konsolidacije v teku“,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Doctors of the world (Zdravniki sveta) z naslovom „Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012“ (Dostop ranljivih skupin do zdravstvenega varstva v Evropski uniji v letu 2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Doctors of the world (Zdravniki sveta) z naslovom „Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012“ (Dostop ranljivih skupin do zdravstvenega varstva v Evropski uniji v letu 2012),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja – kakovost življenja v Evropi: učinek krize (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja – kakovost življenja v Evropi: učinek krize (19),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer o službah za svetovanje o odplačevanju dolgov gospodinjstev v Evropski uniji (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer o službah za svetovanje o odplačevanju dolgov gospodinjstev v Evropski uniji (20),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Življenjske razmere Romov: neustrezna stanovanja in zdravje“ (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Življenjske razmere Romov: neustrezna stanovanja in zdravje“ (21),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Aktivno vključevanje mladih z zdravstvenimi težavami ali mladih invalidnih oseb“ (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer z naslovom „Aktivno vključevanje mladih z zdravstvenimi težavami ali mladih invalidnih oseb“ (22),

| — | ob upoštevanju poročila OECD o pregledu zdravstva – Evropa 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD o pregledu zdravstva – Evropa 2012,

| — | ob upoštevanju publikacije Mednarodne organizacije dela o socialni varnosti za vse – obravnava neenakosti pri dostopu ranljivih skupin do zdravstvenih storitev v državah Evrope in osrednje Azije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Mednarodne organizacije dela o socialni varnosti za vse – obravnava neenakosti pri dostopu ranljivih skupin do zdravstvenih storitev v državah Evrope in osrednje Azije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0221/2013),

| A. | ker se vsi ljudje rodijo svobodni, z enakim dostojanstvom in pravicami, pri čemer so države članice odgovorne, da te pravice spodbujajo in zagotavljajo v svoji ustavi in javnih zdravstvenih sistemih; ker se v EU pojavljajo neenakosti med spoloma pri dostopu do zdravstvenega varstva in zdravstvenih izidih; |
| --- | --- |

A.

ker se vsi ljudje rodijo svobodni, z enakim dostojanstvom in pravicami, pri čemer so države članice odgovorne, da te pravice spodbujajo in zagotavljajo v svoji ustavi in javnih zdravstvenih sistemih; ker se v EU pojavljajo neenakosti med spoloma pri dostopu do zdravstvenega varstva in zdravstvenih izidih;

| B. | ker je treba temeljne vrednote EU spoštovati tudi v kriznih razmerah in ker bi moral biti dostop do nege, zdravstvenega varstva in socialne pomoči temeljna pravica vseh prebivalcev EU; ker pa so ravno nasprotno zdravstvene storitve, nega ter socialne storitve doživele krčenje v večini držav članic kot posledico izvajanja varčevalnih politik, s čimer se omejuje enakost dostopa do storitev in njihova kakovost; |
| --- | --- |

B.

ker je treba temeljne vrednote EU spoštovati tudi v kriznih razmerah in ker bi moral biti dostop do nege, zdravstvenega varstva in socialne pomoči temeljna pravica vseh prebivalcev EU; ker pa so ravno nasprotno zdravstvene storitve, nega ter socialne storitve doživele krčenje v večini držav članic kot posledico izvajanja varčevalnih politik, s čimer se omejuje enakost dostopa do storitev in njihova kakovost;

| C. | ker se zdravstveni sistemi po Evropski uniji soočajo z velikimi izzivi, kot so vztrajna dolžniška kriza v evrskem območju, ki se kaže v pritisku na javne finance, staranje prebivalstva, spreminjajoča se narava zdravstvenih storitev in višji stroški zdravljenja, ki jasno kažejo na potrebo po reformi; |
| --- | --- |

C.

ker se zdravstveni sistemi po Evropski uniji soočajo z velikimi izzivi, kot so vztrajna dolžniška kriza v evrskem območju, ki se kaže v pritisku na javne finance, staranje prebivalstva, spreminjajoča se narava zdravstvenih storitev in višji stroški zdravljenja, ki jasno kažejo na potrebo po reformi;

| D. | ker ima EU najbolj napreden sistem socialne zaščite na svetu z najvišjimi prispevki za socialno varnost za državljane; poudarja, da mora biti ohranjanje in nadaljnji razvoj evropskega socialnega modela politična prednostna naloga; |
| --- | --- |

D.

ker ima EU najbolj napreden sistem socialne zaščite na svetu z najvišjimi prispevki za socialno varnost za državljane; poudarja, da mora biti ohranjanje in nadaljnji razvoj evropskega socialnega modela politična prednostna naloga;

| E. | ker Svetovna zdravstvena organizacija v Talinski listini opozarja, da je zdravje ključni dejavnik prispevanja h gospodarskemu razvoju in bogastvu; |
| --- | --- |

E.

ker Svetovna zdravstvena organizacija v Talinski listini opozarja, da je zdravje ključni dejavnik prispevanja h gospodarskemu razvoju in bogastvu;

| F. | ker se neenakosti v številnih državah članicah poglabljajo, saj revni in najbolj prikrajšani v teh državah postajajo še revnejši; ker sta leta 2011 revščina ali izključenost ogrožali približno 24,4 % prebivalstva EU; ker se je poleg tega po lastnih podatkih poslabšalo zdravje med zaposlenimi z nizkimi dohodki, pri čemer je opaziti vse večjo zdravstveno vrzel v primerjavi s 25 % prebivalstva z najvišjimi dohodki; |
| --- | --- |

F.

ker se neenakosti v številnih državah članicah poglabljajo, saj revni in najbolj prikrajšani v teh državah postajajo še revnejši; ker sta leta 2011 revščina ali izključenost ogrožali približno 24,4 % prebivalstva EU; ker se je poleg tega po lastnih podatkih poslabšalo zdravje med zaposlenimi z nizkimi dohodki, pri čemer je opaziti vse večjo zdravstveno vrzel v primerjavi s 25 % prebivalstva z najvišjimi dohodki;

| G. | ker stopnja dolgotrajne brezposelnosti narašča in tako ostanejo številni državljani brez zavarovanja, zaradi tega pa imajo omejen dostop do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

G.

ker stopnja dolgotrajne brezposelnosti narašča in tako ostanejo številni državljani brez zavarovanja, zaradi tega pa imajo omejen dostop do zdravstvenih storitev;

| H. | ker so bile v sedanji krizi prav najbolj ranljive skupine najbolj prizadete, tako zaradi manjših prihodkov kot zaradi krčenja storitev nege in oskrbe; |
| --- | --- |

H.

ker so bile v sedanji krizi prav najbolj ranljive skupine najbolj prizadete, tako zaradi manjših prihodkov kot zaradi krčenja storitev nege in oskrbe;

| I. | ker so „kronično revni“, pogosto dolgotrajno brezposelni ali zaposleni z nizkimi dohodki, samski, ki živijo sami z otroci in niso zaposleni ali delajo samo nekaj ur, ter starejši v srednji in vzhodni Evropi vedno znova opredeljeni kot najbolj ranljive skupine; |
| --- | --- |

I.

ker so „kronično revni“, pogosto dolgotrajno brezposelni ali zaposleni z nizkimi dohodki, samski, ki živijo sami z otroci in niso zaposleni ali delajo samo nekaj ur, ter starejši v srednji in vzhodni Evropi vedno znova opredeljeni kot najbolj ranljive skupine;

| J. | ker najnovejše študije potrjujejo pojav nove skupine ranljivih, ki so bili prej relativno dobro preskrbljeni, zdaj pa so potrebni pomoči zaradi osebnega dolga: skupina ljudi, ki po novem potrebuje pomoč, morda ne bo mogla shajati in ne bo več plačevala računov in plačil v zvezi z dolgovi ali pa ne bo mogla več plačevati nujnih storitev nege in oskrbe in je v strahu, da bo morala zapustiti dom; |
| --- | --- |

J.

ker najnovejše študije potrjujejo pojav nove skupine ranljivih, ki so bili prej relativno dobro preskrbljeni, zdaj pa so potrebni pomoči zaradi osebnega dolga: skupina ljudi, ki po novem potrebuje pomoč, morda ne bo mogla shajati in ne bo več plačevala računov in plačil v zvezi z dolgovi ali pa ne bo mogla več plačevati nujnih storitev nege in oskrbe in je v strahu, da bo morala zapustiti dom;

| K. | ker imajo javne storitve – v javni lasti in upravljanju z demokratično udeležbo njihovih uporabnikov – pomembno vlogo na področjih, bistvenih za socialno skrbstvo, vključno z zdravstvenimi storitvami, izobraževanjem, pravnim varstvom, vodo, stanovanji, prevozom ter oskrbo otrok in starejših; |
| --- | --- |

K.

ker imajo javne storitve – v javni lasti in upravljanju z demokratično udeležbo njihovih uporabnikov – pomembno vlogo na področjih, bistvenih za socialno skrbstvo, vključno z zdravstvenimi storitvami, izobraževanjem, pravnim varstvom, vodo, stanovanji, prevozom ter oskrbo otrok in starejših;

| L. | ker lahko drobljenje sistemov zdravstvenega varstva vodi v stanje, ko številni bolniki ne bodo prejeli potrebne zdravstvene oskrbe, drugi pa bodo deležni oskrbe, ki bo morda nepotrebna ali celo škodljiva; |
| --- | --- |

L.

ker lahko drobljenje sistemov zdravstvenega varstva vodi v stanje, ko številni bolniki ne bodo prejeli potrebne zdravstvene oskrbe, drugi pa bodo deležni oskrbe, ki bo morda nepotrebna ali celo škodljiva;

| M. | ker je kriza povečala tveganje dolgotrajne izključenosti s trga dela predvsem za mlade, ti pa so upoštevaje prihodnjo udeležbo na trgu in zaslužek za posledice tega najbolj občutljivi; |
| --- | --- |

M.

ker je kriza povečala tveganje dolgotrajne izključenosti s trga dela predvsem za mlade, ti pa so upoštevaje prihodnjo udeležbo na trgu in zaslužek za posledice tega najbolj občutljivi;

| N. | ker vse več ljudi v EU dela dlje od zakonsko določene upokojitvene starosti, delno zaradi finančnih potreb, saj so se drugi viri poupokojitvenih gospodinjskih dohodkov znašli pod pritiskom; |
| --- | --- |

N.

ker vse več ljudi v EU dela dlje od zakonsko določene upokojitvene starosti, delno zaradi finančnih potreb, saj so se drugi viri poupokojitvenih gospodinjskih dohodkov znašli pod pritiskom;

| O. | ker v nekaterih državah članicah stroški storitev za uporabnike naraščajo, kar pomeni, da si mnogi ne morejo več privoščiti ravni storitev, ki bi zadostila njihovim potrebam, zato postajajo vse bolj odvisni od drugih, so izpostavljeni dodatnim pritiskom doma ali v službi oziroma trpi njihovo zdravje, kar jih vodi v socialno izključenost; |
| --- | --- |

O.

ker v nekaterih državah članicah stroški storitev za uporabnike naraščajo, kar pomeni, da si mnogi ne morejo več privoščiti ravni storitev, ki bi zadostila njihovim potrebam, zato postajajo vse bolj odvisni od drugih, so izpostavljeni dodatnim pritiskom doma ali v službi oziroma trpi njihovo zdravje, kar jih vodi v socialno izključenost;

| P. | ker zdravstveni sistemi morda (nenamerno) ustvarjajo ovire pri dostopu do zdravstvenega varstva ali ponujajo zdravstvene storitve različnih kakovosti ljudem, ki jim je skupna več kot ena zaščitena lastnost, na primer spol, starost ali pripadnost kakšni manjšini; |
| --- | --- |

P.

ker zdravstveni sistemi morda (nenamerno) ustvarjajo ovire pri dostopu do zdravstvenega varstva ali ponujajo zdravstvene storitve različnih kakovosti ljudem, ki jim je skupna več kot ena zaščitena lastnost, na primer spol, starost ali pripadnost kakšni manjšini;

| Q. | ker v nekaterih sistemih socialne varnosti po novem določene skupine nimajo več dostopa do zdravstvenega varstva in do nekaterih vrst zdravljenja in zdravil (23) oziroma je ta omejen, kar prinaša dodatno tveganje za zdravje posameznikov in javno zdravje ter dolgoročno trajnost teh sistemov; |
| --- | --- |

Q.

ker v nekaterih sistemih socialne varnosti po novem določene skupine nimajo več dostopa do zdravstvenega varstva in do nekaterih vrst zdravljenja in zdravil (23) oziroma je ta omejen, kar prinaša dodatno tveganje za zdravje posameznikov in javno zdravje ter dolgoročno trajnost teh sistemov;

| R. | ker se ocenjuje, da večino nege in oskrbe v EU trenutno izvajajo neuradni in neplačani negovalci in skrbniki; ker je ta velikanski vir v nevarnosti zaradi številnih demografskih gibanj, pa tudi zaradi vse večjega bremena nege in oskrbe; |
| --- | --- |

R.

ker se ocenjuje, da večino nege in oskrbe v EU trenutno izvajajo neuradni in neplačani negovalci in skrbniki; ker je ta velikanski vir v nevarnosti zaradi številnih demografskih gibanj, pa tudi zaradi vse večjega bremena nege in oskrbe;

| S. | ker je pravica do najrazličnejših oblik pomoči skupnosti na domu ali v ustanovah in do drugih oblik pomoči, vključno z osebno oskrbo, zapisana v členu 19 in členu 26 konvencije ZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

S.

ker je pravica do najrazličnejših oblik pomoči skupnosti na domu ali v ustanovah in do drugih oblik pomoči, vključno z osebno oskrbo, zapisana v členu 19 in členu 26 konvencije ZN o pravicah invalidov;

| T. | ker so razlogi za dajanje otrok v alternativne oblike varstva kompleksni in večrazsežni, vendar se pogosto zdijo posredno ali neposredno povezani z revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

T.

ker so razlogi za dajanje otrok v alternativne oblike varstva kompleksni in večrazsežni, vendar se pogosto zdijo posredno ali neposredno povezani z revščino in socialno izključenostjo;

| U. | ker lahko pomanjkanje natančnih in dostopnih podatkov prispeva k temu, da ranljive skupine ne morejo do potrebne oskrbe, do katere so upravičene; |
| --- | --- |

U.

ker lahko pomanjkanje natančnih in dostopnih podatkov prispeva k temu, da ranljive skupine ne morejo do potrebne oskrbe, do katere so upravičene;

| V. | ker poročila kažejo, da se povečujejo težave, s katerimi se soočajo nekateri državljani EU in drugi zakonski upravičenci do nege v čezmejnih situacijah; |
| --- | --- |

V.

ker poročila kažejo, da se povečujejo težave, s katerimi se soočajo nekateri državljani EU in drugi zakonski upravičenci do nege v čezmejnih situacijah;

| W. | ker poslabšanje zdravstvene demografske slike (nizke stopnje zagotavljanja oskrbe na določenih geografskih območjih) v več državah članicah otežuje dostop do oskrbe ranljivim skupinam; |
| --- | --- |

W.

ker poslabšanje zdravstvene demografske slike (nizke stopnje zagotavljanja oskrbe na določenih geografskih območjih) v več državah članicah otežuje dostop do oskrbe ranljivim skupinam;

| X. | ker je vse več poročil o zaostrovanju družbenih razlik in nasilju, ki vodi k verbalnim in fizičnim napadom na manjšine in ranljive ljudi; ker bi bilo treba o teh incidentih natančno poročati; |
| --- | --- |

X.

ker je vse več poročil o zaostrovanju družbenih razlik in nasilju, ki vodi k verbalnim in fizičnim napadom na manjšine in ranljive ljudi; ker bi bilo treba o teh incidentih natančno poročati;

| Y. | ker nazadovanje v politiki nekaterih držav članic do invalidov, oseb z učnimi motnjami in duševnih bolnikov kaže na odmik od vključujočega pristopa, temelječega na pravicah, namen katerega je polna vključenost v skupnost, v smeri bolj institucionalnega in razlikovalnega pristopa iz preteklosti; |
| --- | --- |

Y.

ker nazadovanje v politiki nekaterih držav članic do invalidov, oseb z učnimi motnjami in duševnih bolnikov kaže na odmik od vključujočega pristopa, temelječega na pravicah, namen katerega je polna vključenost v skupnost, v smeri bolj institucionalnega in razlikovalnega pristopa iz preteklosti;

| Z. | poudarja velik zaposlitveni potencial v sektorju zdravstvene in socialne oskrbe po vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

Z.

poudarja velik zaposlitveni potencial v sektorju zdravstvene in socialne oskrbe po vsej Evropski uniji;

| AA. | ker so številna delovna mesta v zdravstvenem sektorju in sektorju nege in oskrbe v nekaterih državah članicah še vedno slabo plačana in ne omogočajo uradnih pogodb in drugih osnovnih delovnopravnih pravic ter niso privlačna zaradi visoke izpostavljenosti telesnemu in čustvenemu stresu, tveganja za izčrpanost in pomanjkanja priložnosti za poklicni razvoj; ker ta sektor omogoča le malo usposabljanja, poleg tega pa med zaposlenimi v tem sektorju prevladujejo starejši, ženske in delavci migranti; ker storitve oskrbe in nege v EU pogosto izvajajo neuradni in neplačani negovalci in skrbniki, ki so sami ranljiva skupina zaradi vse večjega pritiska po zagotavljanju bolj sofisticiranih in tehničnih načinov oskrbe in nege; ker v več državah članicah ni kakovostnih storitev oskrbe in nege, ki bi bile dostopne vsem, ne glede na dohodek; |
| --- | --- |

AA.

ker so številna delovna mesta v zdravstvenem sektorju in sektorju nege in oskrbe v nekaterih državah članicah še vedno slabo plačana in ne omogočajo uradnih pogodb in drugih osnovnih delovnopravnih pravic ter niso privlačna zaradi visoke izpostavljenosti telesnemu in čustvenemu stresu, tveganja za izčrpanost in pomanjkanja priložnosti za poklicni razvoj; ker ta sektor omogoča le malo usposabljanja, poleg tega pa med zaposlenimi v tem sektorju prevladujejo starejši, ženske in delavci migranti; ker storitve oskrbe in nege v EU pogosto izvajajo neuradni in neplačani negovalci in skrbniki, ki so sami ranljiva skupina zaradi vse večjega pritiska po zagotavljanju bolj sofisticiranih in tehničnih načinov oskrbe in nege; ker v več državah članicah ni kakovostnih storitev oskrbe in nege, ki bi bile dostopne vsem, ne glede na dohodek;

| AB. | ker je za prehod z institucionalnih storitev oskrbe k oblikam storitev v skupnosti potrebna boljša stanovanjska podpora za ranljive ljudi, da bi lahko živeli samostojno; |
| --- | --- |

AB.

ker je za prehod z institucionalnih storitev oskrbe k oblikam storitev v skupnosti potrebna boljša stanovanjska podpora za ranljive ljudi, da bi lahko živeli samostojno;

| AC. | ker so mladi, ki zapuščajo okolje, kjer so bili v oskrbi, in začenjajo neodvisno življenje, še posebej izpostavljeni revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

AC.

ker so mladi, ki zapuščajo okolje, kjer so bili v oskrbi, in začenjajo neodvisno življenje, še posebej izpostavljeni revščini in socialni izključenosti;

| AD. | ker je treba vse več starejših klasificirati kot ranljive; |
| --- | --- |

AD.

ker je treba vse več starejših klasificirati kot ranljive;

| AE. | ker se lahko revni državljani EU, ki so državljani druge države članice, in državljani tretjih držav, ki so vključeni v sistem socialne varnosti druge države članice, znajdejo v velikih težavah pri dostopanju do storitev; |
| --- | --- |

AE.

ker se lahko revni državljani EU, ki so državljani druge države članice, in državljani tretjih držav, ki so vključeni v sistem socialne varnosti druge države članice, znajdejo v velikih težavah pri dostopanju do storitev;

| AF. | ker so vsi ljudje upravičeni do življenjskega standarda, ki njim in njihovim družinam omogoča zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

AF.

ker so vsi ljudje upravičeni do življenjskega standarda, ki njim in njihovim družinam omogoča zdravje in dobro počutje;

| AG. | ker je treba poudariti pomen civilne družbe in njenih organizacij, ki igrajo ključno vlogo pri vzpostavljanju stika z izključenimi skupinami; |
| --- | --- |

AG.

ker je treba poudariti pomen civilne družbe in njenih organizacij, ki igrajo ključno vlogo pri vzpostavljanju stika z izključenimi skupinami;

| AH. | ker zdravstveno varstvo pomembno vpliva na življenjsko dobo ter kakovost in dostojnost življenja; |
| --- | --- |

AH.

ker zdravstveno varstvo pomembno vpliva na življenjsko dobo ter kakovost in dostojnost življenja;

| AI. | ker je v Evropski uniji približno 10 % rojstev na leto prezgodnjih (gestacijska starost manj kot 37 tednov) in ker matere nedonošenčkov pogosto nimajo dostopa do zdravstvenih storitev zahtevanega standarda, kar je še posebej pomembno, ko gre za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

AI.

ker je v Evropski uniji približno 10 % rojstev na leto prezgodnjih (gestacijska starost manj kot 37 tednov) in ker matere nedonošenčkov pogosto nimajo dostopa do zdravstvenih storitev zahtevanega standarda, kar je še posebej pomembno, ko gre za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| AJ. | ker imajo revščina, neustrezna izobrazba in nižja stopnja socialne vključenosti za posledico slabši zdravstveni izid in ker so glavne ovire za zdravstveno varstvo ranljivejših skupin slabo poznavanje ali razumevanje zdravstvenega sistema in upravnih težav, nepoznavanje načinov preprečevanja bolezni ter onemogočen fizični dostop do storitev; |
| --- | --- |

AJ.

ker imajo revščina, neustrezna izobrazba in nižja stopnja socialne vključenosti za posledico slabši zdravstveni izid in ker so glavne ovire za zdravstveno varstvo ranljivejših skupin slabo poznavanje ali razumevanje zdravstvenega sistema in upravnih težav, nepoznavanje načinov preprečevanja bolezni ter onemogočen fizični dostop do storitev;

| 1. | poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva podatke o varčevalnih ukrepih, ki se izvajajo, in oceno socialnih učinkov varčevalnih ukrepov in vključi priporočila za vsako državo posebej z nasveti, kako odpraviti srednje- in dolgoročne socialne in ekonomske posledice teh ukrepov; poziva Komisijo, naj pripravi redne povzetke teh ocen in jih posreduje Parlamentu; zahteva, da se proces evropskega semestra ne osredotoči le na finančno vzdržnost sistemov socialnega varstva, temveč mora upoštevati tudi možne posledice za dostopnost in kakovost storitev nege in oskrbe; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva podatke o varčevalnih ukrepih, ki se izvajajo, in oceno socialnih učinkov varčevalnih ukrepov in vključi priporočila za vsako državo posebej z nasveti, kako odpraviti srednje- in dolgoročne socialne in ekonomske posledice teh ukrepov; poziva Komisijo, naj pripravi redne povzetke teh ocen in jih posreduje Parlamentu; zahteva, da se proces evropskega semestra ne osredotoči le na finančno vzdržnost sistemov socialnega varstva, temveč mora upoštevati tudi možne posledice za dostopnost in kakovost storitev nege in oskrbe;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo socialne naložbe v socialne storitve, kot so sektorji zdravstva, oskrbe in socialnih storitev, torej v sektorje, ki so bistveni z vidika demografskih sprememb in socialnih posledic krize ter imajo velik potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo socialne naložbe v socialne storitve, kot so sektorji zdravstva, oskrbe in socialnih storitev, torej v sektorje, ki so bistveni z vidika demografskih sprememb in socialnih posledic krize ter imajo velik potencial za ustvarjanje delovnih mest;

| 3. | je prepričan, da bi nujne reforme morale obravnavati vprašanja kakovosti in učinkovitosti zdravstvenega varstva, izboljšati dostop do ustrezne oskrbe ob pravem času in v pravem okolju ter skrbeti za zdravje ljudi in v največji meri preprečevati pogoste zaplete pri boleznih, ki bi se jim dalo izogniti; |
| --- | --- |

3.

je prepričan, da bi nujne reforme morale obravnavati vprašanja kakovosti in učinkovitosti zdravstvenega varstva, izboljšati dostop do ustrezne oskrbe ob pravem času in v pravem okolju ter skrbeti za zdravje ljudi in v največji meri preprečevati pogoste zaplete pri boleznih, ki bi se jim dalo izogniti;

| 4. | opominja, da so se države članice sporazumele, da bodo opustile „kurativne“ ukrepe, usmerjene v simptome izključenosti in slabega zdravja, ter jih nadomestile s preventivnimi ukrepi, „ki predstavljajo strategijo za izboljšanje kakovosti življenja in zmanjšanje bremena kroničnih bolezni, slabotnosti in invalidnosti“ (24); v zvezi s tem svari pred dolgoročnimi stroški neukrepanja; |
| --- | --- |

4.

opominja, da so se države članice sporazumele, da bodo opustile „kurativne“ ukrepe, usmerjene v simptome izključenosti in slabega zdravja, ter jih nadomestile s preventivnimi ukrepi, „ki predstavljajo strategijo za izboljšanje kakovosti življenja in zmanjšanje bremena kroničnih bolezni, slabotnosti in invalidnosti“ (24); v zvezi s tem svari pred dolgoročnimi stroški neukrepanja;

| 5. | meni, da je prepuščanje ranljivih posameznikov samim sebi, brez storitev zdravstvenega varstva in nege, varljiv prihranek, saj utegne imeti dolgoročne negativne učinke na stroške zdravstvenega varstva oziroma na zdravje posameznikov in javno zdravje; |
| --- | --- |

5.

meni, da je prepuščanje ranljivih posameznikov samim sebi, brez storitev zdravstvenega varstva in nege, varljiv prihranek, saj utegne imeti dolgoročne negativne učinke na stroške zdravstvenega varstva oziroma na zdravje posameznikov in javno zdravje;

| 6. | meni, da širše družbene in ekonomske posledice, morebitni diskriminacijski učinki in dolgoročne posledice, vključno z nevarnostjo za javno zdravje in morebitnimi posledicami za pričakovano življenjsko dobo, številnih kratkoročnih ukrepov za zmanjšanje stroškov, ki so bili sprejeti, kot je uvedba vnaprej plačljivih pristojbin za dostop do zdravstvenih storitev, višji drobni gotovinski izdatki ali izključitev ranljivih skupin iz dostopa do oskrbe, še niso bili v celoti ocenjeni; opozarja, da imajo takšni ukrepi nesorazmerne negativne učinke na ranljive skupine; |
| --- | --- |

6.

meni, da širše družbene in ekonomske posledice, morebitni diskriminacijski učinki in dolgoročne posledice, vključno z nevarnostjo za javno zdravje in morebitnimi posledicami za pričakovano življenjsko dobo, številnih kratkoročnih ukrepov za zmanjšanje stroškov, ki so bili sprejeti, kot je uvedba vnaprej plačljivih pristojbin za dostop do zdravstvenih storitev, višji drobni gotovinski izdatki ali izključitev ranljivih skupin iz dostopa do oskrbe, še niso bili v celoti ocenjeni; opozarja, da imajo takšni ukrepi nesorazmerne negativne učinke na ranljive skupine;

| 7. | meni, da je obžalovanja vredno, da družbena stigma, povezana z nekaterimi boleznimi oziroma zdravstvenimi stanji, posameznike odvrača od tega, da bi poiskali potrebno oskrbo, zaradi česar lahko nalezljive bolezni ostanejo na primer nezdravljene in pomenijo tveganje za javno zdravje; |
| --- | --- |

7.

meni, da je obžalovanja vredno, da družbena stigma, povezana z nekaterimi boleznimi oziroma zdravstvenimi stanji, posameznike odvrača od tega, da bi poiskali potrebno oskrbo, zaradi česar lahko nalezljive bolezni ostanejo na primer nezdravljene in pomenijo tveganje za javno zdravje;

| 8. | obžaluje nesorazmeren učinek, ki ga imajo prakse držav v zvezi s prijetjem in obveznosti poročanja, povezane s kazenskim pregonom na področju priseljevanja, na sposobnost nedokumentiranih migrantov, da dobijo zdravniško pomoč (25); |
| --- | --- |

8.

obžaluje nesorazmeren učinek, ki ga imajo prakse držav v zvezi s prijetjem in obveznosti poročanja, povezane s kazenskim pregonom na področju priseljevanja, na sposobnost nedokumentiranih migrantov, da dobijo zdravniško pomoč (25);

| 9. | ugotavlja, da obstaja tesna povezava med različnimi ranljivostmi, izkušnjo z institucionalno oskrbo, pomanjkanjem dostopa do kakovostnih storitev oskrbe v skupnosti in posledičnim brezdomstvom; opozarja, da lahko imajo zdravstvene storitve in nega ter oskrba pomembno vlogo pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti in boju proti njima, vključno z ekstremnimi oblikami, kot je brezdomstvo; poudarja, da so skupine, ki jih zaznamuje več dejavnikov ranljivosti, kot so Romi, osebe brez veljavnega dovoljenja za bivanje ali brezdomci, še v večji nevarnosti, da bodo izpuščeni iz kampanj za preprečevanje tveganj, iz presejalnih programov in zdravljenja; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da obstaja tesna povezava med različnimi ranljivostmi, izkušnjo z institucionalno oskrbo, pomanjkanjem dostopa do kakovostnih storitev oskrbe v skupnosti in posledičnim brezdomstvom; opozarja, da lahko imajo zdravstvene storitve in nega ter oskrba pomembno vlogo pri preprečevanju revščine in socialne izključenosti in boju proti njima, vključno z ekstremnimi oblikami, kot je brezdomstvo; poudarja, da so skupine, ki jih zaznamuje več dejavnikov ranljivosti, kot so Romi, osebe brez veljavnega dovoljenja za bivanje ali brezdomci, še v večji nevarnosti, da bodo izpuščeni iz kampanj za preprečevanje tveganj, iz presejalnih programov in zdravljenja;

| 10. | opozarja na dolgotrajne negativne učinke krčenja sredstev za preventivne zdravstvene ukrepe v času krize; meni, da bi bilo treba preventivne ukrepe vsaj dvigniti na prejšnjo raven, če jih je že treba omejiti, da se ohrani kontinuiteta in da se ne uniči infrastruktura; poudarja, da gospodarska in finančna kriza in tako imenovane varčevalne politike, ki so bile naložene nekaterim državam članicam, ne bi smele biti razlog za nevlaganje v nacionalne zdravstvene storitve, ampak da bi si nasprotno bilo treba, glede na njihov pomen in nujnost, prizadevati za utrditev teh storitev, da bi ustrezale potrebam družbe, zlasti potrebam najranljivejših skupin; |
| --- | --- |

10.

opozarja na dolgotrajne negativne učinke krčenja sredstev za preventivne zdravstvene ukrepe v času krize; meni, da bi bilo treba preventivne ukrepe vsaj dvigniti na prejšnjo raven, če jih je že treba omejiti, da se ohrani kontinuiteta in da se ne uniči infrastruktura; poudarja, da gospodarska in finančna kriza in tako imenovane varčevalne politike, ki so bile naložene nekaterim državam članicam, ne bi smele biti razlog za nevlaganje v nacionalne zdravstvene storitve, ampak da bi si nasprotno bilo treba, glede na njihov pomen in nujnost, prizadevati za utrditev teh storitev, da bi ustrezale potrebam družbe, zlasti potrebam najranljivejših skupin;

| 11. | meni, da varčevalni ukrepi nikakor ne bi smeli prikrajšati državljanov za dostop do osnovnih socialnih in zdravstvenih storitev ali do inovacij in kakovosti pri opravljanju socialnih storitev in ne bi smeli preusmeriti pozitivnih trendov pri razvoju politik; |
| --- | --- |

11.

meni, da varčevalni ukrepi nikakor ne bi smeli prikrajšati državljanov za dostop do osnovnih socialnih in zdravstvenih storitev ali do inovacij in kakovosti pri opravljanju socialnih storitev in ne bi smeli preusmeriti pozitivnih trendov pri razvoju politik;

| 12. | poziva države članice, naj spodbujajo zaposlovanje v storitvah socialnega varstva in naj si prizadevajo za večjo privlačnost sektorja kot realne karierne možnosti za mlade; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj spodbujajo zaposlovanje v storitvah socialnega varstva in naj si prizadevajo za večjo privlačnost sektorja kot realne karierne možnosti za mlade;

| 13. | poudarja, da je vedno več državljanov EU, ki živijo v drugi državi EU in nimajo zdravstvenega zavarovanja, na primer zaradi brezposelnosti ali ker nimajo dovoljenja za bivanje; poudarja, da imajo državljani EU, ki imajo zdravstveno zavarovanje v drugi državi EU, pogosto težave z dostopom do zdravstvenih storitev, ker morajo plačati vnaprej; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je vedno več državljanov EU, ki živijo v drugi državi EU in nimajo zdravstvenega zavarovanja, na primer zaradi brezposelnosti ali ker nimajo dovoljenja za bivanje; poudarja, da imajo državljani EU, ki imajo zdravstveno zavarovanje v drugi državi EU, pogosto težave z dostopom do zdravstvenih storitev, ker morajo plačati vnaprej;

| 14. | je zaskrbljen, ker so bili invalidi po EU nesorazmerno prizadeti zaradi krčenja javne porabe in niso več deležni podpore, ki jim je omogočala neodvisno življenje v skupnosti; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, ker so bili invalidi po EU nesorazmerno prizadeti zaradi krčenja javne porabe in niso več deležni podpore, ki jim je omogočala neodvisno življenje v skupnosti;

| 15. | meni, da se bo zato povečalo število ljudi v dolgoročni institucionalni oskrbi, invalidi v EU pa bodo še bolj odrinjeni na rob družbe, kar je neposredna kršitev zavez EU po konvenciji ZN o pravicah invalidov in evropske strategije za invalide 2010–2020; |
| --- | --- |

15.

meni, da se bo zato povečalo število ljudi v dolgoročni institucionalni oskrbi, invalidi v EU pa bodo še bolj odrinjeni na rob družbe, kar je neposredna kršitev zavez EU po konvenciji ZN o pravicah invalidov in evropske strategije za invalide 2010–2020;

| 16. | poudarja, da je treba oskrbo, namenjeno invalidom, zagotoviti na dostopen način, tako v smislu infrastrukture kot tudi komunikacije, ki je še posebej pomembna v primeru oseb, ki imajo motnje v duševnem razvoju (učne težave); poudarja, da je treba spodbujati usposabljanje skrbnikov, negovalcev in splošnih zdravnikov, da bi izvajali storitve na dostopen način; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba oskrbo, namenjeno invalidom, zagotoviti na dostopen način, tako v smislu infrastrukture kot tudi komunikacije, ki je še posebej pomembna v primeru oseb, ki imajo motnje v duševnem razvoju (učne težave); poudarja, da je treba spodbujati usposabljanje skrbnikov, negovalcev in splošnih zdravnikov, da bi izvajali storitve na dostopen način;

| 17. | meni, da utegne krčenje oskrbe in pomoči za mlade in druge ranljive skupine spodkopati obstoječe politike EU za dejavno vključevanje; poudarja, da visoka stopnja brezposelnosti med mladimi predstavlja dodaten pritisk na vse vrste socialnih storitev in da bi pri tem lahko pomagali ciljni ukrepi; |
| --- | --- |

17.

meni, da utegne krčenje oskrbe in pomoči za mlade in druge ranljive skupine spodkopati obstoječe politike EU za dejavno vključevanje; poudarja, da visoka stopnja brezposelnosti med mladimi predstavlja dodaten pritisk na vse vrste socialnih storitev in da bi pri tem lahko pomagali ciljni ukrepi;

| 18. | ugotavlja, da zaradi vse večje brezposelnosti in dolgotrajne brezposelnosti, ki je posledica krize, velik delež naših sodržavljanov – dolgotrajno brezposelnih in oseb, ki so od njih odvisne, – nima dostopa do sistema javnega zdravstva, socialne varnosti in zdravstvene oskrbe; poziva države članice, predvsem tiste z najvišjimi stopnjami brezposelnosti, naj učinkovito in hitro rešijo to pomembno vprašanje s sprejetjem potrebnih ukrepov; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da zaradi vse večje brezposelnosti in dolgotrajne brezposelnosti, ki je posledica krize, velik delež naših sodržavljanov – dolgotrajno brezposelnih in oseb, ki so od njih odvisne, – nima dostopa do sistema javnega zdravstva, socialne varnosti in zdravstvene oskrbe; poziva države članice, predvsem tiste z najvišjimi stopnjami brezposelnosti, naj učinkovito in hitro rešijo to pomembno vprašanje s sprejetjem potrebnih ukrepov;

| 19. | pozdravlja priporočilo Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“; se zaveda pomena in stroškovne učinkovitosti naložb v otroke v ranih letih, da bi razvili vse svoje potenciale; priznava, da je vlaganje v kakovostne socialne storitve bistvenega pomena za oblikovanje primernih in učinkovitih storitev otroškega skrbstva in celovitih preventivnih strategij; opozarja na pomen sprejetja stališča glede življenjskega cikla in na pomen promocije zdravja ter preprečevanja in zgodnjega odkrivanja bolezni; poudarja, da je nedavna epidemija ošpic pokazala, kako pomembno je za javno zdravje brezplačno cepljenje otrok; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja priporočilo Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“; se zaveda pomena in stroškovne učinkovitosti naložb v otroke v ranih letih, da bi razvili vse svoje potenciale; priznava, da je vlaganje v kakovostne socialne storitve bistvenega pomena za oblikovanje primernih in učinkovitih storitev otroškega skrbstva in celovitih preventivnih strategij; opozarja na pomen sprejetja stališča glede življenjskega cikla in na pomen promocije zdravja ter preprečevanja in zgodnjega odkrivanja bolezni; poudarja, da je nedavna epidemija ošpic pokazala, kako pomembno je za javno zdravje brezplačno cepljenje otrok;

| 20. | se zaveda ogromnega socialnega in ekonomskega prispevka družinskih članov, ki opravljajo vlogo skrbnikov in negovalcev, ter prostovoljcev (neuradna nega in oskrba) in vse večje odgovornosti, ki se jim nalaga zaradi krčenja storitev ali naraščanja stroškov teh storitev; meni, da varčevalni ukrepi ne bi smeli voditi v še večjo preobremenjenost neuradnih negovalcev in skrbnikov; poudarja pomen priznavanja strokovnega znanja negovalcev in skrbnikov in jamstva za visokokakovostno delo; poziva k ustrezni podpori in pomoči za člane družine, ki opravljajo vlogo negovalcev ali skrbnikov, v smislu združevanja nege oziroma oskrbe in poklicnega življenja, ter meni, da je treba čas, porabljen za nego in oskrbo, prišteti k upravičenosti do pokojnine; poudarja, da se večina nege in oskrbe v EU izvaja neuradno, izvajajo jo na primer člani družine in prostovoljci, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj bolj cenijo ter finančno nagradijo ta prispevek; |
| --- | --- |

20.

se zaveda ogromnega socialnega in ekonomskega prispevka družinskih članov, ki opravljajo vlogo skrbnikov in negovalcev, ter prostovoljcev (neuradna nega in oskrba) in vse večje odgovornosti, ki se jim nalaga zaradi krčenja storitev ali naraščanja stroškov teh storitev; meni, da varčevalni ukrepi ne bi smeli voditi v še večjo preobremenjenost neuradnih negovalcev in skrbnikov; poudarja pomen priznavanja strokovnega znanja negovalcev in skrbnikov in jamstva za visokokakovostno delo; poziva k ustrezni podpori in pomoči za člane družine, ki opravljajo vlogo negovalcev ali skrbnikov, v smislu združevanja nege oziroma oskrbe in poklicnega življenja, ter meni, da je treba čas, porabljen za nego in oskrbo, prišteti k upravičenosti do pokojnine; poudarja, da se večina nege in oskrbe v EU izvaja neuradno, izvajajo jo na primer člani družine in prostovoljci, ter poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj bolj cenijo ter finančno nagradijo ta prispevek;

| 21. | ugotavlja, da je vse več žensk vključenih v plačano delo (čeprav zaslužijo 18 % manj kot moški), pri čemer so obenem še vedno pogosto negovalke (78 % vseh negovalcev in skrbnikov je žensk), in da to ogroža cilj zadovoljivega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; na splošno meni, da so prožne delovne možnosti pomembne pri pomoči ljudem, da združijo delo in nego oziroma oskrbo; je zaskrbljen zaradi negativnega učinka krčenja storitev ali naraščanja stroškov teh storitev na stopnjo zaposlenosti žensk, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, enakost med spoloma in na zdravo staranje; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je vse več žensk vključenih v plačano delo (čeprav zaslužijo 18 % manj kot moški), pri čemer so obenem še vedno pogosto negovalke (78 % vseh negovalcev in skrbnikov je žensk), in da to ogroža cilj zadovoljivega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; na splošno meni, da so prožne delovne možnosti pomembne pri pomoči ljudem, da združijo delo in nego oziroma oskrbo; je zaskrbljen zaradi negativnega učinka krčenja storitev ali naraščanja stroškov teh storitev na stopnjo zaposlenosti žensk, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, enakost med spoloma in na zdravo staranje;

| 22. | poudarja, da je EU sektor nege in oskrbe opredelila kot področje potencialne rasti v zaposlovanju, Parlament pa je izpostavil potrebo po boljšem plačilu in usposabljanju, da bi ti poklici postali privlačna poklicna izbira in da bi se izboljšala kakovost storitev; opozarja na opazno pomanjkanje delavcev v delih zdravstvenega sektorja in sektorja nege in oskrbe ter poziva države članice, naj spodbujajo usposabljanje mladih za delo negovalcev in skrbnikov, pa tudi ukrepe za usposabljanje, ki bodo pomagali negovalcem in skrbnikom ter ponudnikom do boljšega razumevanja potreb prejemnikov nege in oskrbe; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je EU sektor nege in oskrbe opredelila kot področje potencialne rasti v zaposlovanju, Parlament pa je izpostavil potrebo po boljšem plačilu in usposabljanju, da bi ti poklici postali privlačna poklicna izbira in da bi se izboljšala kakovost storitev; opozarja na opazno pomanjkanje delavcev v delih zdravstvenega sektorja in sektorja nege in oskrbe ter poziva države članice, naj spodbujajo usposabljanje mladih za delo negovalcev in skrbnikov, pa tudi ukrepe za usposabljanje, ki bodo pomagali negovalcem in skrbnikom ter ponudnikom do boljšega razumevanja potreb prejemnikov nege in oskrbe;

| 23. | poudarja vse večji pomen zagotavljanja mobilnih storitev, da bi lahko ponudili storitve tistim, ki jih potrebujejo, tako v urbanih kot podeželskih območjih; |
| --- | --- |

23.

poudarja vse večji pomen zagotavljanja mobilnih storitev, da bi lahko ponudili storitve tistim, ki jih potrebujejo, tako v urbanih kot podeželskih območjih;

| 24. | poudarja vrednost prispevka prostovoljcev pri negi in oskrbi starejših, ki to potrebujejo, in po potrebi tudi pri negi in oskrbi posameznikov, ki živijo sami; |
| --- | --- |

24.

poudarja vrednost prispevka prostovoljcev pri negi in oskrbi starejših, ki to potrebujejo, in po potrebi tudi pri negi in oskrbi posameznikov, ki živijo sami;

| 25. | pozdravlja dejstvo, da je bilo evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje izbrano, da se sooči z izzivi, ki so posledica staranja prebivalstva; to vključuje cilj, da se do leta 2020 za dve leti podaljša zdravo življenje državljanov EU; prizadevali si bodo tudi, da bi v Evropi pridobili na treh ravneh, in sicer z:






  (i) | izboljšanjem zdravja in kakovosti življenja starejših, |
| --- | --- | --- |

25.

pozdravlja dejstvo, da je bilo evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje izbrano, da se sooči z izzivi, ki so posledica staranja prebivalstva; to vključuje cilj, da se do leta 2020 za dve leti podaljša zdravo življenje državljanov EU; prizadevali si bodo tudi, da bi v Evropi pridobili na treh ravneh, in sicer z:

(i)

izboljšanjem zdravja in kakovosti življenja starejših,

| (ii) | izboljšanjem trajnosti in učinkovitosti sistemov varstva in |
| --- | --- |

(ii)

izboljšanjem trajnosti in učinkovitosti sistemov varstva in

| (iii) | ustvarjanjem rasti in tržnih priložnosti za podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

ustvarjanjem rasti in tržnih priložnosti za podjetja;

| 26. | je seznanjen z delom, ki ga opravijo nepridobitni sektor in prostovoljske organizacije, vendar meni, da to ne bi smelo nadomestiti odgovornosti države za zagotavljanje kakovostnih, učinkovitih, zanesljivih in cenovno dostopnih storitev, ki so na voljo vsem kot javna dobrina, s finančno podporo iz javnih sredstev; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen z delom, ki ga opravijo nepridobitni sektor in prostovoljske organizacije, vendar meni, da to ne bi smelo nadomestiti odgovornosti države za zagotavljanje kakovostnih, učinkovitih, zanesljivih in cenovno dostopnih storitev, ki so na voljo vsem kot javna dobrina, s finančno podporo iz javnih sredstev;

| 27. | izpostavlja evropski okvir za kakovost dolgotrajne oskrbe in nege, ki ponuja načela in smernice za dostojanstvo in dobro počutje starejših, ki so potrebni nege in oskrbe, objavljen pa je bil kot del projekta Komisije WeDO (26); |
| --- | --- |

27.

izpostavlja evropski okvir za kakovost dolgotrajne oskrbe in nege, ki ponuja načela in smernice za dostojanstvo in dobro počutje starejših, ki so potrebni nege in oskrbe, objavljen pa je bil kot del projekta Komisije WeDO (26);

| 28. | poziva države članice, naj izboljšajo zdravstveno pismenost in zagotovijo ranljivim skupinam, ki imajo pogosto težave pri dostopu do storitev, ki jih potrebujejo, primerne informacije o razpoložljivih storitvah; enako pomembno je vključevanje prejemnikov storitev in negovalcev in skrbnikov v procese odločanja, ki jih zadevajo; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj izboljšajo zdravstveno pismenost in zagotovijo ranljivim skupinam, ki imajo pogosto težave pri dostopu do storitev, ki jih potrebujejo, primerne informacije o razpoložljivih storitvah; enako pomembno je vključevanje prejemnikov storitev in negovalcev in skrbnikov v procese odločanja, ki jih zadevajo;

Priporočila

| 29. | poziva Komisijo, naj pridobi primerljive in najnovejše podatke o dostopu do nege in oskrbe v obliki analize stanja; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj pridobi primerljive in najnovejše podatke o dostopu do nege in oskrbe v obliki analize stanja;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki spremljajo razmere in v nacionalnih načrtih za reforme obravnavajo državne politike, ki so v nasprotju s ciljem zmanjšanja revščine do leta 2020; poziva države članice, naj posebno pozornost posvetijo najbolj ranljivim skupinam in odstranijo ovire, ki jim onemogočajo dostop do storitev, izboljšajo in povečajo njihovo uporabo in izboljšajo preventivne ukrepe v zgodnji fazi, s čimer se bodo vrnile k pristopu, temelječem na pravicah, in se izognile dolgotrajni škodi in stroškom zaradi neukrepanja; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki spremljajo razmere in v nacionalnih načrtih za reforme obravnavajo državne politike, ki so v nasprotju s ciljem zmanjšanja revščine do leta 2020; poziva države članice, naj posebno pozornost posvetijo najbolj ranljivim skupinam in odstranijo ovire, ki jim onemogočajo dostop do storitev, izboljšajo in povečajo njihovo uporabo in izboljšajo preventivne ukrepe v zgodnji fazi, s čimer se bodo vrnile k pristopu, temelječem na pravicah, in se izognile dolgotrajni škodi in stroškom zaradi neukrepanja;

| 31. | poziva Komisijo, socialne partnerje in države članice, naj ukrepajo skladno z rezultati analize o prednostih in slabostih evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti 2012; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, socialne partnerje in države članice, naj ukrepajo skladno z rezultati analize o prednostih in slabostih evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti 2012;

| 32. | poziva države članice, naj sodelujejo pri prizadevanju za izvedbo čim večjega števila programov za izboljšanje zdravstvenih standardov med najbolj ranljivimi skupinami, zlasti med otroki in mladimi, in sicer v okviru mobilnosti, kar se priznava kot temeljna pravica znotraj EU. |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj sodelujejo pri prizadevanju za izvedbo čim večjega števila programov za izboljšanje zdravstvenih standardov med najbolj ranljivimi skupinami, zlasti med otroki in mladimi, in sicer v okviru mobilnosti, kar se priznava kot temeljna pravica znotraj EU.

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči, kakšna neskladja bi utegnila nastati med pravicami do socialnega varstva po Uredbi (ES) št. 883/2004 (27) in izvajanjem Direktive 2004/38/ES (28), in priporoči morebitne spremembe, potrebne za odpravo vrzeli; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj preuči, kakšna neskladja bi utegnila nastati med pravicami do socialnega varstva po Uredbi (ES) št. 883/2004 (27) in izvajanjem Direktive 2004/38/ES (28), in priporoči morebitne spremembe, potrebne za odpravo vrzeli;

| 34. | poziva Komisijo in vse države članice, naj določijo prednostne naloge, da odpravijo vrzeli med moškimi in ženskami in zagotovijo ženskam učinkovit dostop do zdravstvenih storitev in storitev načrtovanja družine, ter naj posebno pozornost namenijo tudi drugim ranljivim in zapostavljenim skupinam, ki potrebujejo socialno in zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in vse države članice, naj določijo prednostne naloge, da odpravijo vrzeli med moškimi in ženskami in zagotovijo ženskam učinkovit dostop do zdravstvenih storitev in storitev načrtovanja družine, ter naj posebno pozornost namenijo tudi drugim ranljivim in zapostavljenim skupinam, ki potrebujejo socialno in zdravstveno varstvo;

| 35. | poziva Komisijo, naj v sporazume z državami, ki prejemajo finančno pomoč, vključi varovala, ki bodo zaščitila oskrbo in socialne storitve ter sisteme socialnega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo uporabo novih tehnologij, kot je telemedicina, da se olajša dostop do storitev oskrbe in nege; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj v sporazume z državami, ki prejemajo finančno pomoč, vključi varovala, ki bodo zaščitila oskrbo in socialne storitve ter sisteme socialnega varstva; poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo uporabo novih tehnologij, kot je telemedicina, da se olajša dostop do storitev oskrbe in nege;

| 36. | poziva Komisijo, naj spodbuja enak dostop do predšolske vzgoje in varstva ter zagotovi ustrezno finančno podporo za te storitve; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj spodbuja enak dostop do predšolske vzgoje in varstva ter zagotovi ustrezno finančno podporo za te storitve;

| 37. | poziva države članice, naj zagotovijo storitve za invalidne otroke v skupnosti; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj zagotovijo storitve za invalidne otroke v skupnosti;

| 38. | poziva države članice, naj opredeli in odpravi ovire in prepreke v zvezi z dostopom invalidov do javnega transporta, storitev in informacij; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj opredeli in odpravi ovire in prepreke v zvezi z dostopom invalidov do javnega transporta, storitev in informacij;

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo prednostne naloge za zapolnitev vrzeli in zagotovijo učinkovit dostop do zdravstvenih storitev za ranljive skupine ter vključijo revne ženske, migrante in Rome v socialno in zdravstveno varstvo, tako da zagotovijo cenovno dostopno, razpoložljivo in kakovostno zdravstveno varstvo ter uspešno in učinkovito organizacijo, pa tudi ustrezno financiranje v vseh geografskih območjih; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj določijo prednostne naloge za zapolnitev vrzeli in zagotovijo učinkovit dostop do zdravstvenih storitev za ranljive skupine ter vključijo revne ženske, migrante in Rome v socialno in zdravstveno varstvo, tako da zagotovijo cenovno dostopno, razpoložljivo in kakovostno zdravstveno varstvo ter uspešno in učinkovito organizacijo, pa tudi ustrezno financiranje v vseh geografskih območjih;

| 40. | odločno poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje zdravja in preprečevanja bolezni z zagotavljanjem brezplačnega, univerzalnega in kakovostnega zdravstvenega varstva za najranljivejše skupine, pri čemer naj se zlasti osredotočijo na zagotavljanje osnovnega zdravstvenega varstva, preventivne medicine ter dostopa do diagnoze, zdravljenja in rehabilitacije; poziva k zagotavljanju potrebnih sredstev za reševanje glavnih težav v javnem zdravstvu, s katerimi se soočajo ženske, in zagotavljanje pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja, zdravstvenih storitev za ženske, ki so žrtve nasilja, in zdravstvenega varstva za otroke; |
| --- | --- |

40.

odločno poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje zdravja in preprečevanja bolezni z zagotavljanjem brezplačnega, univerzalnega in kakovostnega zdravstvenega varstva za najranljivejše skupine, pri čemer naj se zlasti osredotočijo na zagotavljanje osnovnega zdravstvenega varstva, preventivne medicine ter dostopa do diagnoze, zdravljenja in rehabilitacije; poziva k zagotavljanju potrebnih sredstev za reševanje glavnih težav v javnem zdravstvu, s katerimi se soočajo ženske, in zagotavljanje pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja, zdravstvenih storitev za ženske, ki so žrtve nasilja, in zdravstvenega varstva za otroke;

| 41. | poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo temeljiteje razmislijo o povezavi med telesnim in mentalnim zdravjem na eni strani in brezposelnostjo in negotovostjo zaposlitve na drugi – ki se je pokazala med krizo kot pomemben pojav – da se opravi ustrezno načrtovanje, z namenom da se preprečijo in odpravijo tovrstne škodljive posledice; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo temeljiteje razmislijo o povezavi med telesnim in mentalnim zdravjem na eni strani in brezposelnostjo in negotovostjo zaposlitve na drugi – ki se je pokazala med krizo kot pomemben pojav – da se opravi ustrezno načrtovanje, z namenom da se preprečijo in odpravijo tovrstne škodljive posledice;

| 42. | odločno priporoča, da države članice okrepijo svoje storitve preprečevanja bolezni in osnovne zdravstvene storitve ter se pri tem osredotočijo na izboljšanje zdravja žensk in njihovega dostopa do oskrbe, zlasti za ženske, ki živijo na območjih, oddaljenih od mestnih središč, ter na ukrepe, ki bodo namenjeni najranljivejšim skupinam – otrokom in mladim, starejšim, invalidom, brezposelnim in brezdomcem – in bodo vsem zagotavljali pravico do rednih zdravstvenih pregledov; |
| --- | --- |

42.

odločno priporoča, da države članice okrepijo svoje storitve preprečevanja bolezni in osnovne zdravstvene storitve ter se pri tem osredotočijo na izboljšanje zdravja žensk in njihovega dostopa do oskrbe, zlasti za ženske, ki živijo na območjih, oddaljenih od mestnih središč, ter na ukrepe, ki bodo namenjeni najranljivejšim skupinam – otrokom in mladim, starejšim, invalidom, brezposelnim in brezdomcem – in bodo vsem zagotavljali pravico do rednih zdravstvenih pregledov;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo materinstvo in nego novorojenčkov, zlasti v primerih prezgodnjega rojstva, kot prednostni nalogi na področju javnega zdravja in ju vključijo v evropske in nacionalne strategije za javno zdravje; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo materinstvo in nego novorojenčkov, zlasti v primerih prezgodnjega rojstva, kot prednostni nalogi na področju javnega zdravja in ju vključijo v evropske in nacionalne strategije za javno zdravje;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo ustrezno izobraževanje in stalne tečaje usposabljanja za vse zdravstvene delavce, ki delajo na oddelkih oskrbe pred zanositvijo, v porodnišnicah in na oddelkih nege novorojenčkov, in sicer z namenom, da se preprečijo prezgodnja rojstva in zmanjša število kroničnih bolezni, ki prizadenejo prezgodaj rojene otroke; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo ustrezno izobraževanje in stalne tečaje usposabljanja za vse zdravstvene delavce, ki delajo na oddelkih oskrbe pred zanositvijo, v porodnišnicah in na oddelkih nege novorojenčkov, in sicer z namenom, da se preprečijo prezgodnja rojstva in zmanjša število kroničnih bolezni, ki prizadenejo prezgodaj rojene otroke;

| 45. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno pomoč ženskam med nosečnostjo in po njej ter med obdobjem dojenja, in sicer tako, da po potrebi omogočijo brezplačne storitve oskrbe/svetovanja in ustrezno prehrano, predvsem za tiste, ki jim zaradi sedanje gospodarske krize grozita revščina in socialna izključenost; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno pomoč ženskam med nosečnostjo in po njej ter med obdobjem dojenja, in sicer tako, da po potrebi omogočijo brezplačne storitve oskrbe/svetovanja in ustrezno prehrano, predvsem za tiste, ki jim zaradi sedanje gospodarske krize grozita revščina in socialna izključenost;

| 46. | poziva države članice, naj oblikujejo primerne strukture, s pomočjo katerih bi ljudem omogočili zdravstveno-socialne obiske, da bi dobili boljši vpogled v življenjske razmere najrevnejših; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj oblikujejo primerne strukture, s pomočjo katerih bi ljudem omogočili zdravstveno-socialne obiske, da bi dobili boljši vpogled v življenjske razmere najrevnejših;

| 47. | poziva države članice, naj zagotovijo dostopne in jasne informacije o pravicah migrantov v vseh ustreznih jezikih, vključno z romskim; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj zagotovijo dostopne in jasne informacije o pravicah migrantov v vseh ustreznih jezikih, vključno z romskim;

| 48. | poziva države članice, naj ukrepajo proti zločinom iz sovraštva in se zavzamejo za politike proti diskriminaciji, po potrebi okrepijo svoje organe za boj proti diskriminaciji in spodbujajo usposabljanje v javnih organih; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj ukrepajo proti zločinom iz sovraštva in se zavzamejo za politike proti diskriminaciji, po potrebi okrepijo svoje organe za boj proti diskriminaciji in spodbujajo usposabljanje v javnih organih;

| 49. | poziva države članice, naj izvajajo člen 19 PDEU in sprejmejo direktivo o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, da se prepreči diskriminacija na osnovi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti (29) ter da se uveljavi načelo enake obravnave na področju socialne zaščite, vključno s socialnim in zdravstvenim varstvom, izobraževanjem in dostopom do ter preskrbo z blagom in storitvami, ki so ljudem na voljo na tržišču, kamor spadajo tudi stanovanja; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj izvajajo člen 19 PDEU in sprejmejo direktivo o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, da se prepreči diskriminacija na osnovi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti (29) ter da se uveljavi načelo enake obravnave na področju socialne zaščite, vključno s socialnim in zdravstvenim varstvom, izobraževanjem in dostopom do ter preskrbo z blagom in storitvami, ki so ljudem na voljo na tržišču, kamor spadajo tudi stanovanja;

| 50. | poziva države članice, naj izvedejo ocene učinka, da bi zagotovile, da bodo sprejeti ukrepi, ki bi lahko vplivali na najbolj ranljive skupine, v skladu z načeli iz Listine EU o temeljnih pravicah in z Direktivo 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (30); |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj izvedejo ocene učinka, da bi zagotovile, da bodo sprejeti ukrepi, ki bi lahko vplivali na najbolj ranljive skupine, v skladu z načeli iz Listine EU o temeljnih pravicah in z Direktivo 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (30);

| 51. | poziva države članice, naj preprečijo brezdomstvo, zagotovijo potrebno oskrbo za brezdomce in naj brezdomstva v nacionalni zakonodaji ne kriminalizirajo; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj preprečijo brezdomstvo, zagotovijo potrebno oskrbo za brezdomce in naj brezdomstva v nacionalni zakonodaji ne kriminalizirajo;

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo vse politike in programi financiranja, namenjeni socialnim inovacijam in/ali storitvam nege in oskrbe, osredotočeni na tiste storitve, ki so najbolj po meri družbenih potreb in prispevajo h kakovosti življenja, in da bodo oblikovani v tesnem sodelovanju in ob posvetovanju z organizacijami, ki ščitijo in predstavljajo ranljive skupine; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo vse politike in programi financiranja, namenjeni socialnim inovacijam in/ali storitvam nege in oskrbe, osredotočeni na tiste storitve, ki so najbolj po meri družbenih potreb in prispevajo h kakovosti življenja, in da bodo oblikovani v tesnem sodelovanju in ob posvetovanju z organizacijami, ki ščitijo in predstavljajo ranljive skupine;

| 53. | opozarja na obseg pobude Parlamenta za socialno podjetništvo in poudarja pomen socialnega gospodarstva, ki lahko skupaj s socialnim podjetništvom učinkovito okrepi hitro rastoče področje zdravstva in socialnega skrbstva; |
| --- | --- |

53.

opozarja na obseg pobude Parlamenta za socialno podjetništvo in poudarja pomen socialnega gospodarstva, ki lahko skupaj s socialnim podjetništvom učinkovito okrepi hitro rastoče področje zdravstva in socialnega skrbstva;

| 54. | poziva Komisijo in Svet, naj sodelujeta s Parlamentom pri zagotavljanju dodatnih finančnih sredstev za programe, namenjene ranljivim skupinam; poziva Komisijo, naj sprejme vse razpoložljive ukrepe, da bi zagotovila polno uporabo in čim večjo razdelitev sredstev v okviru Evropskega socialnega sklada, Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim in drugih primernih instrumentov za potrebe ljudi, ki so ranljivi ali jim grozi izključenost, ter naj podpre prizadevanja držav članic, da bi uresničile cilje glede revščine iz strategije Evropa 2020 in spodbujale inovacije in kakovost v sektorjih nege in zdravstvenega varstva; poudarja pomen povezanih instrumentov financiranja, kot sta program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije in evropski sklad za socialno podjetništvo; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in Svet, naj sodelujeta s Parlamentom pri zagotavljanju dodatnih finančnih sredstev za programe, namenjene ranljivim skupinam; poziva Komisijo, naj sprejme vse razpoložljive ukrepe, da bi zagotovila polno uporabo in čim večjo razdelitev sredstev v okviru Evropskega socialnega sklada, Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim in drugih primernih instrumentov za potrebe ljudi, ki so ranljivi ali jim grozi izključenost, ter naj podpre prizadevanja držav članic, da bi uresničile cilje glede revščine iz strategije Evropa 2020 in spodbujale inovacije in kakovost v sektorjih nege in zdravstvenega varstva; poudarja pomen povezanih instrumentov financiranja, kot sta program Evropske unije za socialne spremembe in inovacije in evropski sklad za socialno podjetništvo;

| 55. | poziva Komisijo, naj oblikuje paket objektivnih in subjektivnih kazalnikov, s katerimi bi merili in redno objavljali materialne in nematerialne komponente dobrega počutja, vključno s socialnimi kazalniki, z namenom da bi dopolnili kazalnike evropskega in nacionalnih BDP ter kazalnike brezposelnosti in tako merili družbeni napredek in ne le gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj oblikuje paket objektivnih in subjektivnih kazalnikov, s katerimi bi merili in redno objavljali materialne in nematerialne komponente dobrega počutja, vključno s socialnimi kazalniki, z namenom da bi dopolnili kazalnike evropskega in nacionalnih BDP ter kazalnike brezposelnosti in tako merili družbeni napredek in ne le gospodarskega razvoja;

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj izrecno priznajo neprecenljiv prispevek neuradnih skrbnikov in negovalcev; poziva države članice, naj vzpostavijo in še naprej nudijo ciljne ukrepe podpore za negovalce in skrbnike ter prostovoljski sektor, da bi tako zagotovile bolj osebne, kakovostne in stroškovno učinkovite ukrepe, na primer ukrepe, s katerimi bi omogočili usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, omogočili boljše sodelovanje in usklajevanje med neuradnimi in uradnimi negovalci in skrbniki ter zagotovili ustrezne politike socialne varnosti in usposabljanje za negovalce in skrbnike; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo usklajen okvir za vse vrste skrbniškega dopusta; poziva Komisijo, naj v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v Pogodbah, predlaga direktivo EU o skrbniškem dopustu; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo in države članice, naj izrecno priznajo neprecenljiv prispevek neuradnih skrbnikov in negovalcev; poziva države članice, naj vzpostavijo in še naprej nudijo ciljne ukrepe podpore za negovalce in skrbnike ter prostovoljski sektor, da bi tako zagotovile bolj osebne, kakovostne in stroškovno učinkovite ukrepe, na primer ukrepe, s katerimi bi omogočili usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, omogočili boljše sodelovanje in usklajevanje med neuradnimi in uradnimi negovalci in skrbniki ter zagotovili ustrezne politike socialne varnosti in usposabljanje za negovalce in skrbnike; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo usklajen okvir za vse vrste skrbniškega dopusta; poziva Komisijo, naj v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v Pogodbah, predlaga direktivo EU o skrbniškem dopustu;

| 57. | poziva države članice, naj zagotovijo natančne in lahko razumljive informacije o upravičenosti do nege in skrbstva v ustreznih jezikih in oblikah ter naj zagotovijo širok dostop do njih; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj zagotovijo natančne in lahko razumljive informacije o upravičenosti do nege in skrbstva v ustreznih jezikih in oblikah ter naj zagotovijo širok dostop do njih;

| 58. | poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj pripravijo jasne opredelitve poklicnih profilov v sektorju nege in oskrbe, ki bodo omogočile natančne razmejitve pravic in dolžnosti; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj pripravijo jasne opredelitve poklicnih profilov v sektorju nege in oskrbe, ki bodo omogočile natančne razmejitve pravic in dolžnosti;

| 59. | poziva države članice, naj povežejo vse potencialne akterje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, vključno s socialnimi partnerji, v pobude, ki so namenjene preprečevanju ter zdravstvenim in socialnim storitvam; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice, naj povežejo vse potencialne akterje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, vključno s socialnimi partnerji, v pobude, ki so namenjene preprečevanju ter zdravstvenim in socialnim storitvam;

| 60. | poziva države članice, naj spodbujajo programe usposabljanja, potrebne za sektorje nege, oskrbe in podpore, ter zagotovijo štipendije za tiste, ki bi se na tem področju izobraževali; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj spodbujajo programe usposabljanja, potrebne za sektorje nege, oskrbe in podpore, ter zagotovijo štipendije za tiste, ki bi se na tem področju izobraževali;

| 61. | poziva Komisijo, naj podpre kampanjo, katere cilj je zaposlovanje mladih in izboljšanje javne podobe sektorja nege in oskrbe kot zaposlovalca; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj podpre kampanjo, katere cilj je zaposlovanje mladih in izboljšanje javne podobe sektorja nege in oskrbe kot zaposlovalca;

| 62. | poziva, naj se spoštujejo pravice delavcev v sektorju nege in oskrbe, ki izhajajo iz zaposlitve, tudi pravica do dostojnega zaslužka in dostojnih pogojev za delo ter pravica do združevanja in oblikovanja sindikatov s pravico do kolektivnega pogajanja; |
| --- | --- |

62.

poziva, naj se spoštujejo pravice delavcev v sektorju nege in oskrbe, ki izhajajo iz zaposlitve, tudi pravica do dostojnega zaslužka in dostojnih pogojev za delo ter pravica do združevanja in oblikovanja sindikatov s pravico do kolektivnega pogajanja;

| 63. | poziva države članice, naj podprejo nacionalne, regionalne in lokalne organe pri vzpostavljanju trajnostne sheme financiranja za storitve nege in oskrbe ter pri oblikovanju programov usposabljanja in preusposabljanja za delavce s pomočjo sredstev iz ESS; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice, naj podprejo nacionalne, regionalne in lokalne organe pri vzpostavljanju trajnostne sheme financiranja za storitve nege in oskrbe ter pri oblikovanju programov usposabljanja in preusposabljanja za delavce s pomočjo sredstev iz ESS;

| 64. | poziva socialne partnerje, naj razvijejo formalni dialog o sektorju oskrbe in nege; |
| --- | --- |

64.

poziva socialne partnerje, naj razvijejo formalni dialog o sektorju oskrbe in nege;

o

o o

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

65.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 12.

(3)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 11.

(4)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(5)  UL C 76 E, 25.3.2013, str. 16.

(6)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(7)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

(8)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(9)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 19.

(10)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 188.

(11)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 112.

(12)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 25.

(13)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 101.

(14)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0053.

(16)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 19.

(17)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 139.

(18)  FRA: Migranti v nezakonitem položaju: dostop do zdravstvenega varstva v 10 državah članicah Evropske unije, oktober 2011 – http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states

(19)  Eurofound (2012), Tretja evropska raziskava o kakovosti življenja – kakovost življenja v Evropi: učinek krize, Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm

(20)  Eurofound (2012), Službe za svetovanje o odplačevanju dolgov gospodinjstev v Evropski uniji, Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm

(21)  Eurofound (2012), Življenjske razmere Romov: neustrezna stanovanja in zdravje, Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg – http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf

(22)  Eurofound (2012), Aktivno vključevanje mladih z zdravstvenimi težavami ali mladih invalidnih oseb, Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg –http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm

(23)  Glej na primer člen 5 španskega kraljevega odloka št. 16/2012, z dne 20. aprila 2012, ki je začel veljati 28. decembra 2012. Dostopno na: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  Sklepi Sveta o zdravem in dostojnem staranju, 2980. seja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, november 2009.

(25)  Smernice FRA, „Apprehension of migrants in an irregular situation – fundamental rights considerations“ (Prijetje migrantov v nezakonitem položaju – vprašanja o temeljnih pravicah) predlaga ključne načela državam članicam v zvezi s prakso odkrivanja in prijavljanja v zdravstvenih ustanovah in v njihovi bližini: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDO je projekt, ki ga podpira Evropska komisija (2010–2012). Vodi ga upravljalna skupina, ki jo sestavlja 18 partnerskih organizacij v 12 državah članicah. Skupno vodilo vseh partnerskih organizacij je in bo tudi naprej izboljšati kakovost življenja starejših, ki potrebujejo nego in oskrbo.

(27)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(28)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Povezana televizija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o povezani televiziji (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 10(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Protokola o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah k Amsterdamski pogodbi, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, ter pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekaterih z njimi povezanih aktov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah k Amsterdamski pogodbi, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, ter pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekaterih z njimi povezanih aktov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (2), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalnih storitvah) (4), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalnih storitvah) (4), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (direktiva o dostopu) (6), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (direktiva o dostopu) (6), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (direktiva o odobritvi) (7), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (direktiva o odobritvi) (7), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (direktiva o elektronskem poslovanju) (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (10), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (10), ki je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije (11),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta 98/560/ES z dne 24. septembra 1998 o razvoju konkurenčnosti evropske industrije avdiovizualnih in informacijskih storitev s spodbujanjem nacionalnih okvirov, ki skušajo doseči primerljivo in učinkovito raven zaščite mladostnikov in človeškega dostojanstva (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta 98/560/ES z dne 24. septembra 1998 o razvoju konkurenčnosti evropske industrije avdiovizualnih in informacijskih storitev s spodbujanjem nacionalnih okvirov, ki skušajo doseči primerljivo in učinkovito raven zaščite mladostnikov in človeškega dostojanstva (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (13),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0212/2013),

| A. | ker so bili televizorji prvotno razviti za sprejem linearnih radiodifuznih signalov, gledalci pa avdiovizualnim vsebinam zaradi njihove sugestivne moči tudi v digitalnem okolju posvečajo veliko večjo pozornost kot drugim elektronskim medijskim storitvam, in ker bodo televizorji zato do nadaljnjega izredno pomembni za oblikovanje mnenja posameznikov in javnosti; |
| --- | --- |

A.

ker so bili televizorji prvotno razviti za sprejem linearnih radiodifuznih signalov, gledalci pa avdiovizualnim vsebinam zaradi njihove sugestivne moči tudi v digitalnem okolju posvečajo veliko večjo pozornost kot drugim elektronskim medijskim storitvam, in ker bodo televizorji zato do nadaljnjega izredno pomembni za oblikovanje mnenja posameznikov in javnosti;

| B. | ker imajo avdiovizualne storitve, ki so v enaki meri kulturne in gospodarske storitve, kot nosilci identitet, vrednot in mnenj izjemen pomen za družbo in demokracijo in zato v vse bolj konvergenčnem svetu potrebujejo posebno zakonsko ureditev; |
| --- | --- |

B.

ker imajo avdiovizualne storitve, ki so v enaki meri kulturne in gospodarske storitve, kot nosilci identitet, vrednot in mnenj izjemen pomen za družbo in demokracijo in zato v vse bolj konvergenčnem svetu potrebujejo posebno zakonsko ureditev;

| C. | ker se je dolgo pričakovana tehnična konvergenca medijev, zlasti kar zadeva radiotelevizijo in internet, uresničila in ker morata evropska medijska in kulturna politika ter politika omrežij regulativni okvir prilagoditi novim danostim in pri tem zagotoviti, da bo enotne ravni regulacije mogoče oblikovati in uveljavljati tudi za nove ponudnike iz Evropske unije in tretjih držav; |
| --- | --- |

C.

ker se je dolgo pričakovana tehnična konvergenca medijev, zlasti kar zadeva radiotelevizijo in internet, uresničila in ker morata evropska medijska in kulturna politika ter politika omrežij regulativni okvir prilagoditi novim danostim in pri tem zagotoviti, da bo enotne ravni regulacije mogoče oblikovati in uveljavljati tudi za nove ponudnike iz Evropske unije in tretjih držav;

| D. | ker se je internet v zadnjih 25 letih hitro razvijal in ker pametne naprave, ki so se pojavile na tržišču, spreminjajo navade in način gledanja televizije; |
| --- | --- |

D.

ker se je internet v zadnjih 25 letih hitro razvijal in ker pametne naprave, ki so se pojavile na tržišču, spreminjajo navade in način gledanja televizije;

| E. | ker kljub porastu uporabe naprav, povezanih z internetom, klasične storitve ostajajo splošno priljubljene; |
| --- | --- |

E.

ker kljub porastu uporabe naprav, povezanih z internetom, klasične storitve ostajajo splošno priljubljene;

| F. | ker je mogoče linearne in nelinearne avdiovizualne vsebine ter številne druge vrste komunikacijskih storitev že danes uporabljati na istem zaslonu ter jih brez težav povezovati in uporabljati hkrati; |
| --- | --- |

F.

ker je mogoče linearne in nelinearne avdiovizualne vsebine ter številne druge vrste komunikacijskih storitev že danes uporabljati na istem zaslonu ter jih brez težav povezovati in uporabljati hkrati;

| G. | ker bo zaradi posebnega družbenega pomena linearnih televizijskih in medijskih storitev tudi v prihodnje potreben samostojen regulativni okvir za medije, saj je le na ta način mogoče v zadostni meri upoštevati to pomembno vlogo ter zagotavljanje raznolikosti mnenj in pluralnosti medijev; |
| --- | --- |

G.

ker bo zaradi posebnega družbenega pomena linearnih televizijskih in medijskih storitev tudi v prihodnje potreben samostojen regulativni okvir za medije, saj je le na ta način mogoče v zadostni meri upoštevati to pomembno vlogo ter zagotavljanje raznolikosti mnenj in pluralnosti medijev;

| H. | ker prihod povezane televizije korenito posega v tradicionalno vrednostno verigo in zahteva oblikovanje nove strategije; |
| --- | --- |

H.

ker prihod povezane televizije korenito posega v tradicionalno vrednostno verigo in zahteva oblikovanje nove strategije;

| I. | ker tehnološki napredek neizogibno vodi k delno le navideznemu povečanju neodvisnosti uporabnika, zaradi česar je potreba po varstvu izključnih pravic in celovitosti vsebin vse večja; |
| --- | --- |

I.

ker tehnološki napredek neizogibno vodi k delno le navideznemu povečanju neodvisnosti uporabnika, zaradi česar je potreba po varstvu izključnih pravic in celovitosti vsebin vse večja;

| J. | ker obstaja vse več možnosti distribucije (interaktivnih) spletnih vsebin, ki imajo koristi od razpona televizijskih vsebin, in ker so splošno razširjene širokopasovne povezave pogoj za rastoče zanimanje uporabnikov za hibridne sprejemnike; |
| --- | --- |

J.

ker obstaja vse več možnosti distribucije (interaktivnih) spletnih vsebin, ki imajo koristi od razpona televizijskih vsebin, in ker so splošno razširjene širokopasovne povezave pogoj za rastoče zanimanje uporabnikov za hibridne sprejemnike;

| K. | ker se pojem „povezana televizija“ zaradi vse večje konvergence medijev razlaga na dinamičen, tehnološko nevtralen in širok način, ki zajema vse vrste naprav, tudi mobilne naprave, ki omogočajo dostop do linearnih in nelinearnih medijskih vsebin, vsebin OTT in drugih na eni sami napravi ali ekranu in tako povezujejo svet radiotelevizije s svetom interneta; |
| --- | --- |

K.

ker se pojem „povezana televizija“ zaradi vse večje konvergence medijev razlaga na dinamičen, tehnološko nevtralen in širok način, ki zajema vse vrste naprav, tudi mobilne naprave, ki omogočajo dostop do linearnih in nelinearnih medijskih vsebin, vsebin OTT in drugih na eni sami napravi ali ekranu in tako povezujejo svet radiotelevizije s svetom interneta;

| L. | ker se v konvergenčnem svetu medijev konkurenca manj osredotoča na prenosno zmogljivost in vse bolj na pozornost uporabnika, ker je pri vse večji ponudbi težje priti do uporabnika in ker o uspehu vsebin najverjetneje odločajo dostop, hitra najdljivost, uvrščanje na sezname in priporočanje vsebin; |
| --- | --- |

L.

ker se v konvergenčnem svetu medijev konkurenca manj osredotoča na prenosno zmogljivost in vse bolj na pozornost uporabnika, ker je pri vse večji ponudbi težje priti do uporabnika in ker o uspehu vsebin najverjetneje odločajo dostop, hitra najdljivost, uvrščanje na sezname in priporočanje vsebin;

| M. | ker sedanje določbe Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) temeljijo na načelu tehnološke nevtralnosti in še ne odražajo vse večjega združevanja na področju tehnike ter zlasti ker bo stopenjska ureditev, ki razlikuje med televizijskim programom (vključno s spletnim razširjanjem televizijskih programov in neposrednimi prenosi) ter avdiovizualnimi mediji na zahtevo, v obstoječi obliki izgubila pomen, čeprav so različno regulirane informacijske in komunikacijske storitve, tudi tiste, ki ne sodijo na področje uporabe direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, temveč na področje uporabe direktive o elektronskem poslovanju, oz. ki, v primeru neevropskih vsebin, ne sodijo na področje uporabe evropske ureditve medijev, na voljo na isti napravi, kar lahko privede do neenakih konkurenčnih pogojev in nesprejemljivih razhajanj pri varstvu uporabnikov ter do novih vprašanj v zvezi z dostopom, vrsto, distribucijo in najdljivostjo vsebin, ne glede na vrsto medija; |
| --- | --- |

M.

ker sedanje določbe Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) temeljijo na načelu tehnološke nevtralnosti in še ne odražajo vse večjega združevanja na področju tehnike ter zlasti ker bo stopenjska ureditev, ki razlikuje med televizijskim programom (vključno s spletnim razširjanjem televizijskih programov in neposrednimi prenosi) ter avdiovizualnimi mediji na zahtevo, v obstoječi obliki izgubila pomen, čeprav so različno regulirane informacijske in komunikacijske storitve, tudi tiste, ki ne sodijo na področje uporabe direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, temveč na področje uporabe direktive o elektronskem poslovanju, oz. ki, v primeru neevropskih vsebin, ne sodijo na področje uporabe evropske ureditve medijev, na voljo na isti napravi, kar lahko privede do neenakih konkurenčnih pogojev in nesprejemljivih razhajanj pri varstvu uporabnikov ter do novih vprašanj v zvezi z dostopom, vrsto, distribucijo in najdljivostjo vsebin, ne glede na vrsto medija;

| N. | ker bodo ti novi udeleženci na trgu neposredno tekmovali s tradicionalnimi akterji v sektorju, saj bodo pridobivali izključne vsebine tudi na evropskem trgu in sami ponujali nove storitve; |
| --- | --- |

N.

ker bodo ti novi udeleženci na trgu neposredno tekmovali s tradicionalnimi akterji v sektorju, saj bodo pridobivali izključne vsebine tudi na evropskem trgu in sami ponujali nove storitve;

| O. | ker regulativni cilji direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti zagotavljanje in spodbujanje raznolikosti mnenj in pluralnosti medijev, varstvo človeškega dostojanstva in mladoletnikov, spodbujanje ponudnikov medijskih storitev, naj zagotavljajo dostopnost slabovidnim in naglušnim osebam, varstvo poštene konkurence ter urejanje oglaševanja, ki bo temeljilo na kakovosti in vsebini, načeloma ohranjajo njen družbeni pomen in njene regulativne temelje, ker pa se hkrati učinkovitost in izvedljivost teh zaščitnih določb vse bolj približujeta svojim mejam zaradi novih načinov uporabe, ki jih omogočajo hibridni sprejemniki; |
| --- | --- |

O.

ker regulativni cilji direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti zagotavljanje in spodbujanje raznolikosti mnenj in pluralnosti medijev, varstvo človeškega dostojanstva in mladoletnikov, spodbujanje ponudnikov medijskih storitev, naj zagotavljajo dostopnost slabovidnim in naglušnim osebam, varstvo poštene konkurence ter urejanje oglaševanja, ki bo temeljilo na kakovosti in vsebini, načeloma ohranjajo njen družbeni pomen in njene regulativne temelje, ker pa se hkrati učinkovitost in izvedljivost teh zaščitnih določb vse bolj približujeta svojim mejam zaradi novih načinov uporabe, ki jih omogočajo hibridni sprejemniki;

| P. | ker je kakovostne storitve povezane televizije mogoče zagotavljati le, če telekomunikacijski operaterji zagotavljajo zadosten pretok med strežniki in naročniki; |
| --- | --- |

P.

ker je kakovostne storitve povezane televizije mogoče zagotavljati le, če telekomunikacijski operaterji zagotavljajo zadosten pretok med strežniki in naročniki;

| Q. | ker možnosti uporabe hibridnih naprav postavljajo pod vprašaj temeljna načela direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, kot so obvezno razlikovanje med oglaševanjem in programom ali predpisi glede oglaševanja med predvajanjem programa; |
| --- | --- |

Q.

ker možnosti uporabe hibridnih naprav postavljajo pod vprašaj temeljna načela direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, kot so obvezno razlikovanje med oglaševanjem in programom ali predpisi glede oglaševanja med predvajanjem programa;

| R. | ker sama naključna prisotnost velikega števila vsebin samodejno ne zagotavlja zgoraj omenjenih regulativnih ciljev in je zato treba oceniti, ali je za dosego ciljev še naprej potreben specifični regulativni okvir in ali bi lahko ta okvir že vnaprej preprečeval morebitne napake v razvoju; |
| --- | --- |

R.

ker sama naključna prisotnost velikega števila vsebin samodejno ne zagotavlja zgoraj omenjenih regulativnih ciljev in je zato treba oceniti, ali je za dosego ciljev še naprej potreben specifični regulativni okvir in ali bi lahko ta okvir že vnaprej preprečeval morebitne napake v razvoju;

| S. | ker se povezana televizija postopoma vse bolj uveljavlja, zaradi česar bi se klasična televizija in internet lahko združila, kot sta se pred nekaj leti mobilna telefonija in internet; |
| --- | --- |

S.

ker se povezana televizija postopoma vse bolj uveljavlja, zaradi česar bi se klasična televizija in internet lahko združila, kot sta se pred nekaj leti mobilna telefonija in internet;

| T. | ker je zaželeno spodbujati vsakršne ukrepe, ki bi omogočili prilagajanje trga za spodbujanje ustvarjanja in inovacij v Evropi; |
| --- | --- |

T.

ker je zaželeno spodbujati vsakršne ukrepe, ki bi omogočili prilagajanje trga za spodbujanje ustvarjanja in inovacij v Evropi;

| U. | ker bo razvoj hibridnih sistemov, ki povezujejo televizijo in internet, uporabnikom omogočil, da brez razlikovanja preklapljajo med televizijskimi kanali in internetnimi storitvami, vključno s spletnimi mesti, ki nezakonito nudijo avdiovizualne vsebine; |
| --- | --- |

U.

ker bo razvoj hibridnih sistemov, ki povezujejo televizijo in internet, uporabnikom omogočil, da brez razlikovanja preklapljajo med televizijskimi kanali in internetnimi storitvami, vključno s spletnimi mesti, ki nezakonito nudijo avdiovizualne vsebine;

| V. | ker se je izkazalo, da preglednost in konkurenca ne varujeta v zadostni meri nevtralnosti omrežja; |
| --- | --- |

V.

ker se je izkazalo, da preglednost in konkurenca ne varujeta v zadostni meri nevtralnosti omrežja;

| W. | ker načelo države oddajanja v izvirni direktivi o televiziji brez meja predstavlja mejnik glede pravice do prostega dostopa do informacij in razvoja skupnega trga na področju storitev s tem, ko so se države članice zavezale h kvalitativnim minimalnim standardom in načelo države porekla uveljavile v obliki načela države oddajanja; |
| --- | --- |

W.

ker načelo države oddajanja v izvirni direktivi o televiziji brez meja predstavlja mejnik glede pravice do prostega dostopa do informacij in razvoja skupnega trga na področju storitev s tem, ko so se države članice zavezale h kvalitativnim minimalnim standardom in načelo države porekla uveljavile v obliki načela države oddajanja;

| 1. | poziva Komisijo, naj oceni, v kolikšni meri je treba prenoviti direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in druge obstoječe zahteve iz ureditev medijev in omrežij (npr. sveženj ukrepov na področju telekomunikacij), kar zadeva ureditve o najdljivosti in nediskriminatornem dostopu do platform, tako za ponudnike in razvijalce vsebin kot za uporabnike, ob tem pa razširi pojem platforme, da bi obstoječe instrumente prilagodili novim okoliščinam; ker bi s tem morali zagotoviti, da bodo potrošniki lahko imeli koristi od večje ponudbe in dostopa do avdiovizualnih medijskih storitev ter da bodo ponudniki vsebin imeli koristi od večje izbire glede možnosti distribucije vsebin, ne da bi izgubili stik s svojim občinstvom; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj oceni, v kolikšni meri je treba prenoviti direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in druge obstoječe zahteve iz ureditev medijev in omrežij (npr. sveženj ukrepov na področju telekomunikacij), kar zadeva ureditve o najdljivosti in nediskriminatornem dostopu do platform, tako za ponudnike in razvijalce vsebin kot za uporabnike, ob tem pa razširi pojem platforme, da bi obstoječe instrumente prilagodili novim okoliščinam; ker bi s tem morali zagotoviti, da bodo potrošniki lahko imeli koristi od večje ponudbe in dostopa do avdiovizualnih medijskih storitev ter da bodo ponudniki vsebin imeli koristi od večje izbire glede možnosti distribucije vsebin, ne da bi izgubili stik s svojim občinstvom;

| 2. | meni, da je treba pri regulativnih ukrepih za upravljavce platform posebno pozornost posvetiti zagotavljanju nediskriminatornega dostopa do platform, da bi izdajateljem radiotelevizijskega programa in drugim, pogosto tudi manjšim ponudnikom, omogočili enakopravno udeležbo na trgu; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba pri regulativnih ukrepih za upravljavce platform posebno pozornost posvetiti zagotavljanju nediskriminatornega dostopa do platform, da bi izdajateljem radiotelevizijskega programa in drugim, pogosto tudi manjšim ponudnikom, omogočili enakopravno udeležbo na trgu;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj v členu 1 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah opredeljeni pojem medijske storitve spremenijo tako, da bo potreba po urejanju s strani držav članic močneje povezana z družbenopolitičnimi značilnostmi in potencialnimi učinki ponudbe, zlasti z njenim pomenom za oblikovanje mnenja in raznolikost mnenj ter z uredniško odgovornostjo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj v členu 1 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah opredeljeni pojem medijske storitve spremenijo tako, da bo potreba po urejanju s strani držav članic močneje povezana z družbenopolitičnimi značilnostmi in potencialnimi učinki ponudbe, zlasti z njenim pomenom za oblikovanje mnenja in raznolikost mnenj ter z uredniško odgovornostjo;

| 4. | poziva Komisijo, naj v okviru različnega poslanstva medijskih vsebin, za katere velja uredniška odgovornost, ter drugih vsebin preveri, ali je strožja ureditev televizijskih platform še ustrezna ter potrebna in ali splošna prepoved diskriminacije ne zadošča; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v okviru različnega poslanstva medijskih vsebin, za katere velja uredniška odgovornost, ter drugih vsebin preveri, ali je strožja ureditev televizijskih platform še ustrezna ter potrebna in ali splošna prepoved diskriminacije ne zadošča;

| 5. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spoštovanje svobode tiska v morebitni revidirani Direktivi 2010/13/EU ali v kateri koli zakonodajni določbi, ki bo sprejeta v prihodnje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spoštovanje svobode tiska v morebitni revidirani Direktivi 2010/13/EU ali v kateri koli zakonodajni določbi, ki bo sprejeta v prihodnje;

| 6. | poziva Komisijo, naj na podlagi rezultatov postopka posvetovanja „Priprave na popolnoma zlit avdiovizualni svet: rast, ustvarjanje in vrednote“ opredeli, kateri regulativni mehanizmi so zaradi konvergence še potrebni in smiselni, katere pa bi bilo morda treba ustvariti na novo, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike vsebin in storitev ob upoštevanju naslednjih minimalnih zahtev in dosedanjih krovnih regulativnih ciljev, da bi zagotovili pravično konkurenco med ponudniki vsebin in uporabnikom omogočili kar se da veliko koristi ter enakopravno, popolnoma pregledno in nediskriminatorno izbiro med kakovostno in raznoliko ponudbo, pri čemer je treba ohraniti brezplačne storitve in storitve ponudnikov javne radiotelevizije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj na podlagi rezultatov postopka posvetovanja „Priprave na popolnoma zlit avdiovizualni svet: rast, ustvarjanje in vrednote“ opredeli, kateri regulativni mehanizmi so zaradi konvergence še potrebni in smiselni, katere pa bi bilo morda treba ustvariti na novo, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike vsebin in storitev ob upoštevanju naslednjih minimalnih zahtev in dosedanjih krovnih regulativnih ciljev, da bi zagotovili pravično konkurenco med ponudniki vsebin in uporabnikom omogočili kar se da veliko koristi ter enakopravno, popolnoma pregledno in nediskriminatorno izbiro med kakovostno in raznoliko ponudbo, pri čemer je treba ohraniti brezplačne storitve in storitve ponudnikov javne radiotelevizije;

| 7. | poziva Komisijo, naj v primeru pregleda direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah zagotovi enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike vsebin; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj v primeru pregleda direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah zagotovi enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike vsebin;

| 8. | poudarja, da bo razvojna strategija teh novih akterjev povečala ponudbo, sestavljeno iz vsebin, ki so na voljo na tradicionalnih kanalih, in ponudbe na internetu; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bo razvojna strategija teh novih akterjev povečala ponudbo, sestavljeno iz vsebin, ki so na voljo na tradicionalnih kanalih, in ponudbe na internetu;

| 9. | v zvezi s tem poudarja nevarnost, da bo ta nova konkurenca neuravnotežena v korist novih akterjev v primerjavi z evropskimi tradicionalnimi akterji zaradi njihove ekonomske moči in mednarodnega razvoja; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem poudarja nevarnost, da bo ta nova konkurenca neuravnotežena v korist novih akterjev v primerjavi z evropskimi tradicionalnimi akterji zaradi njihove ekonomske moči in mednarodnega razvoja;

| 10. | poudarja, da se zdi ohranitev stopenjskega ureditvenega okvira za medijske storitve vredna razmisleka, pri čemer pa stopnjevanje ne bi smelo biti odvisno od ločevanja med nelinearnimi in linearnimi storitvami, temveč bi ga bilo treba v prvi vrsti povezati s potencialnim učinkom posamezne medijske storitve in uredniško odgovornostjo zanjo, obenem pa zagotoviti primerno svobodo odločanja v državah članicah; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se zdi ohranitev stopenjskega ureditvenega okvira za medijske storitve vredna razmisleka, pri čemer pa stopnjevanje ne bi smelo biti odvisno od ločevanja med nelinearnimi in linearnimi storitvami, temveč bi ga bilo treba v prvi vrsti povezati s potencialnim učinkom posamezne medijske storitve in uredniško odgovornostjo zanjo, obenem pa zagotoviti primerno svobodo odločanja v državah članicah;

| 11. | se sprašuje, ali so predpisi, ki jih je določila Komisija v svojem sporočilu o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije za zapletene postopke za ocenjevanje in analizo avdiovizualnih storitev, ki jih zagotavljajo ponudniki storitev javne radiotelevizije in ki presegajo običajne radiodifuzne dejavnosti in se ponujajo na novih platformah za razširjanje, v okviru vse večje tehnološke konvergence še primerni, glede na to, da uporabniki v vse večji meri niso več sposobni razlikovati, ali gre za klasično linearno radiodifuzno ponudbo, storitev na zahtevo ali drugo vrsto avdiovizualne ponudbe; |
| --- | --- |

11.

se sprašuje, ali so predpisi, ki jih je določila Komisija v svojem sporočilu o uporabi pravil o državni pomoči za storitve javne radiotelevizije za zapletene postopke za ocenjevanje in analizo avdiovizualnih storitev, ki jih zagotavljajo ponudniki storitev javne radiotelevizije in ki presegajo običajne radiodifuzne dejavnosti in se ponujajo na novih platformah za razširjanje, v okviru vse večje tehnološke konvergence še primerni, glede na to, da uporabniki v vse večji meri niso več sposobni razlikovati, ali gre za klasično linearno radiodifuzno ponudbo, storitev na zahtevo ali drugo vrsto avdiovizualne ponudbe;

| 12. | poziva Komisijo, naj spremlja prihodnje izzive povezane televizije, kar zadeva konkurenčnost v sektorju, z omogočanjem večje prožnosti kvantitativnih predpisov o oglaševanju, ter naj predstavi njene prednosti in slabosti; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj spremlja prihodnje izzive povezane televizije, kar zadeva konkurenčnost v sektorju, z omogočanjem večje prožnosti kvantitativnih predpisov o oglaševanju, ter naj predstavi njene prednosti in slabosti;

| 13. | poudarja, da bi bilo zaradi enotnega varstva potrošnikov, otrok, mladostnikov in manjšin po vsej Uniji treba preveriti kvalitativne omejitve avdiovizualnih medijskih storitev in jih za vse oblike razširjanja prilagoditi visoki ravni; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi bilo zaradi enotnega varstva potrošnikov, otrok, mladostnikov in manjšin po vsej Uniji treba preveriti kvalitativne omejitve avdiovizualnih medijskih storitev in jih za vse oblike razširjanja prilagoditi visoki ravni;

| 14. | poziva, naj prepoved kršitve človeškega dostojanstva, prepoved spodbujanja k sovraštvu, varstvo pred diskriminacijo ter načelo prostega dostopa v enaki meri veljajo za vse medijske vsebine; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj prepoved kršitve človeškega dostojanstva, prepoved spodbujanja k sovraštvu, varstvo pred diskriminacijo ter načelo prostega dostopa v enaki meri veljajo za vse medijske vsebine;

| 15. | se v zvezi s tem sprašuje, ali je načelo ločevanja oglaševanja in programskih vsebin mogoče uveljavljati v vseh medijih ali pa bi bilo cilj varstva, ki ga vsebuje to načelo, lažje doseči s prepoznavnostjo in možnostjo razlikovanja med oglaševanjem in programskimi vsebinami v vseh medijih; |
| --- | --- |

15.

se v zvezi s tem sprašuje, ali je načelo ločevanja oglaševanja in programskih vsebin mogoče uveljavljati v vseh medijih ali pa bi bilo cilj varstva, ki ga vsebuje to načelo, lažje doseči s prepoznavnostjo in možnostjo razlikovanja med oglaševanjem in programskimi vsebinami v vseh medijih;

| 16. | meni, da bi bilo treba preprečiti nove prepovedi ali širitev obstoječih prepovedi oglaševanja ter druge posege v oglaševanje kot instrument financiranja, da bi omogočili nove poslovne modele na področju digitalne televizije; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba preprečiti nove prepovedi ali širitev obstoječih prepovedi oglaševanja ter druge posege v oglaševanje kot instrument financiranja, da bi omogočili nove poslovne modele na področju digitalne televizije;

| 17. | poudarja, da je bistveno zagotoviti, da javni sektor ni odvisen le od finančnih sredstev, pridobljenih z oglaševanjem, in s tem ohrani svojo neodvisnost, zato poziva države članice, naj podprejo prizadevanje za financiranje tega sektorja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je bistveno zagotoviti, da javni sektor ni odvisen le od finančnih sredstev, pridobljenih z oglaševanjem, in s tem ohrani svojo neodvisnost, zato poziva države članice, naj podprejo prizadevanje za financiranje tega sektorja;

| 18. | poudarja, da se zaradi novih strategij oglaševanja, ki se opirajo na nove tehnologije za povečanje učinkovitosti (posnetki zaslonov, oblikovanje profilov potrošnikov, strategije večzaslonskega prikazovanja), postavlja vprašanje varstva potrošnikov ter njihove zasebnosti in osebnih podatkov; zato poudarja, da bi bilo treba razmisliti o svežnju skladnih pravil, ki bi urejala te strategije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da se zaradi novih strategij oglaševanja, ki se opirajo na nove tehnologije za povečanje učinkovitosti (posnetki zaslonov, oblikovanje profilov potrošnikov, strategije večzaslonskega prikazovanja), postavlja vprašanje varstva potrošnikov ter njihove zasebnosti in osebnih podatkov; zato poudarja, da bi bilo treba razmisliti o svežnju skladnih pravil, ki bi urejala te strategije;

| 19. | spodbuja evropske akterje v avdiovizualnem sektorju, naj še naprej razvijajo skladne in privlačne ponudbe, zlasti na spletu, da bi obogatili evropsko ponudbo avdiovizualnih vsebin; |
| --- | --- |

19.

spodbuja evropske akterje v avdiovizualnem sektorju, naj še naprej razvijajo skladne in privlačne ponudbe, zlasti na spletu, da bi obogatili evropsko ponudbo avdiovizualnih vsebin;

| 20. | poziva Komisijo, naj preveri, ali in kako je mogoče dodeliti privilegiran položaj pri najdljivosti na primarnih multimedijskih napravah, kot so denimo televizorji s povezavo z internetom, tistim ponudnikom vsebin, ki jim države članice dodelijo nalogo opravljanja dejavnosti javne radiotelevizije ali ki prispevajo k spodbujanju ciljev splošnega interesa, zlasti k zagotavljanju medijskega pluralizma in kulturne raznolikosti, ali ki se obvežejo, da bodo izvajali tiste storitve v javnem interesu, ki prispevajo h kakovosti in neodvisnosti poročanja ter k spodbujanju raznolikosti mnenj; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj preveri, ali in kako je mogoče dodeliti privilegiran položaj pri najdljivosti na primarnih multimedijskih napravah, kot so denimo televizorji s povezavo z internetom, tistim ponudnikom vsebin, ki jim države članice dodelijo nalogo opravljanja dejavnosti javne radiotelevizije ali ki prispevajo k spodbujanju ciljev splošnega interesa, zlasti k zagotavljanju medijskega pluralizma in kulturne raznolikosti, ali ki se obvežejo, da bodo izvajali tiste storitve v javnem interesu, ki prispevajo h kakovosti in neodvisnosti poročanja ter k spodbujanju raznolikosti mnenj;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj poleg teh predpisov o obvezni najdljivosti razmislijo tudi, do katere mere je mogoče s spremembo ureditve medijev v smeri sistemov spodbud in certificiranja ter krepitve koregulativnih in samoregulativnih pristopov trajnostno zagotoviti prej omenjene regulativne cilje direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti glede varstva mladine in varstva človekovega dostojanstva, hkrati pa ohraniti potrebno prožnost za pravično konkurenco med ponudniki medijskih storitev; poudarja, da lahko morebitni koregulativni ali samoregulativni ukrepi pravne ureditve dopolnjujejo ter da bi njihovo spoštovanje in ocenjevanje moralo biti pod neodvisnim nadzorom; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj poleg teh predpisov o obvezni najdljivosti razmislijo tudi, do katere mere je mogoče s spremembo ureditve medijev v smeri sistemov spodbud in certificiranja ter krepitve koregulativnih in samoregulativnih pristopov trajnostno zagotoviti prej omenjene regulativne cilje direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, zlasti glede varstva mladine in varstva človekovega dostojanstva, hkrati pa ohraniti potrebno prožnost za pravično konkurenco med ponudniki medijskih storitev; poudarja, da lahko morebitni koregulativni ali samoregulativni ukrepi pravne ureditve dopolnjujejo ter da bi njihovo spoštovanje in ocenjevanje moralo biti pod neodvisnim nadzorom;

| 22. | zato priporoča, da se za preprečitev kakršnega koli izkrivljanja konkurence za enake storitve ne glede na medij uporabljajo isti predpisi; |
| --- | --- |

22.

zato priporoča, da se za preprečitev kakršnega koli izkrivljanja konkurence za enake storitve ne glede na medij uporabljajo isti predpisi;

| 23. | je poleg tega pri tem vprašanju zaskrbljen zaradi mednarodnih akterjev, za katere ne veljajo evropska pravila in obveznosti; |
| --- | --- |

23.

je poleg tega pri tem vprašanju zaskrbljen zaradi mednarodnih akterjev, za katere ne veljajo evropska pravila in obveznosti;

| 24. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo te platforme delovale ob upoštevanju tržnih pogojev in splošnega interesa, ob pravični konkurenci, v skladu s povpraševanjem potrošnikov, na podlagi odprtih, interoperabilnih standardov ter ob preprečevanju zlorabe vodilnega položaja s strani enega ali več ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo te platforme delovale ob upoštevanju tržnih pogojev in splošnega interesa, ob pravični konkurenci, v skladu s povpraševanjem potrošnikov, na podlagi odprtih, interoperabilnih standardov ter ob preprečevanju zlorabe vodilnega položaja s strani enega ali več ponudnikov storitev;

| 25. | v tem okviru poudarja, da je treba razmisliti o razvoju zakonskega okvira, načinih reguliranja povezane televizije in sistemih referenciranja vsebin; |
| --- | --- |

25.

v tem okviru poudarja, da je treba razmisliti o razvoju zakonskega okvira, načinih reguliranja povezane televizije in sistemih referenciranja vsebin;

| 26. | poziva k ureditvi platform povezane televizije, ki bi zagotavljala dostop in celovitost vsebin izdajateljev televizijskih programov, preglednost za potrošnike in izvajanje osnovnih etičnih pravil (npr. varstvo mladoletnikov in zasebnosti); |
| --- | --- |

26.

poziva k ureditvi platform povezane televizije, ki bi zagotavljala dostop in celovitost vsebin izdajateljev televizijskih programov, preglednost za potrošnike in izvajanje osnovnih etičnih pravil (npr. varstvo mladoletnikov in zasebnosti);

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo medijsko pismenost vseh državljanov EU, zlasti s pobudami in usklajenimi ukrepi za večje razumevanje linearnih in nelinearnih medijskih storitev; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo medijsko pismenost vseh državljanov EU, zlasti s pobudami in usklajenimi ukrepi za večje razumevanje linearnih in nelinearnih medijskih storitev;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo zlasti proizvajalci naprav in ponudniki storitev sprejeli ukrepe za izboljšanje dostopnosti linearnih in nelinearnih medijskih storitev za starejše in invalide, kot so naglušni in slabovidni; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo zlasti proizvajalci naprav in ponudniki storitev sprejeli ukrepe za izboljšanje dostopnosti linearnih in nelinearnih medijskih storitev za starejše in invalide, kot so naglušni in slabovidni;

| 29. | meni, da bi morale biti storitve platform in portalov zasnovane interoperabilno, da bi tretjim osebam omogočale nediskriminatorno izdelavo in trženje lastnih aplikacij, ne glede na medij; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morale biti storitve platform in portalov zasnovane interoperabilno, da bi tretjim osebam omogočale nediskriminatorno izdelavo in trženje lastnih aplikacij, ne glede na medij;

| 30. | poziva Komisijo, naj pravno zavezujoče zagotovi, da bodo v omrežjih in na platformah načeloma z enako kakovostjo dostopne vse vsebine; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj pravno zavezujoče zagotovi, da bodo v omrežjih in na platformah načeloma z enako kakovostjo dostopne vse vsebine;

| 31. | poziva Komisijo, naj pravno zavezujoče zagotovi, da upravljavci omrežij podatkovne pakete pri prenosu od pošiljatelja do prejemnika obravnavajo enako, tj. da jih upravljavec omrežja ne obravnava prednostno glede na npr. poreklo, vsebino, namen uporabe ali nadomestilo za uporabo, saj bi to lahko bilo v nasprotju s ciljem pravičnega dostopa do storitev za vse, predpisi o varstvu podatkov, prepovedjo prirejanja podatkov, načelom celovitosti vsebin ter ciljem vzpostavitve pravičnih konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj pravno zavezujoče zagotovi, da upravljavci omrežij podatkovne pakete pri prenosu od pošiljatelja do prejemnika obravnavajo enako, tj. da jih upravljavec omrežja ne obravnava prednostno glede na npr. poreklo, vsebino, namen uporabe ali nadomestilo za uporabo, saj bi to lahko bilo v nasprotju s ciljem pravičnega dostopa do storitev za vse, predpisi o varstvu podatkov, prepovedjo prirejanja podatkov, načelom celovitosti vsebin ter ciljem vzpostavitve pravičnih konkurenčnih pogojev;

| 32. | opozarja na posledice razlik med sistemi DDV na evropski ravni, ki se bodo še povečale s prihodom povezane televizije; |
| --- | --- |

32.

opozarja na posledice razlik med sistemi DDV na evropski ravni, ki se bodo še povečale s prihodom povezane televizije;

| 33. | poziva Komisijo, naj poda predlog zakonodaje Unije za zagotavljanje internetne nevtralnosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj poda predlog zakonodaje Unije za zagotavljanje internetne nevtralnosti;

| 34. | poziva Komisijo, naj pravno zavaruje celovitost linearnih in nelinearnih vsebin na hibridnih platformah in zlasti prepove, da ponudniki platform ali tretje osebe te vsebine prekrivajo z vsebinami ali drugimi storitvami ali zabrišejo meje med njimi, razen če uporabnik te storitve izrecno zažene oz., v primeru vsebin, ki jih ni mogoče šteti za zasebno komunikacijo, če jih odobri ponudnik vsebin; opozarja, da je prav tako treba preprečiti nepooblaščen dostop do vsebin ali radiodifuznih signalov ponudnika s strani tretjih oseb ter nedovoljeno dešifriranje, uporabo in prenašanje teh vsebin in signalov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj pravno zavaruje celovitost linearnih in nelinearnih vsebin na hibridnih platformah in zlasti prepove, da ponudniki platform ali tretje osebe te vsebine prekrivajo z vsebinami ali drugimi storitvami ali zabrišejo meje med njimi, razen če uporabnik te storitve izrecno zažene oz., v primeru vsebin, ki jih ni mogoče šteti za zasebno komunikacijo, če jih odobri ponudnik vsebin; opozarja, da je prav tako treba preprečiti nepooblaščen dostop do vsebin ali radiodifuznih signalov ponudnika s strani tretjih oseb ter nedovoljeno dešifriranje, uporabo in prenašanje teh vsebin in signalov;

| 35. | poziva Komisijo, naj razmisli o ukrepih, ki bodo upoštevali tveganje referenciranja neodobrenih spletnih mest na portalih in v iskalnikih; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj razmisli o ukrepih, ki bodo upoštevali tveganje referenciranja neodobrenih spletnih mest na portalih in v iskalnikih;

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da stopnje zaščite avdiovizualnih storitev, ki jo zagotavljajo posebne zahteve iz direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ni mogoče zaobiti z nedovoljenim dajanjem na voljo na drugih platformah; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da stopnje zaščite avdiovizualnih storitev, ki jo zagotavljajo posebne zahteve iz direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ni mogoče zaobiti z nedovoljenim dajanjem na voljo na drugih platformah;

| 37. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da zagon aplikacije s portala ni samodejen ob dostopu do portala, temveč da aplikacijo vedno zažene uporabnik, da se je v vsakem trenutku mogoče enostavno in s pritiskom na en sam gumb (npr. funkcija „rdečega gumba“) vrniti na predhodno storitev, kar mora biti jasno sporočeno uporabnikom, ter da se pri izhodu iz aplikacije ponovno v celoti prikaže predhodna storitev v zvoku in sliki; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da zagon aplikacije s portala ni samodejen ob dostopu do portala, temveč da aplikacijo vedno zažene uporabnik, da se je v vsakem trenutku mogoče enostavno in s pritiskom na en sam gumb (npr. funkcija „rdečega gumba“) vrniti na predhodno storitev, kar mora biti jasno sporočeno uporabnikom, ter da se pri izhodu iz aplikacije ponovno v celoti prikaže predhodna storitev v zvoku in sliki;

| 38. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da lahko ponudnik vsebin pravno ukrepa proti uporabi na hibridnih platformah, ki omogoča ali spodbuja nedovoljeno prenašanje vsebin, ki jih je zagotovil ponudnik; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da lahko ponudnik vsebin pravno ukrepa proti uporabi na hibridnih platformah, ki omogoča ali spodbuja nedovoljeno prenašanje vsebin, ki jih je zagotovil ponudnik;

| 39. | poziva Komisijo, naj si, kjer je to ustrezno zaradi varstva avtorskih pravic, prizadeva za vzpostavitev enostavnih sistemov za ugotavljanje pravic, ki ponudnikom medijskih vsebin omogočajo nespremenjeno in celovito zrcaljenje nelinearnih vsebin na platformah tretjih oseb; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj si, kjer je to ustrezno zaradi varstva avtorskih pravic, prizadeva za vzpostavitev enostavnih sistemov za ugotavljanje pravic, ki ponudnikom medijskih vsebin omogočajo nespremenjeno in celovito zrcaljenje nelinearnih vsebin na platformah tretjih oseb;

| 40. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo za uporabo televizijskih in spletnih storitev na hibridnih sprejemnikih, ki se prodajajo ali uvažajo v EU, veljalo načelo anonimnosti, in popolno skladnost s pravili EU o zasebnosti in varstvu podatkov; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo za uporabo televizijskih in spletnih storitev na hibridnih sprejemnikih, ki se prodajajo ali uvažajo v EU, veljalo načelo anonimnosti, in popolno skladnost s pravili EU o zasebnosti in varstvu podatkov;

| 41. | poziva Komisijo, naj avdiovizualne medijske storitve zaradi njihove dvojne narave in družbenega pomena izključi iz ukrepov za liberalizacijo pri pogajanjih o mednarodnih trgovinskih pogodbah ter obenem zagotovi, da bo razvoj pojma „avdiovizualne medijske storitve“ odražal vse večjo digitalizacijo in konvergenco medijev; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj avdiovizualne medijske storitve zaradi njihove dvojne narave in družbenega pomena izključi iz ukrepov za liberalizacijo pri pogajanjih o mednarodnih trgovinskih pogodbah ter obenem zagotovi, da bo razvoj pojma „avdiovizualne medijske storitve“ odražal vse večjo digitalizacijo in konvergenco medijev;

| 42. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prihodnje hibridne televizijske storitve tudi v skladu z obstoječo zakonodajo o zaščiti otrok, o prepovedi določenih vrst oglaševanja iz zdravstvenih razlogov, prepovedi spodbujanja k rasnemu sovraštvu, razločevanju med novicami in oglasnimi sporočili, preglednosti lastništva, zasebnosti ipd., saj so ta pravila postala del pravnega reda Unije in jih ni mogoče zaobiti z izgovarjanjem na tehnološki napredek; zlasti poziva, naj bodo ponudniki storitev in ponudniki opreme za hibridno televizijo zunaj EU obveščeni, da se uporablja zakonodaja države, v kateri se zagotavlja storitev, in ne države, v kateri ima ponudnik registriran svoj sedež; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prihodnje hibridne televizijske storitve tudi v skladu z obstoječo zakonodajo o zaščiti otrok, o prepovedi določenih vrst oglaševanja iz zdravstvenih razlogov, prepovedi spodbujanja k rasnemu sovraštvu, razločevanju med novicami in oglasnimi sporočili, preglednosti lastništva, zasebnosti ipd., saj so ta pravila postala del pravnega reda Unije in jih ni mogoče zaobiti z izgovarjanjem na tehnološki napredek; zlasti poziva, naj bodo ponudniki storitev in ponudniki opreme za hibridno televizijo zunaj EU obveščeni, da se uporablja zakonodaja države, v kateri se zagotavlja storitev, in ne države, v kateri ima ponudnik registriran svoj sedež;

| 43. | poziva države članice, naj pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru ponovno pretehtajo krčenje sredstev generalnega direktorata za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologije za nadaljnji razvoj telekomunikacijske infrastrukture s prvotno predlaganih 9,2 milijard EUR na 1 milijardo EUR; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru ponovno pretehtajo krčenje sredstev generalnega direktorata za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologije za nadaljnji razvoj telekomunikacijske infrastrukture s prvotno predlaganih 9,2 milijard EUR na 1 milijardo EUR;

| 44. | poziva Komisijo, naj posveti potrebno pozornost pomembnim vprašanjem varstva občinstva, kot je npr. varstvo mladoletnikov, in meni, da bi lahko bili elektronski programski vodniki ustrezna platforma za obravnavanje teh vprašanj; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj posveti potrebno pozornost pomembnim vprašanjem varstva občinstva, kot je npr. varstvo mladoletnikov, in meni, da bi lahko bili elektronski programski vodniki ustrezna platforma za obravnavanje teh vprašanj;

| 45. | obžaluje, da v Evropi še vedno obstajajo obsežna območja z omejeno internetno infrastrukturo, in opozarja Komisijo, da je za izkoriščanje potenciala povezane televizije nujno, da imajo potrošniki dostop do hitrega interneta; |
| --- | --- |

45.

obžaluje, da v Evropi še vedno obstajajo obsežna območja z omejeno internetno infrastrukturo, in opozarja Komisijo, da je za izkoriščanje potenciala povezane televizije nujno, da imajo potrošniki dostop do hitrega interneta;

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

(3)  UL L 337, 18.12.2009, str. 37.

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

(5)  UL L 337, 18.12.2009, str. 11.

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

(8)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(9)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(10)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(11)  UL C 257, 27.10.2009, str. 1.

(12)  UL L 270, 7.10.1998, str. 48.

(13)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 24.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0157),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) in zlasti točke 29 navedenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) in zlasti točke 29 navedenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, kot je bil sprejet 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, kot je bil sprejet 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 št. 1/2013, ki ga je Komisija sprejela 18. marca 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 št. 1/2013, ki ga je Komisija sprejela 18. marca 2013 (COM(2013)0156),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 1/2013, ki ga je Svet sprejel 26. junija 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 1/2013, ki ga je Svet sprejel 26. junija 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0247/2013),

| A. | ker je Komisija v skladu s točko 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 proračunskemu organu poleg spremembe proračuna št. 1/2013 predložila tudi predlog za prilagoditev večletnega finančnega okvira, da bo mogoče v proračun za leto 2013 vključiti obveznosti in plačila za kritje izdatkov, nastalih zaradi pristopa Hrvaške k Uniji 1. julija 2013, |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija v skladu s točko 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 proračunskemu organu poleg spremembe proračuna št. 1/2013 predložila tudi predlog za prilagoditev večletnega finančnega okvira, da bo mogoče v proračun za leto 2013 vključiti obveznosti in plačila za kritje izdatkov, nastalih zaradi pristopa Hrvaške k Uniji 1. julija 2013,

| B. | ker je predlagano povečanje obveznosti za 666 milijonov EUR in plačil za 374 milijonov EUR v skladu s finančnim svežnjem, dogovorjenim na pristopni konferenci 30. junija 2011, ne zajema pa razdelka 5, saj so upravni stroški, povezani s pristopom Hrvaške, že vključeni v proračun za leto 2013; |
| --- | --- |

B.

ker je predlagano povečanje obveznosti za 666 milijonov EUR in plačil za 374 milijonov EUR v skladu s finančnim svežnjem, dogovorjenim na pristopni konferenci 30. junija 2011, ne zajema pa razdelka 5, saj so upravni stroški, povezani s pristopom Hrvaške, že vključeni v proračun za leto 2013;

| 1. | je seznanjen s predlogom sklepa o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta do tega predloga; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom sklepa o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta do tega predloga;

| 2. | poudarja, da je ta revizija izključno tehnične narave in je posledica soglasnega dogovora o Pogodbi o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji (Pristopna pogodba) kot 28. države članice Unije; poudarja, da je zato ta revizija Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, priložena k spremembi proračuna št. 1/2013, ločena od potekajoče politične medinstitucionalne razprave o tem, kako rešiti vprašanje neporavnanih plačil iz leta 2012, ter od pogajanj o predlogu spremembe proračuna št. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je ta revizija izključno tehnične narave in je posledica soglasnega dogovora o Pogodbi o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji (Pristopna pogodba) kot 28. države članice Unije; poudarja, da je zato ta revizija Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, priložena k spremembi proračuna št. 1/2013, ločena od potekajoče politične medinstitucionalne razprave o tem, kako rešiti vprašanje neporavnanih plačil iz leta 2012, ter od pogajanj o predlogu spremembe proračuna št. 2/2013;

| 3. | opominja, da se v skladu s točko 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 sredstva za financiranje pristopa novih držav članic k Uniji zagotovijo s prilagoditvijo finančnega okvira, in sicer z revizijo zgornjih meja za leto 2013 pri obveznostih in pri plačilih; |
| --- | --- |

3.

opominja, da se v skladu s točko 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 sredstva za financiranje pristopa novih držav članic k Uniji zagotovijo s prilagoditvijo finančnega okvira, in sicer z revizijo zgornjih meja za leto 2013 pri obveznostih in pri plačilih;

| 4. | ponavlja svoje stališče, da osemtedensko obdobje za obveščanje nacionalnih parlamentov o osnutkih zakonodajnih aktov iz člena 4 protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov Pogodbe o delovanju Evropske unije ne velja za proračunske zadeve; zato obžaluje, da je Svet kljub zelo kratkemu roku za začetek veljavnosti te prilagoditve in spremembe proračuna št. 1/2013 čakal, da to obdobje preteče, preden je sprejel svoje stališče, s tem pa močno skrajšal čas, ki ga ima Parlament za sprejetje in ki ga določa Pogodba; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoje stališče, da osemtedensko obdobje za obveščanje nacionalnih parlamentov o osnutkih zakonodajnih aktov iz člena 4 protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov Pogodbe o delovanju Evropske unije ne velja za proračunske zadeve; zato obžaluje, da je Svet kljub zelo kratkemu roku za začetek veljavnosti te prilagoditve in spremembe proračuna št. 1/2013 čakal, da to obdobje preteče, preden je sprejel svoje stališče, s tem pa močno skrajšal čas, ki ga ima Parlament za sprejetje in ki ga določa Pogodba;

| 5. | poleg tega obžaluje, da je Svet celo po preteku osemtedenskega roka s težavo dosegel soglasje o tej reviziji, kar je povzročilo zamudo pri razpoložljivosti sredstev za Hrvaško, ki bi morala biti na voljo od 1. julija 2013; opozarja, da to ne sme postati skrb zbujajoč precedens za prihodnje širitve; |
| --- | --- |

5.

poleg tega obžaluje, da je Svet celo po preteku osemtedenskega roka s težavo dosegel soglasje o tej reviziji, kar je povzročilo zamudo pri razpoložljivosti sredstev za Hrvaško, ki bi morala biti na voljo od 1. julija 2013; opozarja, da to ne sme postati skrb zbujajoč precedens za prihodnje širitve;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da se je Svet na koncu vendarle strinjal z revizijo brez izravnave zgornjih meja za plačila za leto 2013 za potrebnih 374 milijonov EUR; meni, da je glede na ta omejeni znesek in trenutno pomanjkanje sredstev za plačila v proračunu za leto 2013 to primeren način za izpolnitev zavez, ki so jih države članice sprejele, ko so podpisale pristopno pogodbo, in za spoštovanje določb točke 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da se je Svet na koncu vendarle strinjal z revizijo brez izravnave zgornjih meja za plačila za leto 2013 za potrebnih 374 milijonov EUR; meni, da je glede na ta omejeni znesek in trenutno pomanjkanje sredstev za plačila v proračunu za leto 2013 to primeren način za izpolnitev zavez, ki so jih države članice sprejele, ko so podpisale pristopno pogodbo, in za spoštovanje določb točke 29 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 7. | kljub temu obžaluje odločitev Sveta, da pri reviziji obveznosti ne bo upošteval dejstva, da ima sprejetje predloga Komisije v obstoječi obliki političen pomen, in je namesto tega izbral izravnavo potrebnih proračunskih sredstev; meni, da je navedena odločitev v nasprotju z duhom soglasnega sklepa, sprejetega pri podpisu pristopne pogodbe, pa tudi z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006; poudarja, da ta odločitev Hrvaški in tudi drugim državam kandidatkam pošilja napačen politični signal; poudarja, da se navedena odločitev sprejme zgolj zato, ker se nanaša na zadnjih šest mesecev sedanjega večletnega finančnega okvira (2007–2013); poudarja, da to ne bi smelo pomeniti precedensa za prihodnje širitve, do katerih bi lahko prišlo v naslednjem večletnem finančnem okviru (2014–2020); |
| --- | --- |

7.

kljub temu obžaluje odločitev Sveta, da pri reviziji obveznosti ne bo upošteval dejstva, da ima sprejetje predloga Komisije v obstoječi obliki političen pomen, in je namesto tega izbral izravnavo potrebnih proračunskih sredstev; meni, da je navedena odločitev v nasprotju z duhom soglasnega sklepa, sprejetega pri podpisu pristopne pogodbe, pa tudi z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006; poudarja, da ta odločitev Hrvaški in tudi drugim državam kandidatkam pošilja napačen politični signal; poudarja, da se navedena odločitev sprejme zgolj zato, ker se nanaša na zadnjih šest mesecev sedanjega večletnega finančnega okvira (2007–2013); poudarja, da to ne bi smelo pomeniti precedensa za prihodnje širitve, do katerih bi lahko prišlo v naslednjem večletnem finančnem okviru (2014–2020);

| 8. | obžaluje dejstvo, da je bil razdelek 5 opredeljen kot glavni vir za izravnavo obveznosti, saj bi lahko zaradi tega zmanjkalo sredstev za izpodbijano prilagoditev plač, če bo sodba Sodišča razglašena še v letu 2013; |
| --- | --- |

8.

obžaluje dejstvo, da je bil razdelek 5 opredeljen kot glavni vir za izravnavo obveznosti, saj bi lahko zaradi tega zmanjkalo sredstev za izpodbijano prilagoditev plač, če bo sodba Sodišča razglašena še v letu 2013;

| 9. | kljub temu se je zaradi političnega pomena in pravne nujnosti, da se Hrvaški zagotovi potrebno financiranje, odločil odobriti sklep, priložen tej resoluciji, kot ga je spremenil Svet; |
| --- | --- |

9.

kljub temu se je zaradi političnega pomena in pravne nujnosti, da se Hrvaški zagotovi potrebno financiranje, odločil odobriti sklep, priložen tej resoluciji, kot ga je spremenil Svet;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo skupaj s prilogo Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo skupaj s prilogo Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 66, 8.3.2013.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/419/EU.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Priprave delovnega programa Komisije 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o prednostnih nalogah Evropskega parlamenta v delovnem programu Komisije za leto 2014 (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2013 (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o delovnem programu Komisije za leto 2013 (COM(2012)0629),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju zadnjega okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (1), zlasti priloge IV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (1), zlasti priloge IV,

| — | ob upoštevanju člena 35(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35(3) Poslovnika,

| A. | ker dolgotrajne krize ne bo mogoče premagati brez občutnega poglabljanja evropskega povezovanja in ker je finančna, gospodarska in dolžniška kriza pokazala, da je treba krepiti demokratični nadzor in odgovornost; |
| --- | --- |

A.

ker dolgotrajne krize ne bo mogoče premagati brez občutnega poglabljanja evropskega povezovanja in ker je finančna, gospodarska in dolžniška kriza pokazala, da je treba krepiti demokratični nadzor in odgovornost;

| B. | ker bi morala Komisija predlagati ukrepe za ohranitev in okrepitev modelov evropskega socialnega tržnega gospodarstva, da bi odpravila škodo, ki jo je povzročila dolgotrajna recesija, ter obnovila polno zaposlitev in trajnostno rast; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala Komisija predlagati ukrepe za ohranitev in okrepitev modelov evropskega socialnega tržnega gospodarstva, da bi odpravila škodo, ki jo je povzročila dolgotrajna recesija, ter obnovila polno zaposlitev in trajnostno rast;

| C. | ker se EU sooča z izzivi, kakršnih v preteklosti ni poznala, kot so krhkost bančnega sistema, stalne težave držav članic z dolgom in primanjkljajem, padec evropske konkurenčnosti v svetovnem gospodarstvu, visoka brezposelnost mladih ter socialna stiska zaradi gospodarskega upada; |
| --- | --- |

C.

ker se EU sooča z izzivi, kakršnih v preteklosti ni poznala, kot so krhkost bančnega sistema, stalne težave držav članic z dolgom in primanjkljajem, padec evropske konkurenčnosti v svetovnem gospodarstvu, visoka brezposelnost mladih ter socialna stiska zaradi gospodarskega upada;

| D. | ker morajo biti proračunske odločitve na ravni Unije skladne s političnimi prednostnimi nalogami EU, ne le v smislu zneska, temveč tudi v smislu prožnosti in ravnovesja; |
| --- | --- |

D.

ker morajo biti proračunske odločitve na ravni Unije skladne s političnimi prednostnimi nalogami EU, ne le v smislu zneska, temveč tudi v smislu prožnosti in ravnovesja;

| E. | ker je vloga Komisije spodbujati splošni interes EU, sprejemati ustrezne pobude za njegovo uresničevanje, zagotoviti izvajanje pogodb, nadzorovati izvrševanje prava EU, izvajati usklajevalne, izvršilne in upravljavske funkcije ter začenjati zakonodajne postopke; |
| --- | --- |

E.

ker je vloga Komisije spodbujati splošni interes EU, sprejemati ustrezne pobude za njegovo uresničevanje, zagotoviti izvajanje pogodb, nadzorovati izvrševanje prava EU, izvajati usklajevalne, izvršilne in upravljavske funkcije ter začenjati zakonodajne postopke;

| F. | ker bodo po izteku sedanjega volilnega mandata vsi nedokončani postopki prekinjeni, razen če bodo Parlament, Svet ali Komisija podali utemeljeno zahtevo, da mora novoizvoljeni Parlament nadaljevati določene redne zakonodajne postopke, ki so dosegli znaten napredek; |
| --- | --- |

F.

ker bodo po izteku sedanjega volilnega mandata vsi nedokončani postopki prekinjeni, razen če bodo Parlament, Svet ali Komisija podali utemeljeno zahtevo, da mora novoizvoljeni Parlament nadaljevati določene redne zakonodajne postopke, ki so dosegli znaten napredek;

DEL 1

| 1. | poziva k poglobljenemu demokratičnemu procesu na področju ekonomskega upravljanja s tesnejšim sodelovanjem Parlamenta, kar bo prispevalo k povečanju zaupanja državljanov v način, kako EU obvladuje krizo; v zvezi s tem meni, da bi morala Komisija izpolniti svojo vlogo iz Pogodbe, ki ni združljiva s prenašanjem vloge odločanja v gospodarskem upravljanju EU na organe brez odgovornosti; je zlasti zaskrbljen, ker bi bilo treba povečati odgovornost Komisije, kadar ukrepa v vlogi članice trojke; |
| --- | --- |

1.

poziva k poglobljenemu demokratičnemu procesu na področju ekonomskega upravljanja s tesnejšim sodelovanjem Parlamenta, kar bo prispevalo k povečanju zaupanja državljanov v način, kako EU obvladuje krizo; v zvezi s tem meni, da bi morala Komisija izpolniti svojo vlogo iz Pogodbe, ki ni združljiva s prenašanjem vloge odločanja v gospodarskem upravljanju EU na organe brez odgovornosti; je zlasti zaskrbljen, ker bi bilo treba povečati odgovornost Komisije, kadar ukrepa v vlogi članice trojke;

| 2. | meni, da bi morala Komisija po zaključku pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 prednostno zagotoviti nemoteno delovanje novega finančnega okvira, vključno z novimi pravili o prožnosti, dogovorjenimi na teh pogajanjih; pričakuje, da se bo nova Komisija takoj ob potrditvi uradno zavezala, da bo opravila pregled večletnega finančnega okvira do konca leta 2016, kar bo tudi omogočilo novemu Parlamentu, da bo ponovno ocenil prednostne naloge EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morala Komisija po zaključku pogajanj o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 prednostno zagotoviti nemoteno delovanje novega finančnega okvira, vključno z novimi pravili o prožnosti, dogovorjenimi na teh pogajanjih; pričakuje, da se bo nova Komisija takoj ob potrditvi uradno zavezala, da bo opravila pregled večletnega finančnega okvira do konca leta 2016, kar bo tudi omogočilo novemu Parlamentu, da bo ponovno ocenil prednostne naloge EU;

| 3. | je zlasti zaskrbljen zaradi razmer na področju plačil v letu 2014 in poziva Komisijo, naj med letom predloži spremembe proračuna, kadar bo to potrebno; |
| --- | --- |

3.

je zlasti zaskrbljen zaradi razmer na področju plačil v letu 2014 in poziva Komisijo, naj med letom predloži spremembe proračuna, kadar bo to potrebno;

| 4. | poudarja, kako pomembno je vprašanje reforme sistema lastnih sredstev EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupina na visoki ravni o lastnih sredstvih sklicana in da bo začela delati čim prej, da bodo njene prve ugotovitve na voljo že konec leta 2014, kot določa skupna izjava o lastnih sredstvih, dogovorjena v okviru sporazuma o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

4.

poudarja, kako pomembno je vprašanje reforme sistema lastnih sredstev EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupina na visoki ravni o lastnih sredstvih sklicana in da bo začela delati čim prej, da bodo njene prve ugotovitve na voljo že konec leta 2014, kot določa skupna izjava o lastnih sredstvih, dogovorjena v okviru sporazuma o večletnem finančnem okviru;

| 5. | znova opozarja, da mora proračun EU odražati prednostne naloge politike EU; poudarja, da je proračun EU proračun za naložbe z močnim učinkom vzvoda; poziva Komisijo, naj brani proračun EU, da bi povečali strateške naložbe prek evropske dodane vrednosti in evropsko gospodarstvo vrnili na pravo pot; |
| --- | --- |

5.

znova opozarja, da mora proračun EU odražati prednostne naloge politike EU; poudarja, da je proračun EU proračun za naložbe z močnim učinkom vzvoda; poziva Komisijo, naj brani proračun EU, da bi povečali strateške naložbe prek evropske dodane vrednosti in evropsko gospodarstvo vrnili na pravo pot;

| 6. | meni, da so delovna mesta glavna prednostna naloga ter da je treba vse razpoložljive dajatve na evropski ravni uporabiti za ohranitev obstoječih delovnih mest in za ustvarjanje novih za mlade, zlasti na področjih storitev, industrije in digitalnega gospodarstva; zato meni, da bodo imele naložbe v krepitev konkurenčnosti EU glavno vlogo v naslednjem letu in v letih, ki prihajajo; |
| --- | --- |

6.

meni, da so delovna mesta glavna prednostna naloga ter da je treba vse razpoložljive dajatve na evropski ravni uporabiti za ohranitev obstoječih delovnih mest in za ustvarjanje novih za mlade, zlasti na področjih storitev, industrije in digitalnega gospodarstva; zato meni, da bodo imele naložbe v krepitev konkurenčnosti EU glavno vlogo v naslednjem letu in v letih, ki prihajajo;

| 7. | pozdravlja zavezo Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, da bo dokončno vzpostavil pristno ekonomsko in monetarno unijo, ki bo vključevala vse elemente bančne unije, učinkovitejše usklajevanje gospodarskih politik, razvoj mehanizmov finančne solidarnosti ter krepitev socialne razsežnosti, vendar obžaluje, da hitrejši napredek ni bil mogoč; poziva Komisijo, naj predloži sporočilo o socialni razsežnosti EMU; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja zavezo Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, da bo dokončno vzpostavil pristno ekonomsko in monetarno unijo, ki bo vključevala vse elemente bančne unije, učinkovitejše usklajevanje gospodarskih politik, razvoj mehanizmov finančne solidarnosti ter krepitev socialne razsežnosti, vendar obžaluje, da hitrejši napredek ni bil mogoč; poziva Komisijo, naj predloži sporočilo o socialni razsežnosti EMU;

| 8. | vztraja pri hitri pripravi vse zakonodaje, ki je potrebna za vzpostavitev enotnega nadzornega mehanizma, ki bo temeljil na Evropski centralni banki; |
| --- | --- |

8.

vztraja pri hitri pripravi vse zakonodaje, ki je potrebna za vzpostavitev enotnega nadzornega mehanizma, ki bo temeljil na Evropski centralni banki;

| 9. | podpira strategijo Evropa 2020, katere cilj je vzpostaviti ustrezen politični okvir za spodbujanje podjetništva, ustvarjanje delovnih mest, dvig življenjskega standarda in razvoj trajnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

podpira strategijo Evropa 2020, katere cilj je vzpostaviti ustrezen politični okvir za spodbujanje podjetništva, ustvarjanje delovnih mest, dvig življenjskega standarda in razvoj trajnostnega gospodarstva;

| 10. | poudarja, da je treba izboljšati makroekonomsko okolje za industrijo, povečati dostopnost kapitala, zagotoviti boljšo infrastrukturo, bolje zaščititi lastninske pravice ter podpreti mala in srednje velika podjetja, da se povečata njihova konkurenčnost in dostop do novih trgov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba izboljšati makroekonomsko okolje za industrijo, povečati dostopnost kapitala, zagotoviti boljšo infrastrukturo, bolje zaščititi lastninske pravice ter podpreti mala in srednje velika podjetja, da se povečata njihova konkurenčnost in dostop do novih trgov;

| 11. | poziva k ukrepom, s katerimi bi dokončali delovni program Komisije pred iztekom njenega mandata, zlasti v zvezi z enotnim trgom storitev, digitalno agendo, notranjim energetskim trgom in razširitvijo poglobljenih sporazumov o prosti in pravični trgovini; |
| --- | --- |

11.

poziva k ukrepom, s katerimi bi dokončali delovni program Komisije pred iztekom njenega mandata, zlasti v zvezi z enotnim trgom storitev, digitalno agendo, notranjim energetskim trgom in razširitvijo poglobljenih sporazumov o prosti in pravični trgovini;

| 12. | poziva Komisijo, naj poglobi in okrepi svoja prizadevanja za zaščito finančnih interesov EU, predstavi predlog za ustanovitev evropskega javnega tožilstva in izpelje preloženo reformo Evropskega urada za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj poglobi in okrepi svoja prizadevanja za zaščito finančnih interesov EU, predstavi predlog za ustanovitev evropskega javnega tožilstva in izpelje preloženo reformo Evropskega urada za boj proti goljufijam;

| 13. | predlaga, da bi pred koncem mandata začel intenzivna pogajanja s Svetom in Komisijo, da bi zaključili čim več zadev, pri tem pa v celoti spoštovali zakonodajne postopke iz Lizbonske pogodbe; ponovno poudarja, da se ne more strinjati z novimi medvladnimi elementi v zvezi z EMU; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da bi pred koncem mandata začel intenzivna pogajanja s Svetom in Komisijo, da bi zaključili čim več zadev, pri tem pa v celoti spoštovali zakonodajne postopke iz Lizbonske pogodbe; ponovno poudarja, da se ne more strinjati z novimi medvladnimi elementi v zvezi z EMU;

| 14. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva stališča Parlamenta glede različnih sektorjev, navedena v drugem delu te resolucije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva stališča Parlamenta glede različnih sektorjev, navedena v drugem delu te resolucije;

DEL 2

Izvajanje

| 15. | poziva Komisijo, naj izboljša skladnost svojega zakonodajnega programa in zakonodajnih predlogov, okrepi oceno učinkov osnutkov zakonov, naj vedno, ko je to ustrezno, predlaga uporabo korelacijskih tabel za boljši prenos zakonodaje EU ter naj podpre Parlament pri njegovih pogajanjih s Svetom o uporabi delegiranih in izvedbenih aktov, ki utegnejo povzročiti občutne zastoje v zakonodajnem procesu; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj izboljša skladnost svojega zakonodajnega programa in zakonodajnih predlogov, okrepi oceno učinkov osnutkov zakonov, naj vedno, ko je to ustrezno, predlaga uporabo korelacijskih tabel za boljši prenos zakonodaje EU ter naj podpre Parlament pri njegovih pogajanjih s Svetom o uporabi delegiranih in izvedbenih aktov, ki utegnejo povzročiti občutne zastoje v zakonodajnem procesu;

| 16. | poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo primernih državnih izjav o upravljanju, podpisanih na ustrezni politični ravni, kar bo zajemalo sklade EU v deljenem upravljanju; poudarja, da je treba izvajati strog in verodostojen nadzor, in sicer z natančnim spremljanjem financiranja, ter spremljati stroškovno učinkovitost financiranja in uprave EU, s tem pa zagotoviti visoko vrednost ukrepov EU glede na stroške njenega delovanja, pa tudi zbiranje prihodkov v skladu z veljavnimi pravili; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo primernih državnih izjav o upravljanju, podpisanih na ustrezni politični ravni, kar bo zajemalo sklade EU v deljenem upravljanju; poudarja, da je treba izvajati strog in verodostojen nadzor, in sicer z natančnim spremljanjem financiranja, ter spremljati stroškovno učinkovitost financiranja in uprave EU, s tem pa zagotoviti visoko vrednost ukrepov EU glede na stroške njenega delovanja, pa tudi zbiranje prihodkov v skladu z veljavnimi pravili;

| 17. | meni, da je treba izboljšati in posodobiti sodelovanje med institucijami EU, da bodo postale učinkovitejše in da bo omogočen temeljitejši demokratični nadzor izvršne oblasti na ravni EU; ugotavlja, da je treba spremeniti medinstitucionalni sporazum iz leta 2010; poziva k tesnejšemu usklajevanju s Svetom v skladu z Lizbonsko pogodbo; poudarja, da se je treba vedno spodbujati metodo Skupnosti, ki omogoča javno razpravo z demokratično udeležbo Parlamenta; poleg tega meni, da zapletena zakonodaja, zlasti na področju finančnih storitev, zahteva dovolj obsežno javno in parlamentarno razpravo; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba izboljšati in posodobiti sodelovanje med institucijami EU, da bodo postale učinkovitejše in da bo omogočen temeljitejši demokratični nadzor izvršne oblasti na ravni EU; ugotavlja, da je treba spremeniti medinstitucionalni sporazum iz leta 2010; poziva k tesnejšemu usklajevanju s Svetom v skladu z Lizbonsko pogodbo; poudarja, da se je treba vedno spodbujati metodo Skupnosti, ki omogoča javno razpravo z demokratično udeležbo Parlamenta; poleg tega meni, da zapletena zakonodaja, zlasti na področju finančnih storitev, zahteva dovolj obsežno javno in parlamentarno razpravo;

| 18. | obžaluje, da kljub večkratnim obljubam Komisije ni prišlo do uresničitve več napovedanih ciljev, tako z vidika količine kot z vidika kakovosti; poziva Komisijo, naj s sozakonodajalcema sodeluje v intenzivnem dialogu o pripravi in sprejetju preostalih napovedanih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da kljub večkratnim obljubam Komisije ni prišlo do uresničitve več napovedanih ciljev, tako z vidika količine kot z vidika kakovosti; poziva Komisijo, naj s sozakonodajalcema sodeluje v intenzivnem dialogu o pripravi in sprejetju preostalih napovedanih zakonodajnih predlogov;

| 19. | poziva Komisijo, naj omogoči hiter zaključek trialoga o statutu evropskih političnih strank še pred začetkom volitev v Evropski parlament; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj omogoči hiter zaključek trialoga o statutu evropskih političnih strank še pred začetkom volitev v Evropski parlament;

Enotni trg

| 20. | opozarja na ključno vlogo enotnega trga kot motorja povezovanja EU, gospodarske rasti in zaposlovanja ter stebra realnega gospodarstva EU; zato poziva Komisijo, naj se osredotoči na upravljanje enotnega trga, da bi pospešila sprejemanje in izvajanje zakonodajnih in političnih prednostnih nalog in razvila redno ocenjevanje povezovanja enotnega trga – na podlagi letnega poročila o povezovanju enotnega trga, ki je priloženo letnemu pregledu rasti, in priporočil za posamezne države – v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

20.

opozarja na ključno vlogo enotnega trga kot motorja povezovanja EU, gospodarske rasti in zaposlovanja ter stebra realnega gospodarstva EU; zato poziva Komisijo, naj se osredotoči na upravljanje enotnega trga, da bi pospešila sprejemanje in izvajanje zakonodajnih in političnih prednostnih nalog in razvila redno ocenjevanje povezovanja enotnega trga – na podlagi letnega poročila o povezovanju enotnega trga, ki je priloženo letnemu pregledu rasti, in priporočil za posamezne države – v okviru evropskega semestra;

| 21. | poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na izboljšanje upravljanja enotnega trga, obnovi svoj zagon za doseganje upravne poenostavitve, ustrezno razmisli o sorazmernosti predlaganih ukrepov ter spremlja napredek z namenom popolnega izvajanja pravnega reda enotnega trga, zlasti v sektorju storitev; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na izboljšanje upravljanja enotnega trga, obnovi svoj zagon za doseganje upravne poenostavitve, ustrezno razmisli o sorazmernosti predlaganih ukrepov ter spremlja napredek z namenom popolnega izvajanja pravnega reda enotnega trga, zlasti v sektorju storitev;

| 22. | pozdravlja predloge Komisije o aktu za enotni trg II s prednostnimi ukrepi za spodbujanje rasti, povečanje zaposlovanja in dvig zaupanja v enotni trg; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja predloge Komisije o aktu za enotni trg II s prednostnimi ukrepi za spodbujanje rasti, povečanje zaposlovanja in dvig zaupanja v enotni trg;

| 23. | poziva k popolnemu izvajanju direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri spodbujanju dostopa do enotnega trga storitev; poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe omejujoče prakse, kot je na primer zahteva za preverjanje gospodarskih potreb; |
| --- | --- |

23.

poziva k popolnemu izvajanju direktive o storitvah; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri spodbujanju dostopa do enotnega trga storitev; poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe omejujoče prakse, kot je na primer zahteva za preverjanje gospodarskih potreb;

| 24. | poziva Komisijo, naj skrbno in natančno spremlja izvajanje in uveljavljanje agende za potrošnike, varstva potrošnikov in zaupanja v enotni trg; ker je zaupanje potrošnikov osnova dobro delujočega enotnega trga, poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami dejavno prizadeva za hitro izvajanje direktive o pravicah potrošnikov, direktive o alternativnem reševanju sporov in uredbe o spletnem reševanju sporov ter naj pregleda delovanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj skrbno in natančno spremlja izvajanje in uveljavljanje agende za potrošnike, varstva potrošnikov in zaupanja v enotni trg; ker je zaupanje potrošnikov osnova dobro delujočega enotnega trga, poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami dejavno prizadeva za hitro izvajanje direktive o pravicah potrošnikov, direktive o alternativnem reševanju sporov in uredbe o spletnem reševanju sporov ter naj pregleda delovanje direktive o nepoštenih poslovnih praksah;

| 25. | pozdravlja novo uredbo o varnosti potrošniških proizvodov, ki zagotavlja zdravje in varstvo potrošnikov, hkrati pa lajša blagovno menjavo, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja novo uredbo o varnosti potrošniških proizvodov, ki zagotavlja zdravje in varstvo potrošnikov, hkrati pa lajša blagovno menjavo, zlasti za mala in srednja podjetja;

| 26. | poziva Komisijo, naj s celovitim razvojem usklajenih praks e-carine izvaja modernizirani carinski zakonik; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj s celovitim razvojem usklajenih praks e-carine izvaja modernizirani carinski zakonik;

| 27. | poziva Komisijo, naj bo bolj sistematična pri ocenjevanju učinkov svojih predlogov na mala in srednja podjetja, na katera se Evropa opira za številna nova delovna mesta; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno odvrača od preveč zapletenih nacionalnih pravil pri prenosu zakonodaje EU, kar izkrivlja enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj bo bolj sistematična pri ocenjevanju učinkov svojih predlogov na mala in srednja podjetja, na katera se Evropa opira za številna nova delovna mesta; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno odvrača od preveč zapletenih nacionalnih pravil pri prenosu zakonodaje EU, kar izkrivlja enake konkurenčne pogoje na enotnem trgu;

| 28. | poudarja, da je pomembno sprejeti ukrepe za večjo dostopnost finančnih sredstev za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj okrepi in izvaja ukrepe iz akcijskega načrta za podjetništvo ter naj pospeši sprejetje pobude za podjetništvo; poziva, da je treba v prihodnjih programih COSME in Obzorje 2020 hitro sprejeti finančni instrument za mala in srednja podjetja, pri tem pa vključiti Evropski investicijski sklad in Evropsko investicijsko banko, da bi spodbudili naložbe javnih in zasebnih skladov v inovativna in trajnostna nova podjetja, vključno z malimi in srednjimi, ki bodo usmerjena v rast; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je pomembno sprejeti ukrepe za večjo dostopnost finančnih sredstev za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj okrepi in izvaja ukrepe iz akcijskega načrta za podjetništvo ter naj pospeši sprejetje pobude za podjetništvo; poziva, da je treba v prihodnjih programih COSME in Obzorje 2020 hitro sprejeti finančni instrument za mala in srednja podjetja, pri tem pa vključiti Evropski investicijski sklad in Evropsko investicijsko banko, da bi spodbudili naložbe javnih in zasebnih skladov v inovativna in trajnostna nova podjetja, vključno z malimi in srednjimi, ki bodo usmerjena v rast;

| 29. | poziva Komisijo, naj uveljavlja dogovor med tremi institucijami, da bodo spoštovale svoje zaveze glede boljše priprave zakonodaje, kar velja tudi za države članice, ki bi jih morala Komisija spodbujati k izvedbi lastnih testov za mala in srednja podjetja in preskusov enotnega trga; v zvezi s tem ugotavlja, da bi moral Svet vzpostaviti oddelek, ki bi ocenjeval učinek njegovih sprememb; poudarja, da je v načrt za boljšo pravno ureditev pomembno vključiti preverjanje ustreznosti; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj uveljavlja dogovor med tremi institucijami, da bodo spoštovale svoje zaveze glede boljše priprave zakonodaje, kar velja tudi za države članice, ki bi jih morala Komisija spodbujati k izvedbi lastnih testov za mala in srednja podjetja in preskusov enotnega trga; v zvezi s tem ugotavlja, da bi moral Svet vzpostaviti oddelek, ki bi ocenjeval učinek njegovih sprememb; poudarja, da je v načrt za boljšo pravno ureditev pomembno vključiti preverjanje ustreznosti;

| 30. | poziva Komisijo, naj uveljavlja interese malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij z omogočanjem lažjega dostopa do evropskega enotnega trga; pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija že sprejela, da bi zmanjšala regulativno breme za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja, ki je posledica zakonodaje EU; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj uveljavlja interese malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij z omogočanjem lažjega dostopa do evropskega enotnega trga; pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija že sprejela, da bi zmanjšala regulativno breme za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja, ki je posledica zakonodaje EU;

| 31. | poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog o boljšem upravljanju enotnega trga na podlagi zakonodajnega samoiniciativnega poročila o tej temi, glede na to, da je lahko prispevek enotnega trga k rasti v Evropski uniji ključnega pomena; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj poda zakonodajni predlog o boljšem upravljanju enotnega trga na podlagi zakonodajnega samoiniciativnega poročila o tej temi, glede na to, da je lahko prispevek enotnega trga k rasti v Evropski uniji ključnega pomena;

| 32. | pozdravlja politični sporazum o javnih naročilih in svežnju o koncesijah; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo hitro in celovito izvajati njegove nove določbe; poziva zlasti k pripravi strategije za komuniciranje in usposabljanje, ki bi v inovativnem in k rezultatom usmerjenem javnem naročanju spodbujala nove veščine in zmožnosti; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja politični sporazum o javnih naročilih in svežnju o koncesijah; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo hitro in celovito izvajati njegove nove določbe; poziva zlasti k pripravi strategije za komuniciranje in usposabljanje, ki bi v inovativnem in k rezultatom usmerjenem javnem naročanju spodbujala nove veščine in zmožnosti;

| 33. | je seznanjen s sporazumom o reformi direktive o vzajemnem priznanju poklicnih kvalifikacij, ki ga je sedaj potrdil Svet; poziva k zgodnjemu izvajanju novih določb in spodbujanju novih poklicev, da bi vzpostavili evropske okvire kvalifikacij; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen s sporazumom o reformi direktive o vzajemnem priznanju poklicnih kvalifikacij, ki ga je sedaj potrdil Svet; poziva k zgodnjemu izvajanju novih določb in spodbujanju novih poklicev, da bi vzpostavili evropske okvire kvalifikacij;

| 34. | pozdravlja predlog Komisije o razkrivanju nefinančnih podatkov in slednjo poziva, naj tesno sodeluje s Parlamentom in Svetom, da bi sporazum dosegli v začetku leta 2014; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja predlog Komisije o razkrivanju nefinančnih podatkov in slednjo poziva, naj tesno sodeluje s Parlamentom in Svetom, da bi sporazum dosegli v začetku leta 2014;

| 35. | znova poziva k pripravi predloga 14. direktive na področju prava družb o čezmejnih prenosih sedežev družb; |
| --- | --- |

35.

znova poziva k pripravi predloga 14. direktive na področju prava družb o čezmejnih prenosih sedežev družb;

| 36. | poziva k oživitvi evropske industrije s ciljem ustvarjanja delovnih mest, podpiranja trajnostne rasti in zagotavljanja dobrih delovnih pogojev za vse Evropejce; |
| --- | --- |

36.

poziva k oživitvi evropske industrije s ciljem ustvarjanja delovnih mest, podpiranja trajnostne rasti in zagotavljanja dobrih delovnih pogojev za vse Evropejce;

| 37. | zahteva, naj Komisija spodbudi še eno pobudo enotnega trga, in sicer s predlogi za razvoj, končanje in izvajanje digitalnega enotnega trga, kot bi bil nov strateški okvir, ki bi zajemal razpoložljivost in čezmejno prenosljivost – v EU – digitalnih vsebin, in zlasti s pobudami za povečanje zaupanja potrošnikov, vključno z ukrepi, ki bodo omogočili spletna plačila in izboljšali digitalno dostavo in infrastrukturo; |
| --- | --- |

37.

zahteva, naj Komisija spodbudi še eno pobudo enotnega trga, in sicer s predlogi za razvoj, končanje in izvajanje digitalnega enotnega trga, kot bi bil nov strateški okvir, ki bi zajemal razpoložljivost in čezmejno prenosljivost – v EU – digitalnih vsebin, in zlasti s pobudami za povečanje zaupanja potrošnikov, vključno z ukrepi, ki bodo omogočili spletna plačila in izboljšali digitalno dostavo in infrastrukturo;

| 38. | poziva Komisijo, naj nadaljuje reformo avtorskih pravic, da bi zagotovila, da bo primerna za internetno okolje; znova poudarja, da je treba dokončati reformo pravic industrijske lastnine, da se spodbudita rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj nadaljuje reformo avtorskih pravic, da bi zagotovila, da bo primerna za internetno okolje; znova poudarja, da je treba dokončati reformo pravic industrijske lastnine, da se spodbudita rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi;

| 39. | meni, da je za stabilnost gospodarstva EU in za povrnitev trajnostne gospodarske rasti nujna uspešna vzpostavitev bančne unije, in sicer z uvedbo enotnega nadzornega mehanizma skupaj z enotnim mehanizmom za reševanje bank ter okvirom EU za nacionalne sisteme zajamčenih vlog; poziva Komisijo, naj brez odlašanja predstavi vse predloge, ki so potrebni s tega vidika, skupaj z regulativnimi tehničnimi standardi, potrebnimi za pravilno izvajanje svežnja CRD 4; |
| --- | --- |

39.

meni, da je za stabilnost gospodarstva EU in za povrnitev trajnostne gospodarske rasti nujna uspešna vzpostavitev bančne unije, in sicer z uvedbo enotnega nadzornega mehanizma skupaj z enotnim mehanizmom za reševanje bank ter okvirom EU za nacionalne sisteme zajamčenih vlog; poziva Komisijo, naj brez odlašanja predstavi vse predloge, ki so potrebni s tega vidika, skupaj z regulativnimi tehničnimi standardi, potrebnimi za pravilno izvajanje svežnja CRD 4;

| 40. | poudarja, da je treba za čimprejšnjo nadaljnjo krepitev učinkovitosti in trdnosti finančnih trgov Unije hitro sprejeti že pripravljene predloge Komisije o finančnih storitvah, s čimer bi preprečili zamude pri začetku veljavnosti ustrezne zakonodaje; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba za čimprejšnjo nadaljnjo krepitev učinkovitosti in trdnosti finančnih trgov Unije hitro sprejeti že pripravljene predloge Komisije o finančnih storitvah, s čimer bi preprečili zamude pri začetku veljavnosti ustrezne zakonodaje;

| 41. | poziva Komisijo, naj čim prej sprejme predloga o osnutku uredbe o oblikovanju enotnega reševalnega mehanizma in o odzivih na priporočila o strukturni bančni reformi; poudarja, da je za sozakonodajalca pomembno, da hitro obravnavata ta predloga in tako omogočita njun čimprejšnji začetek veljavnosti; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj čim prej sprejme predloga o osnutku uredbe o oblikovanju enotnega reševalnega mehanizma in o odzivih na priporočila o strukturni bančni reformi; poudarja, da je za sozakonodajalca pomembno, da hitro obravnavata ta predloga in tako omogočita njun čimprejšnji začetek veljavnosti;

| 42. | poudarja, da so raziskave in inovacije bistvene za konkurenčnost EU, in sicer z vzpostavitvijo raziskovalnih in inovacijskih programov, poenostavitvijo postopkov, z združevanjem in usklajevanjem financiranja na vseh ustreznih ravneh (EU/države članice/regije) in z ustvarjanjem sinergij med evropskimi programi, ter poziva Komisijo, naj uveljavi ta načela; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so raziskave in inovacije bistvene za konkurenčnost EU, in sicer z vzpostavitvijo raziskovalnih in inovacijskih programov, poenostavitvijo postopkov, z združevanjem in usklajevanjem financiranja na vseh ustreznih ravneh (EU/države članice/regije) in z ustvarjanjem sinergij med evropskimi programi, ter poziva Komisijo, naj uveljavi ta načela;

| 43. | je seznanjen z dogovorom glede programa Obzorje 2020, s katerim bi omogočili nemoten prehod iz 7. okvirnega programa in zagotovili stalnost temeljne politike raziskav in inovacij EU, ki so jo v prejšnjih programih pestili sporazumi, ki sta jih v zadnjem trenutku sprejemala Svet in Parlament; |
| --- | --- |

43.

je seznanjen z dogovorom glede programa Obzorje 2020, s katerim bi omogočili nemoten prehod iz 7. okvirnega programa in zagotovili stalnost temeljne politike raziskav in inovacij EU, ki so jo v prejšnjih programih pestili sporazumi, ki sta jih v zadnjem trenutku sprejemala Svet in Parlament;

| 44. | poziva Komisijo, naj predstavi primeren predlog za enotno evropsko opredelitev davčnih oaz ter uvede črni seznam nesodelujočih držav nečlanic in jurisdikcij; poziva države članice, naj ukrepajo v skladu s svojimi zavezami, da bodo izvajale priporočila Komisije o ukrepih za spodbujanje držav nečlanic k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah in priporočila o agresivnem davčnem načrtovanju, ter naj sprejmejo ukrepe, potrebne za okrepitev boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj predstavi primeren predlog za enotno evropsko opredelitev davčnih oaz ter uvede črni seznam nesodelujočih držav nečlanic in jurisdikcij; poziva države članice, naj ukrepajo v skladu s svojimi zavezami, da bodo izvajale priporočila Komisije o ukrepih za spodbujanje držav nečlanic k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah in priporočila o agresivnem davčnem načrtovanju, ter naj sprejmejo ukrepe, potrebne za okrepitev boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam;

Podnebne spremembe, okolje, energija in promet

| 45. | vztraja, da je treba izvajati časovni načrt za Evropo, gospodarno z viri, da se ustvarijo spodbude za razvoj okolju prijaznega gospodarstva, vzgajanje biotske raznolikosti in za boj proti podnebnim spremembam, med drugim z vključitvijo ukrepov za učinkovito rabo virov v evropski semester, kot je predvideno v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

45.

vztraja, da je treba izvajati časovni načrt za Evropo, gospodarno z viri, da se ustvarijo spodbude za razvoj okolju prijaznega gospodarstva, vzgajanje biotske raznolikosti in za boj proti podnebnim spremembam, med drugim z vključitvijo ukrepov za učinkovito rabo virov v evropski semester, kot je predvideno v strategiji Evropa 2020;

| 46. | poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga ukrepe za odpravo strukturnih pomanjkljivosti sedanjega sistema trgovanja z emisijami; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga ukrepe za odpravo strukturnih pomanjkljivosti sedanjega sistema trgovanja z emisijami;

| 47. | pričakuje, da bo Komisija brez dodatnega odlašanja predložila zakonodajne predloge o reviziji zakonodaje o kakovosti zraka, da bi zagotovila boljše varstvo pred negativnimi vplivi onesnaževanja na zdravje ljudi; |
| --- | --- |

47.

pričakuje, da bo Komisija brez dodatnega odlašanja predložila zakonodajne predloge o reviziji zakonodaje o kakovosti zraka, da bi zagotovila boljše varstvo pred negativnimi vplivi onesnaževanja na zdravje ljudi;

| 48. | poudarja, da je oblikovanje celovitega sporazuma ZN o podnebju leta 2015 v skladu s ciljem EU glede 2 oC najpomembnejša prednostna naloga, ter priznava, da bo treba leta 2014 sprejeti odločitve o okviru podnebne in energetske politike EU, da bi spodbudili mednarodna pogajanja za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je oblikovanje celovitega sporazuma ZN o podnebju leta 2015 v skladu s ciljem EU glede 2 oC najpomembnejša prednostna naloga, ter priznava, da bo treba leta 2014 sprejeti odločitve o okviru podnebne in energetske politike EU, da bi spodbudili mednarodna pogajanja za uresničitev tega cilja;

| 49. | poziva Komisijo, naj pospeši delo pri reviziji higienskega svežnja, glede na nedavne dogodke, ki so zadevali goljufivo prakso, povezano z mesnimi proizvodi v EU; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj pospeši delo pri reviziji higienskega svežnja, glede na nedavne dogodke, ki so zadevali goljufivo prakso, povezano z mesnimi proizvodi v EU;

| 50. | poziva Komisijo, naj pripravi splošni pregled politike in zakonodaje EU o ravnanju z odpadki, vključno s cilji, določenimi v zakonodaji, in cilji glede preusmerjanja z odlagališč, določenimi v direktivi o odlagališčih; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj pripravi splošni pregled politike in zakonodaje EU o ravnanju z odpadki, vključno s cilji, določenimi v zakonodaji, in cilji glede preusmerjanja z odlagališč, določenimi v direktivi o odlagališčih;

| 51. | poziva Komisijo, naj predstavi podroben akcijski načrt ukrepov za vzpostavitev popolnoma integriranega in povezanega enotnega energetskega trga; poudarja, da je treba potrošnikom omogočiti, da dostopajo do preglednih in primerljivih cen energije; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj predstavi podroben akcijski načrt ukrepov za vzpostavitev popolnoma integriranega in povezanega enotnega energetskega trga; poudarja, da je treba potrošnikom omogočiti, da dostopajo do preglednih in primerljivih cen energije;

| 52. | znova poudarja, da sta energetska učinkovitost in varčevanje najcenejši način za zmanjšanje stroškov energije in manjši uvoz fosilnih goriv, zato bi morala biti v središču vseh predlaganih ukrepov energetske politike; |
| --- | --- |

52.

znova poudarja, da sta energetska učinkovitost in varčevanje najcenejši način za zmanjšanje stroškov energije in manjši uvoz fosilnih goriv, zato bi morala biti v središču vseh predlaganih ukrepov energetske politike;

| 53. | poudarja, da je treba dokončati enotni trg za vse oblike prometa, vključno z nadaljnjo liberalizacijo trga cestnega tovornega prometa, da se zagotovi prost pretok blaga in storitev, z jasnimi in lahko izvršljivimi pravili za svobodno in pošteno konkurenco ter z zmanjšanim upravnim bremenom za mala in srednja podjetja; kljub temu poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 sestavi poročilo o stanju trga cestnega tovornega prometa v EU ter naj pred predstavitvijo zakonodajnega predloga dokonča vse potrebne analize; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba dokončati enotni trg za vse oblike prometa, vključno z nadaljnjo liberalizacijo trga cestnega tovornega prometa, da se zagotovi prost pretok blaga in storitev, z jasnimi in lahko izvršljivimi pravili za svobodno in pošteno konkurenco ter z zmanjšanim upravnim bremenom za mala in srednja podjetja; kljub temu poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 sestavi poročilo o stanju trga cestnega tovornega prometa v EU ter naj pred predstavitvijo zakonodajnega predloga dokonča vse potrebne analize;

| 54. | meni, da je enotno evropsko nebo, ki je bilo zasnovano pred več kot desetimi leti, zelo pomemben projekt; se boji, da bo v primeru, če Evropska unija v prihodnjih letih ne bo ukrepala, osrednji zračni prostor v Evropi postal tako zasičen, da rast ne bo več mogoča; zato poziva k reformi zračnega prostora, pri čemer gre za zamisel, ki so jo že sprejele države članice z reformo obstoječih sistemov nadzora zračnega prometa in z uvedbo funkcionalnih blokov zračnega prostora; pozdravlja dejstvo, da se SESAR, tj. tehnološki element enotnega evropskega neba, dobro razvija; poudarja, da bo novi sistem koristil vsem, zlasti evropskim letalskim prevoznikom; poziva Komisijo, naj poskrbi za začetek delovanja vseh funkcionalnih blokov zračnega prostora; poziva k spodbujanju večje uporabe regionalnih letališč; |
| --- | --- |

54.

meni, da je enotno evropsko nebo, ki je bilo zasnovano pred več kot desetimi leti, zelo pomemben projekt; se boji, da bo v primeru, če Evropska unija v prihodnjih letih ne bo ukrepala, osrednji zračni prostor v Evropi postal tako zasičen, da rast ne bo več mogoča; zato poziva k reformi zračnega prostora, pri čemer gre za zamisel, ki so jo že sprejele države članice z reformo obstoječih sistemov nadzora zračnega prometa in z uvedbo funkcionalnih blokov zračnega prostora; pozdravlja dejstvo, da se SESAR, tj. tehnološki element enotnega evropskega neba, dobro razvija; poudarja, da bo novi sistem koristil vsem, zlasti evropskim letalskim prevoznikom; poziva Komisijo, naj poskrbi za začetek delovanja vseh funkcionalnih blokov zračnega prostora; poziva k spodbujanju večje uporabe regionalnih letališč;

| 55. | poziva Komisijo, naj spoštuje svojo zavezo, da bo zagotovila dokončno oblikovanje enotnega evropskega železniškega območja, in razširi pristojnosti Evropske železniške agencije na področju podeljevanja potrdil in varnosti ter homologacije voznega parka; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj spoštuje svojo zavezo, da bo zagotovila dokončno oblikovanje enotnega evropskega železniškega območja, in razširi pristojnosti Evropske železniške agencije na področju podeljevanja potrdil in varnosti ter homologacije voznega parka;

| 56. | poziva k predlogom za vzpostavitev enotnega evropskega trga telekomunikacij do leta 2015, vključno z ukrepi za odpravo stroškov gostovanja; |
| --- | --- |

56.

poziva k predlogom za vzpostavitev enotnega evropskega trga telekomunikacij do leta 2015, vključno z ukrepi za odpravo stroškov gostovanja;

Kohezivne in vključujoče družbe – Evropa državljanov

| 57. | poudarja, da kohezijska politika Evropske unije zagotavlja naložbe za trajnostno rast in delovna mesta ter za večjo konkurenčnost v Evropi v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v EU; opozarja, da je kohezijska politika najpomembnejše naložbeno orodje za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020; zato poziva Komisijo, naj hitro sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila pravočasen začetek in določila jasne pogoje, da se omogoči izvajanje operativnih programov za obdobje 2014–2020 v državah članicah; poziva Komisijo, naj nemudoma predloži revidiran osnutek Uredbe (ES) št. 2012/2002 o Solidarnostnem skladu Evropske unije; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da kohezijska politika Evropske unije zagotavlja naložbe za trajnostno rast in delovna mesta ter za večjo konkurenčnost v Evropi v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v EU; opozarja, da je kohezijska politika najpomembnejše naložbeno orodje za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020; zato poziva Komisijo, naj hitro sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila pravočasen začetek in določila jasne pogoje, da se omogoči izvajanje operativnih programov za obdobje 2014–2020 v državah članicah; poziva Komisijo, naj nemudoma predloži revidiran osnutek Uredbe (ES) št. 2012/2002 o Solidarnostnem skladu Evropske unije;

| 58. | poudarja, da je za primerno izvajanje večletnega proračuna potreben celovit zakonodajni sveženj predpisov o kohezijski politiki v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; ugotavlja, da je treba te predpise dopolniti s sprejetjem izvedbenih in delegiranih aktov; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da je za primerno izvajanje večletnega proračuna potreben celovit zakonodajni sveženj predpisov o kohezijski politiki v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; ugotavlja, da je treba te predpise dopolniti s sprejetjem izvedbenih in delegiranih aktov;

| 59. | poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe, kot je reforma tistih trgov dela, kjer strukturne težave mladim preprečujejo vstop, in podpira države članice pri izvajanju jamstva za mlade, da bi slednjim omogočile zaposlitev ali izobraževanje; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe, kot je reforma tistih trgov dela, kjer strukturne težave mladim preprečujejo vstop, in podpira države članice pri izvajanju jamstva za mlade, da bi slednjim omogočile zaposlitev ali izobraževanje;

| 60. | je seznanjen z velikim neizpolnjenim povpraševanjem po usposobljenem osebju na področju informacijske tehnologije in sistemskega razvoja; predlaga, naj bo ta sektor ena prednostnih nalog za usposabljanje in razvojno podporo evropske pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

60.

je seznanjen z velikim neizpolnjenim povpraševanjem po usposobljenem osebju na področju informacijske tehnologije in sistemskega razvoja; predlaga, naj bo ta sektor ena prednostnih nalog za usposabljanje in razvojno podporo evropske pobude za zaposlovanje mladih;

| 61. | poziva Komisijo, naj predstavi predlog direktive o kostno-mišičnih obolenjih, povezanih z delom, in reviziji Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj predstavi predlog direktive o kostno-mišičnih obolenjih, povezanih z delom, in reviziji Direktive 2004/37/ES o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu;

| 62. | poziva Komisijo, naj v letu 2014 z revidiranimi smernicami za zaposlovanje zagotovi, da bodo imeli zaposlovanje in socialne politike dejavno vlogo pri odzivanju na krizo; v zvezi s tem jo poziva, naj državam članicam pomaga pri oblikovanju strategij za gradnjo novih znanj in pri pomoči brezposelnim, da se čim prej vrnejo na trg dela; vseeno poudarja, da bi bila potrebna velika prizadevanja v okviru pobude za zaposlovanje mladih, da bi zagotovili podporo ranljivim skupinam v najhuje prizadetih regijah v Uniji ter mladim, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo in so torej brezposelni ali nedejavni, in sicer s pospeševanjem izvajanja dejavnosti, ki jih finančno podpira Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj v letu 2014 z revidiranimi smernicami za zaposlovanje zagotovi, da bodo imeli zaposlovanje in socialne politike dejavno vlogo pri odzivanju na krizo; v zvezi s tem jo poziva, naj državam članicam pomaga pri oblikovanju strategij za gradnjo novih znanj in pri pomoči brezposelnim, da se čim prej vrnejo na trg dela; vseeno poudarja, da bi bila potrebna velika prizadevanja v okviru pobude za zaposlovanje mladih, da bi zagotovili podporo ranljivim skupinam v najhuje prizadetih regijah v Uniji ter mladim, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo in so torej brezposelni ali nedejavni, in sicer s pospeševanjem izvajanja dejavnosti, ki jih finančno podpira Evropski socialni sklad;

| 63. | poziva Komisijo, naj pripravi letno poročilo o reformi sistemov usposabljanja v državah članicah, s čimer bi strukturno dolgoročno prispevala k boljši zaposljivosti mladih; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj pripravi letno poročilo o reformi sistemov usposabljanja v državah članicah, s čimer bi strukturno dolgoročno prispevala k boljši zaposljivosti mladih;

| 64. | podpira pobude na ravni EU za dopolnitev nacionalnih prizadevanj pri povečevanju mikrokreditiranja in spodbujanju socialnega podjetništva, ki zagotavlja tiste storitve, ki jih javni ali zasebni sektor ne ponuja v zadostni meri; |
| --- | --- |

64.

podpira pobude na ravni EU za dopolnitev nacionalnih prizadevanj pri povečevanju mikrokreditiranja in spodbujanju socialnega podjetništva, ki zagotavlja tiste storitve, ki jih javni ali zasebni sektor ne ponuja v zadostni meri;

| 65. | ponovno izraža zahtevo za pregled direktive o uporabi načela enakega plačila za delavce in delavke, ki opravljajo enako delo enake vrednosti; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi sprostila obravnavo direktive o porodniškem dopustu ter omogočila nadaljnje spremljanje priprav na študijo stroškov in koristi očetovskega dopusta; |
| --- | --- |

65.

ponovno izraža zahtevo za pregled direktive o uporabi načela enakega plačila za delavce in delavke, ki opravljajo enako delo enake vrednosti; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi sprostila obravnavo direktive o porodniškem dopustu ter omogočila nadaljnje spremljanje priprav na študijo stroškov in koristi očetovskega dopusta;

| 66. | vztraja, da bi morala Komisija predlagati strategijo o izkoreninjenju nasilja nad ženskami, kot je Parlament zahteval v mnogih resolucijah, in da bi morala EU pristopiti h konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, kar bi dalo močan zagon 26 državam članicam, ki konvencije še niso podpisale in ratificirale; |
| --- | --- |

66.

vztraja, da bi morala Komisija predlagati strategijo o izkoreninjenju nasilja nad ženskami, kot je Parlament zahteval v mnogih resolucijah, in da bi morala EU pristopiti h konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju in boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, kar bi dalo močan zagon 26 državam članicam, ki konvencije še niso podpisale in ratificirale;

| 67. | opozarja, da ima protidiskriminacijska politika osrednjo vlogo pri spodbujanju socialnega vključevanja, in poziva Komisijo, naj pripravi načrt EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice razvile in začele izvajati nacionalne strategije za vključevanje Romov, da se bo v dialogih z državami nečlanicami izpostavljalo in obsojalo vprašanje diskriminacije in da bodo programi sodelovanja vključevali boj proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da ima protidiskriminacijska politika osrednjo vlogo pri spodbujanju socialnega vključevanja, in poziva Komisijo, naj pripravi načrt EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice razvile in začele izvajati nacionalne strategije za vključevanje Romov, da se bo v dialogih z državami nečlanicami izpostavljalo in obsojalo vprašanje diskriminacije in da bodo programi sodelovanja vključevali boj proti diskriminaciji;

| 68. | poudarja, da je treba dati velik pomen sektorjem izobraževanja, kulture, mladih, športa in državljanstva ter avdiovizualnemu sektorju in da je treba zagotoviti, da bodo imeli dovolj visoke in učinkovite proračune; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba dati velik pomen sektorjem izobraževanja, kulture, mladih, športa in državljanstva ter avdiovizualnemu sektorju in da je treba zagotoviti, da bodo imeli dovolj visoke in učinkovite proračune;

| 69. | poziva Komisijo, naj preuči težave, ki povzročajo nepopolno priznavanje opravljenih tečajev in skupnega seštevka točk evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS) na domačih univerzah za študente, ki so zaključili študijsko obdobje na drugi univerzi v programu Erasmus; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj preuči težave, ki povzročajo nepopolno priznavanje opravljenih tečajev in skupnega seštevka točk evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS) na domačih univerzah za študente, ki so zaključili študijsko obdobje na drugi univerzi v programu Erasmus;

| 70. | zahteva celovit sporazum o svežnju o varstvu podatkov, saj bi z njim zagotovili enotno in visoko raven varstva posameznikov ter enake konkurenčne pogoje za podjetja; |
| --- | --- |

70.

zahteva celovit sporazum o svežnju o varstvu podatkov, saj bi z njim zagotovili enotno in visoko raven varstva posameznikov ter enake konkurenčne pogoje za podjetja;

| 71. | meni, da je zaradi zagotavljanja varnosti evropskih državljanov nadaljevanje boja proti terorizmu glavna skrb Evropske unije, ter odločno poziva k pregledu evropske zakonodaje o hrambi podatkov; |
| --- | --- |

71.

meni, da je zaradi zagotavljanja varnosti evropskih državljanov nadaljevanje boja proti terorizmu glavna skrb Evropske unije, ter odločno poziva k pregledu evropske zakonodaje o hrambi podatkov;

| 72. | poziva Komisijo, naj nujno nadaljuje svoje delo pri pripravi sporazuma med EU in ZDA o varstvu osebnih podatkov, ter ponovno poudarja, da je treba ta sporazum skleniti hitro; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj nujno nadaljuje svoje delo pri pripravi sporazuma med EU in ZDA o varstvu osebnih podatkov, ter ponovno poudarja, da je treba ta sporazum skleniti hitro;

| 73. | meni, da bi predlogi za vzajemno priznavanje nekaterih potrdil o zakonskem stanu, skupaj z minimalnimi standardi za civilne postopke, pomenili pomemben korak k vzpostavljanju območja pravice, in sicer s preprostejšimi, jasnejšimi in dostopnejšimi postopki za državljane ter z večjim zaupanjem v vzajemno priznavanje civilnopravnih ukrepov; |
| --- | --- |

73.

meni, da bi predlogi za vzajemno priznavanje nekaterih potrdil o zakonskem stanu, skupaj z minimalnimi standardi za civilne postopke, pomenili pomemben korak k vzpostavljanju območja pravice, in sicer s preprostejšimi, jasnejšimi in dostopnejšimi postopki za državljane ter z večjim zaupanjem v vzajemno priznavanje civilnopravnih ukrepov;

| 74. | poziva Komisijo, naj v boju s trgovino z ljudmi čim bolje izkoristi strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj v boju s trgovino z ljudmi čim bolje izkoristi strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016;

| 75. | poziva Komisijo, naj predlaga razširitev primerjalnih meril za pravosodje, da bodo zajemala tudi pravno državo, demokracijo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj predlaga razširitev primerjalnih meril za pravosodje, da bodo zajemala tudi pravno državo, demokracijo in temeljne pravice;

| 76. | poudarja, da se je treba boriti proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in goljufijam ter korupciji v škodo finančnih interesov EU na čezmejni ravni; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da se je treba boriti proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in goljufijam ter korupciji v škodo finančnih interesov EU na čezmejni ravni;

| 77. | poziva Komisijo, naj dokonča časovni načrt o procesnih pravicah in naj spremlja prenos sprejetih direktiv, da se zagotovi zadostno varstvo temeljnih pravic osumljenih in obtoženih oseb prek skupnih minimalnih standardov procesnih pravic v kazenskih postopkih, ter poskrbi za učinkovitost načela medsebojnega priznavanja; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj dokonča časovni načrt o procesnih pravicah in naj spremlja prenos sprejetih direktiv, da se zagotovi zadostno varstvo temeljnih pravic osumljenih in obtoženih oseb prek skupnih minimalnih standardov procesnih pravic v kazenskih postopkih, ter poskrbi za učinkovitost načela medsebojnega priznavanja;

| 78. | podpira Komisijo pri delu v zvezi s pravicami žrtev ter jo poziva, naj pomaga državam članicam, da bodo popolnoma in ustrezno prenesle direktivo o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj do 16. novembra 2015; |
| --- | --- |

78.

podpira Komisijo pri delu v zvezi s pravicami žrtev ter jo poziva, naj pomaga državam članicam, da bodo popolnoma in ustrezno prenesle direktivo o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj do 16. novembra 2015;

| 79. | pozdravlja predlog Komisije o pogojih za vstop in prebivanje za raziskovalce, študente, učence na izmenjavi, pripravnike in prostovoljce; poziva k nadaljnjim vsebinskim predlogom o zakonitih migracijah; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja predlog Komisije o pogojih za vstop in prebivanje za raziskovalce, študente, učence na izmenjavi, pripravnike in prostovoljce; poziva k nadaljnjim vsebinskim predlogom o zakonitih migracijah;

| 80. | poziva Komisijo, naj izda smernice za pravilno izvajanje schengenskih pravil v državah članicah, s čimer bi zagotovili popolno spoštovanje svobode gibanja oseb in preprečili morebitno napačno uporabo ali zlorabo možnosti za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj izda smernice za pravilno izvajanje schengenskih pravil v državah članicah, s čimer bi zagotovili popolno spoštovanje svobode gibanja oseb in preprečili morebitno napačno uporabo ali zlorabo možnosti za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah;

| 81. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bo skupni evropski azilni sistem začel ustrezno izvajati po vsej EU ter da bo spoštoval obveznosti iz Pogodbe; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bo skupni evropski azilni sistem začel ustrezno izvajati po vsej EU ter da bo spoštoval obveznosti iz Pogodbe;

| 82. | pričakuje, da bo Komisija pripravila nove predloge ali dodatno preučila revizijo obstoječe zakonodaje na področju materialnega in postopkovnega prava, zlasti uredbi Rim II in Bruselj II; |
| --- | --- |

82.

pričakuje, da bo Komisija pripravila nove predloge ali dodatno preučila revizijo obstoječe zakonodaje na področju materialnega in postopkovnega prava, zlasti uredbi Rim II in Bruselj II;

| 83. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje uredbe o evropski državljanski pobudi in naj jo po potrebi spremeni; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj oceni izvajanje uredbe o evropski državljanski pobudi in naj jo po potrebi spremeni;

Kmetijstvo in ribištvo

| 84. | poziva Komisijo, naj zagotovi hitro in pravilno izvedbo reforme skupne kmetijske politike, da bo ta postala trdna, trajnostna in pravična ter bo služila evropskim kmetom in potrošnikom, spodbujala razvoj podeželja in varovala okolje; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj zagotovi hitro in pravilno izvedbo reforme skupne kmetijske politike, da bo ta postala trdna, trajnostna in pravična ter bo služila evropskim kmetom in potrošnikom, spodbujala razvoj podeželja in varovala okolje;

| 85. | priznava, da bo izvedba te reforme glavni poudarek dejavnosti v letu 2014; zato poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvajanje zadnjih sporazumov o reformi skupne kmetijske politike, ki karseda zmanjšujejo breme za kmete in upravne organe držav članic, hkrati pa zagotavljajo, da se novi predpisi izvajajo učinkovito, strogo in pregledno; |
| --- | --- |

85.

priznava, da bo izvedba te reforme glavni poudarek dejavnosti v letu 2014; zato poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvajanje zadnjih sporazumov o reformi skupne kmetijske politike, ki karseda zmanjšujejo breme za kmete in upravne organe držav članic, hkrati pa zagotavljajo, da se novi predpisi izvajajo učinkovito, strogo in pregledno;

| 86. | ugotavlja, da ima Komisija namen predlagati zakonodajo o uporabi tehnik živalskega kloniranja za proizvodnjo hrane; poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga upošteva nedavne pomisleke v zvezi z etiketiranjem in dosledno uporabo zakonodaje o živilski verigi v EU, hkrati pa naj izkoristi najsodobnejši znanstveni in tehnični razvoj na tem področju; |
| --- | --- |

86.

ugotavlja, da ima Komisija namen predlagati zakonodajo o uporabi tehnik živalskega kloniranja za proizvodnjo hrane; poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga upošteva nedavne pomisleke v zvezi z etiketiranjem in dosledno uporabo zakonodaje o živilski verigi v EU, hkrati pa naj izkoristi najsodobnejši znanstveni in tehnični razvoj na tem področju;

| 87. | pozdravlja predlog Komisije za novo strategijo za zdravje živali ter njeno zavezanost k zagotavljanju skladnosti med horizontalnimi načeli zakonodaje na področju zdravja živali, dobrega počutja živali in varnosti hrane; poziva k tesni uskladitvi strategije za zdravje živali s strategijo Evropa 2020, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga z živalmi in živalskimi proizvodi, hkrati pa okrepili trajnost in konkurenčnost evropskega kmetijstva; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja predlog Komisije za novo strategijo za zdravje živali ter njeno zavezanost k zagotavljanju skladnosti med horizontalnimi načeli zakonodaje na področju zdravja živali, dobrega počutja živali in varnosti hrane; poziva k tesni uskladitvi strategije za zdravje živali s strategijo Evropa 2020, da bi zagotovili nemoteno delovanje notranjega trga z živalmi in živalskimi proizvodi, hkrati pa okrepili trajnost in konkurenčnost evropskega kmetijstva;

| 88. | poziva Komisijo, naj naredi potrebne korake za pomoč državam članicam pri izvajanju na novo sprejete skupne ribiške politike v skladu s prihodnjim Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo; pričakuje, da bo Komisija kot pravno podlago za svoje predloge uporabila člen 43(2) PDEU, uporabo člena 43(3) pa omejila na predloge, ki so izrecno povezani z določanjem in dodeljevanjem ribolovnih možnosti; zato pričakuje, da bo pomagala vzpostaviti medinstitucionalno delovno skupino, v kateri bodo predstavniki vseh treh institucij, da bi opredelila najprimernejše smeri napredka; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj naredi potrebne korake za pomoč državam članicam pri izvajanju na novo sprejete skupne ribiške politike v skladu s prihodnjim Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo; pričakuje, da bo Komisija kot pravno podlago za svoje predloge uporabila člen 43(2) PDEU, uporabo člena 43(3) pa omejila na predloge, ki so izrecno povezani z določanjem in dodeljevanjem ribolovnih možnosti; zato pričakuje, da bo pomagala vzpostaviti medinstitucionalno delovno skupino, v kateri bodo predstavniki vseh treh institucij, da bi opredelila najprimernejše smeri napredka;

| 89. | poudarja, da je treba z novim Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo izboljšati ukrepe za zmanjšanje zmogljivosti flot; vztraja, da je treba novo skupno ribiško politiko podpreti z okrepljenimi nadzornimi ukrepi; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je treba z novim Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo izboljšati ukrepe za zmanjšanje zmogljivosti flot; vztraja, da je treba novo skupno ribiško politiko podpreti z okrepljenimi nadzornimi ukrepi;

| 90. | poziva Komisijo, naj še naprej krepi boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj še naprej krepi boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

Zunanja in razvojna politika

| 91. | pričakuje, da bo Komisija še naprej podpirala tradicionalno politiko širitve EU; meni, da bi Unija izgubila politično verodostojnost po svetu, če bi zaprla vrata svojim sosedam; |
| --- | --- |

91.

pričakuje, da bo Komisija še naprej podpirala tradicionalno politiko širitve EU; meni, da bi Unija izgubila politično verodostojnost po svetu, če bi zaprla vrata svojim sosedam;

| 92. | opominja, da je vzhodno in južno sosedstvo EU še vedno glavna prednostna naloga, in poudarja, da je treba jasno opredeliti in izvajati novo strategijo in načelo „več za več“; |
| --- | --- |

92.

opominja, da je vzhodno in južno sosedstvo EU še vedno glavna prednostna naloga, in poudarja, da je treba jasno opredeliti in izvajati novo strategijo in načelo „več za več“;

| 93. | poudarja, da je treba še odločneje znova potrditi širitveno perspektivo za države zahodnega Balkana, in soglaša s priporočilom Komisije, da se začnejo pristopna pogajanja s Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo; poziva Komisijo, naj sodeluje s Turčijo kot državo kandidatko, in zlasti pozdravlja odprtje pristopnega poglavja 22 o regionalni politiki; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da je treba še odločneje znova potrditi širitveno perspektivo za države zahodnega Balkana, in soglaša s priporočilom Komisije, da se začnejo pristopna pogajanja s Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo; poziva Komisijo, naj sodeluje s Turčijo kot državo kandidatko, in zlasti pozdravlja odprtje pristopnega poglavja 22 o regionalni politiki;

| 94. | poziva Komisijo, naj okrepi dejavnosti, namenjene razvoju vzhodnega partnerstva, zlasti na področju mobilnosti in sodelovanja pri izobraževanju; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj okrepi dejavnosti, namenjene razvoju vzhodnega partnerstva, zlasti na področju mobilnosti in sodelovanja pri izobraževanju;

| 95. | poziva Komisijo, naj konstruktivno prispeva k pregledu Evropske službe za zunanje delovanje in krepitvi njenega sodelovanja s Svetom in Parlamentom, da bi podprli dobro usklajene pobude na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva k večji prožnosti pri zagotavljanju finančne pomoči v kriznih razmerah; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo, naj konstruktivno prispeva k pregledu Evropske službe za zunanje delovanje in krepitvi njenega sodelovanja s Svetom in Parlamentom, da bi podprli dobro usklajene pobude na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva k večji prožnosti pri zagotavljanju finančne pomoči v kriznih razmerah;

| 96. | opozarja Komisijo, da mora izboljšati svoje ocenjevanje izvajanja soglasja o humanitarni pomoči ter dopolnjevanje tega soglasja z državami članicami in donatorji in da mora revidirati Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1996; |
| --- | --- |

96.

opozarja Komisijo, da mora izboljšati svoje ocenjevanje izvajanja soglasja o humanitarni pomoči ter dopolnjevanje tega soglasja z državami članicami in donatorji in da mora revidirati Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1996;

| 97. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbuja in izvaja koncept „odgovornosti za zaščito“ (R2P) v skladu s priporočilom Parlamenta z dne 18. aprila 2013 (2), ki ga je v zvezi s tem načelom ZN Parlament podal Svetu, da bi oblikovali evropsko soglasje glede R2P; |
| --- | --- |

97.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbuja in izvaja koncept „odgovornosti za zaščito“ (R2P) v skladu s priporočilom Parlamenta z dne 18. aprila 2013 (2), ki ga je v zvezi s tem načelom ZN Parlament podal Svetu, da bi oblikovali evropsko soglasje glede R2P;

| 98. | poziva Komisijo, naj poveča količino in izboljša učinkovitost humanitarne pomoči EU ter dostave pomoči ljudem, ki potrebujejo osnovno blago in storitve, v Siriji in med begunci iz Sirije v sosednjih državah; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj poveča količino in izboljša učinkovitost humanitarne pomoči EU ter dostave pomoči ljudem, ki potrebujejo osnovno blago in storitve, v Siriji in med begunci iz Sirije v sosednjih državah;

| 99. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog o oblikovanju mehanizma, ki se bo financiral iz ustreznih finančnih instrumentov EU za zunanje delovanje in ga bo sestavljala skupina nacionalnih in mednarodnih preiskovalcev, tožilcev, pravnikov in drugih strokovnjakov iz držav članic EU, pa tudi iz drugih držav (Švica, Kanada in ZDA), ki bodo zagotavljali pravno in tehnično svetovanje in pomoč oblastem v državah arabske pomladi v zvezi z nezakonitim prisvajanjem premoženja, ki so ga ukradli nekdanji diktatorji, njihove družine in režimi; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog o oblikovanju mehanizma, ki se bo financiral iz ustreznih finančnih instrumentov EU za zunanje delovanje in ga bo sestavljala skupina nacionalnih in mednarodnih preiskovalcev, tožilcev, pravnikov in drugih strokovnjakov iz držav članic EU, pa tudi iz drugih držav (Švica, Kanada in ZDA), ki bodo zagotavljali pravno in tehnično svetovanje in pomoč oblastem v državah arabske pomladi v zvezi z nezakonitim prisvajanjem premoženja, ki so ga ukradli nekdanji diktatorji, njihove družine in režimi;

| 100. | poziva Komisijo, naj se preusmeri od razvojne politike, ki je v splošnem usmerjena v vložke, k razvojni politiki, ki je usmerjena k rezultatom, z natančnimi vsakoletnimi podatki o razvojnih dosežkih, ter naj zagotovi, da bodo imela razvojna prizadevanja EU trajen vpliv na izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo, naj se preusmeri od razvojne politike, ki je v splošnem usmerjena v vložke, k razvojni politiki, ki je usmerjena k rezultatom, z natančnimi vsakoletnimi podatki o razvojnih dosežkih, ter naj zagotovi, da bodo imela razvojna prizadevanja EU trajen vpliv na izkoreninjenje revščine;

| 101. | poziva Komisijo, naj pragmatično obravnava vprašanje lastninskih pravic v državah v razvoju in skupaj z drugimi mednarodnimi razvojnimi partnerji oblikuje skladen pristop, da se sproži povečevanje vpliva lokalnih skupnosti in posameznikov v državah v razvoju; poudarja, da je to postopek, ki je eden od temeljev razvoja in bi lahko celotne narode odrešil revščine ter okrepil ekonomske dejavnosti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo, naj pragmatično obravnava vprašanje lastninskih pravic v državah v razvoju in skupaj z drugimi mednarodnimi razvojnimi partnerji oblikuje skladen pristop, da se sproži povečevanje vpliva lokalnih skupnosti in posameznikov v državah v razvoju; poudarja, da je to postopek, ki je eden od temeljev razvoja in bi lahko celotne narode odrešil revščine ter okrepil ekonomske dejavnosti v državah v razvoju;

| 102. | poudarja, da je večja politična skladnost ključnega pomena za povečanje učinkovitosti pomoči, pri čemer vsa politična področja EU, zlasti tista z znatnim vplivom na države v razvoju, prispevajo k ustvarjanju bogastva v državah v razvoju; poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med državami članicami; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da je večja politična skladnost ključnega pomena za povečanje učinkovitosti pomoči, pri čemer vsa politična področja EU, zlasti tista z znatnim vplivom na države v razvoju, prispevajo k ustvarjanju bogastva v državah v razvoju; poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med državami članicami;

| 103. | opozarja, da so reševanje problematike nedohranjenosti otrok in prehranske varnosti, boj proti načrtnemu ubijanju na podlagi spola – tj. načrtni spolni selekciji, po kateri se daje prednost moškemu pred ženskim spolom in ki se izvaja v ogromnem obsegu – ter spodbujanje zdravstvenega zavarovanja in pokojnin v državah v razvoju še vedno zelo pomembne prednostne naloge; |
| --- | --- |

103.

opozarja, da so reševanje problematike nedohranjenosti otrok in prehranske varnosti, boj proti načrtnemu ubijanju na podlagi spola – tj. načrtni spolni selekciji, po kateri se daje prednost moškemu pred ženskim spolom in ki se izvaja v ogromnem obsegu – ter spodbujanje zdravstvenega zavarovanja in pokojnin v državah v razvoju še vedno zelo pomembne prednostne naloge;

| 104. | poudarja, da je zmanjševanje tveganja nesreč prav tako pomembna strategija, ki jo je treba izboljšati; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da je zmanjševanje tveganja nesreč prav tako pomembna strategija, ki jo je treba izboljšati;

| 105. | poziva k večji učinkovitosti razvojne pomoči z okrepitvijo usklajevanja in dopolnjevanja ter z rednim ocenjevanjem rezultatov, izidov in učinka take pomoči; |
| --- | --- |

105.

poziva k večji učinkovitosti razvojne pomoči z okrepitvijo usklajevanja in dopolnjevanja ter z rednim ocenjevanjem rezultatov, izidov in učinka take pomoči;

Trgovina

| 106. | ostaja zavezan večstranskemu pristopu k mednarodni trgovini in poziva Komisijo, naj podpre pobude Svetovne trgovinske organizacije; poziva k pospešitvi pristopa Kitajske k sporazumu o javnih naročilih; se zaveda, da je potreben nadaljnji napredek pri doseganju dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov s pomembnimi partnerji, zlasti z ZDA; zato poziva Komisijo, naj človeške vire in politične napore osredotoči na potekajoča trgovinska pogajanja z državami nečlanicami in zlasti s strateškimi partnericami, da bi dosegli bistven napredek, ki bo privedel do uravnoteženega končnega sporazuma; poziva Komisijo, naj v ta proces v celoti vključi Parlament v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

106.

ostaja zavezan večstranskemu pristopu k mednarodni trgovini in poziva Komisijo, naj podpre pobude Svetovne trgovinske organizacije; poziva k pospešitvi pristopa Kitajske k sporazumu o javnih naročilih; se zaveda, da je potreben nadaljnji napredek pri doseganju dvostranskih prostotrgovinskih sporazumov s pomembnimi partnerji, zlasti z ZDA; zato poziva Komisijo, naj človeške vire in politične napore osredotoči na potekajoča trgovinska pogajanja z državami nečlanicami in zlasti s strateškimi partnericami, da bi dosegli bistven napredek, ki bo privedel do uravnoteženega končnega sporazuma; poziva Komisijo, naj v ta proces v celoti vključi Parlament v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 107. | poziva Komisijo, naj začne proces temeljitega razmisleka o prihodnji strategiji mednarodne trgovine, v katerem naj bo udeležen Parlament, vključno z morebitno reformo delovanja Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da mora ta ocena v celoti upoštevati učinek nedavne strategije mednarodne trgovine na gospodarstvo EU; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo, naj začne proces temeljitega razmisleka o prihodnji strategiji mednarodne trgovine, v katerem naj bo udeležen Parlament, vključno z morebitno reformo delovanja Svetovne trgovinske organizacije; poudarja, da mora ta ocena v celoti upoštevati učinek nedavne strategije mednarodne trgovine na gospodarstvo EU;

o

o o

| 108. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

108.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Razmere v Egiptu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o krizi v Egiptu (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjav generala Abdula Fataha Khalila Al-Sisija, predsedujočega Vrhovnemu svetu Oboroženih sil Egipta, z dne 4. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generala Abdula Fataha Khalila Al-Sisija, predsedujočega Vrhovnemu svetu Oboroženih sil Egipta, z dne 4. julija 2013,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je Vrhovni svet Oboroženih sil Egipta v svoji izjavi z dne 4. julija 2013 naznanil začasno prenehanje izvajanja Ustave, prenos oblasti na predsednika Vrhovnega ustavnega sodišča do predčasnih predsedniških volitev, ki jim bodo sledile parlamentarne volitve, in oblikovanje vlade narodne koalicije ter odbora, ki bo preučil možnosti za spremembo Ustave; ker je gospod Adli Mansur prisegel kot začasni predsednik; |
| --- | --- |

A.

ker je Vrhovni svet Oboroženih sil Egipta v svoji izjavi z dne 4. julija 2013 naznanil začasno prenehanje izvajanja Ustave, prenos oblasti na predsednika Vrhovnega ustavnega sodišča do predčasnih predsedniških volitev, ki jim bodo sledile parlamentarne volitve, in oblikovanje vlade narodne koalicije ter odbora, ki bo preučil možnosti za spremembo Ustave; ker je gospod Adli Mansur prisegel kot začasni predsednik;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad razmerami v Egiptu po vojaškem posredovanju; poudarja, da bi se morala oblast kar najhitreje prenesti na demokratično izvoljeno civilno oblast; izraža svojo temeljno solidarnost z vsemi tistimi Egipčani, ki si prizadevajo za demokracijo v svoji državi, in poziva k hitremu povratku k demokratičnim procesom, vključno s svobodnimi in poštenimi predsedniškimi in parlamentarnimi volitvami, izvedenimi v povsem vključujočem postopku, v katerem sodelujejo vsi demokratični akterji; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad razmerami v Egiptu po vojaškem posredovanju; poudarja, da bi se morala oblast kar najhitreje prenesti na demokratično izvoljeno civilno oblast; izraža svojo temeljno solidarnost z vsemi tistimi Egipčani, ki si prizadevajo za demokracijo v svoji državi, in poziva k hitremu povratku k demokratičnim procesom, vključno s svobodnimi in poštenimi predsedniškimi in parlamentarnimi volitvami, izvedenimi v povsem vključujočem postopku, v katerem sodelujejo vsi demokratični akterji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic ter parlamentu in vladi Egipta. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic ter parlamentu in vladi Egipta.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Razmere v Džibutiju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o razmerah v Džibutiju (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 15. januarja 2009 (1) o razmerah na območju Afriškega roga in z dne 18. decembra 1997 o razmerah na področju človekovih pravic v Džibutiju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 15. januarja 2009 (1) o razmerah na območju Afriškega roga in z dne 18. decembra 1997 o razmerah na področju človekovih pravic v Džibutiju (2),

| — | ob upoštevanju skupne izjave, ki so jo 24. februarja 2013 v Džibutiju dale mednarodne opazovalne misije (iz Afriške unije (AU), Arabske lige, Organizacije islamskega sodelovanja (OIC) in Medvladne agencije za razvoj (IGAD)), ki so spremljale parlamentarne volitve v Republiki Džibuti 22. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave, ki so jo 24. februarja 2013 v Džibutiju dale mednarodne opazovalne misije (iz Afriške unije (AU), Arabske lige, Organizacije islamskega sodelovanja (OIC) in Medvladne agencije za razvoj (IGAD)), ki so spremljale parlamentarne volitve v Republiki Džibuti 22. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov, ki jo je Džibuti ratificiral, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah narodov, ki jo je Džibuti ratificiral,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, ki je bil podpisan 23. junija 2000 in spremenjen 22. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, ki je bil podpisan 23. junija 2000 in spremenjen 22. junija 2010,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 12. marca 2013 o razmerah po parlamentarnih volitvah v Džibutiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 12. marca 2013 o razmerah po parlamentarnih volitvah v Džibutiju,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je Džibuti zaradi svoje lege na vrhu Afriškega roga in ob vstopu v Rdeče morje ter zaradi svoje strateške infrastrukture (pristanišča in proste cone) pomemben za vso regijo; |
| --- | --- |

A.

ker je Džibuti zaradi svoje lege na vrhu Afriškega roga in ob vstopu v Rdeče morje ter zaradi svoje strateške infrastrukture (pristanišča in proste cone) pomemben za vso regijo;

| B. | ker ima Džibuti ključno vlogo v boju proti piratstvu in terorizmu v tej regiji; |
| --- | --- |

B.

ker ima Džibuti ključno vlogo v boju proti piratstvu in terorizmu v tej regiji;

| C. | ker je imel Džibuti od osamosvojitve leta 1977 do leta 2003 enostrankarski sistem; |
| --- | --- |

C.

ker je imel Džibuti od osamosvojitve leta 1977 do leta 2003 enostrankarski sistem;

| D. | ker je država od parlamentarnih volitev, ki so potekale 22. februarja 2013, v primežu resne politične krize; |
| --- | --- |

D.

ker je država od parlamentarnih volitev, ki so potekale 22. februarja 2013, v primežu resne politične krize;

| E. | ker je bil Ismail Omar Gueleh, ki je prevzel oblast leta 1999, leta 2005 znova izvoljen s 100 % glasov, nakar je objavil, da na volitvah leta 2016 ne bo ponovno kandidiral; ker je bil predsednik Gueleh s skoraj 80 % glasov ponovno izvoljen na volitvah aprila 2011, ki jih je bojkotiral velik del opozicije, potem ko je džibutski parlament spremenil ustavo tako, da je predsedniku Guelehu omogočil kandidiranje za nov mandat; |
| --- | --- |

E.

ker je bil Ismail Omar Gueleh, ki je prevzel oblast leta 1999, leta 2005 znova izvoljen s 100 % glasov, nakar je objavil, da na volitvah leta 2016 ne bo ponovno kandidiral; ker je bil predsednik Gueleh s skoraj 80 % glasov ponovno izvoljen na volitvah aprila 2011, ki jih je bojkotiral velik del opozicije, potem ko je džibutski parlament spremenil ustavo tako, da je predsedniku Guelehu omogočil kandidiranje za nov mandat;

| F. | ker so se opozicijske stranke v upanju, da bo prevladal demokratični pluralizem, prvič, odkar je predsednik Gueleh prišel na oblast, odločile sodelovati na parlamentarnih volitvah 22. februarja 2013, ki so sledile uvedbi novega, delno proporcionalnega volilnega sistema, ki manjšinskim strankam omogoča izvolitev v parlament; |
| --- | --- |

F.

ker so se opozicijske stranke v upanju, da bo prevladal demokratični pluralizem, prvič, odkar je predsednik Gueleh prišel na oblast, odločile sodelovati na parlamentarnih volitvah 22. februarja 2013, ki so sledile uvedbi novega, delno proporcionalnega volilnega sistema, ki manjšinskim strankam omogoča izvolitev v parlament;

| G. | ker so te volitve spremljali opazovalci Afriške unije, Arabske lige, Organizacije islamskega sodelovanja in Medvladne agencije za razvoj, ki so nadzirali dejavnosti na 154 voliščih in v 12 centrih za štetje glasovnic in poročali, da so bile volitve pregledne ter da niso odkrili nobenih primerov nepravilnosti ali polnjenja volilnih skrinjic z glasovnicami; |
| --- | --- |

G.

ker so te volitve spremljali opazovalci Afriške unije, Arabske lige, Organizacije islamskega sodelovanja in Medvladne agencije za razvoj, ki so nadzirali dejavnosti na 154 voliščih in v 12 centrih za štetje glasovnic in poročali, da so bile volitve pregledne ter da niso odkrili nobenih primerov nepravilnosti ali polnjenja volilnih skrinjic z glasovnicami;

| H. | ker je po izidih, ki jih je objavil ustavni svet, Unija za predsedniško večino (l'Union pour la majorité présidentielle – UMP) prejela 68 % glasov; |
| --- | --- |

H.

ker je po izidih, ki jih je objavil ustavni svet, Unija za predsedniško večino (l'Union pour la majorité présidentielle – UMP) prejela 68 % glasov;

| I. | ker je opozicija, ki je bila prvič po osamosvojitvi izvoljena v parlament, zatrdila, da so se dogajale velike nepravilnosti ter da je zmagala na volitvah; ker je ustavni svet zavrnil pritožbo opozicije zoper izide volitev; |
| --- | --- |

I.

ker je opozicija, ki je bila prvič po osamosvojitvi izvoljena v parlament, zatrdila, da so se dogajale velike nepravilnosti ter da je zmagala na volitvah; ker je ustavni svet zavrnil pritožbo opozicije zoper izide volitev;

| J. | ker opozicija bojkotira parlament, kakor je bil sestavljen po volitvah; ker so oblasti obsodile ravnanje dela opozicije, ki je po spornih volitvah februarja 2013 vzporedno z nacionalnim parlamentom ustanovila „zakonito nacionalno skupščino“ (Assemblée nationale légitime); ker tej skupščini predseduje vodja seznama kandidatov Unije za narodno blaginjo (l'Union pour le salut national) v volilni enoti mesta Džibuti, Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

ker opozicija bojkotira parlament, kakor je bil sestavljen po volitvah; ker so oblasti obsodile ravnanje dela opozicije, ki je po spornih volitvah februarja 2013 vzporedno z nacionalnim parlamentom ustanovila „zakonito nacionalno skupščino“ (Assemblée nationale légitime); ker tej skupščini predseduje vodja seznama kandidatov Unije za narodno blaginjo (l'Union pour le salut national) v volilni enoti mesta Džibuti, Ismail Guedi Hared;

| K. | ker kljub pozivom EU še vedno niso objavljeni izidi parlamentarnih volitev 22. februarja 2013 za vsako volišče, kar zbuja sum o nepravilnostih; |
| --- | --- |

K.

ker kljub pozivom EU še vedno niso objavljeni izidi parlamentarnih volitev 22. februarja 2013 za vsako volišče, kar zbuja sum o nepravilnostih;

| L. | ker se je število registriranih volivcev v volilni enoti mesta Džibuti ob vsakem javnem poročanju o uradnih številkah spremenilo; |
| --- | --- |

L.

ker se je število registriranih volivcev v volilni enoti mesta Džibuti ob vsakem javnem poročanju o uradnih številkah spremenilo;

| M. | ker je bila pri zatiranju protestov opozicijskih strank, ki trdijo, da parlamentarne volitve niso bile izvedene pravilno, uporabljena prekomerna sila, pri čemer naj bi bilo zaradi streljanja s strani organov javnega reda in miru ubitih najmanj 10 ljudi; |
| --- | --- |

M.

ker je bila pri zatiranju protestov opozicijskih strank, ki trdijo, da parlamentarne volitve niso bile izvedene pravilno, uporabljena prekomerna sila, pri čemer naj bi bilo zaradi streljanja s strani organov javnega reda in miru ubitih najmanj 10 ljudi;

| N. | ob upoštevanju množičnih aretacij opozicijskih protestnikov; ker nevladne organizacije opozarjajo na smrti, mučenje in izginotja v sumljivih okoliščinah; |
| --- | --- |

N.

ob upoštevanju množičnih aretacij opozicijskih protestnikov; ker nevladne organizacije opozarjajo na smrti, mučenje in izginotja v sumljivih okoliščinah;

| O. | ker naj bi bilo po volitvah 22. februarja 2013 več kot tisoč pripadnikov opozicije priprtih za daljše ali krajše obdobje; |
| --- | --- |

O.

ker naj bi bilo po volitvah 22. februarja 2013 več kot tisoč pripadnikov opozicije priprtih za daljše ali krajše obdobje;

| P. | ker naj bi bilo trenutno v priporu okoli 60 političnih zapornikov; ob upoštevanju nenehnega zatiranja opozicijskih političnih aktivistov s strani oblasti; |
| --- | --- |

P.

ker naj bi bilo trenutno v priporu okoli 60 političnih zapornikov; ob upoštevanju nenehnega zatiranja opozicijskih političnih aktivistov s strani oblasti;

| Q. | ob upoštevanju sodnih postopkov zoper večino opozicijskih voditeljev in številne novinarje; |
| --- | --- |

Q.

ob upoštevanju sodnih postopkov zoper večino opozicijskih voditeljev in številne novinarje;

| R. | ker je novinar Midaneh Abdalah Okieh, med drugim odgovoren za komunikacijo opozicijske koalicije Unija za narodno odrešitev, obtožen obrekovanja policije, ker je na družabnem omrežju Facebook objavil slike protestnikov, ki so bili žrtve zatiranja; ker je pritožbeno sodišče 26. junija 2013 podaljšalo njegovo kazen s 45 dni na pet mesecev; |
| --- | --- |

R.

ker je novinar Midaneh Abdalah Okieh, med drugim odgovoren za komunikacijo opozicijske koalicije Unija za narodno odrešitev, obtožen obrekovanja policije, ker je na družabnem omrežju Facebook objavil slike protestnikov, ki so bili žrtve zatiranja; ker je pritožbeno sodišče 26. junija 2013 podaljšalo njegovo kazen s 45 dni na pet mesecev;

| S. | ob upoštevanju obsodbe treh opozicijskih voditeljev iz koalicije Unija za narodno blaginjo, ki so bili aprila 2013 obsojeni na dve leti zaporne kazni in odvzem civilnih in državljanskih pravic; ker je obravnava njihove pritožbe odložena do 25. novembra 2013; |
| --- | --- |

S.

ob upoštevanju obsodbe treh opozicijskih voditeljev iz koalicije Unija za narodno blaginjo, ki so bili aprila 2013 obsojeni na dve leti zaporne kazni in odvzem civilnih in državljanskih pravic; ker je obravnava njihove pritožbe odložena do 25. novembra 2013;

| T. | ob upoštevanju, v zvezi s tem, da je bil 4. marca 2013 aretiran predstavnik koalicije Unija za narodno odrešitev Daher Ahmed Farah; ker je bil spoznan za krivega pozivanja k uporu po parlamentarnih volitvah februarja 2013; ker sta bila v isti zadevi obtožena še dva človeka; eden je bil obsojen na pogojno zaporno kazen, drugi pa oproščen; ker je pritožbeno sodišče 26. junija 2013 Daherja Ahmeda Faraha znova obsodilo na dva meseca brezpogojne zaporne kazni; |
| --- | --- |

T.

ob upoštevanju, v zvezi s tem, da je bil 4. marca 2013 aretiran predstavnik koalicije Unija za narodno odrešitev Daher Ahmed Farah; ker je bil spoznan za krivega pozivanja k uporu po parlamentarnih volitvah februarja 2013; ker sta bila v isti zadevi obtožena še dva človeka; eden je bil obsojen na pogojno zaporno kazen, drugi pa oproščen; ker je pritožbeno sodišče 26. junija 2013 Daherja Ahmeda Faraha znova obsodilo na dva meseca brezpogojne zaporne kazni;

| U. | ob upoštevanju skrajno skrb zbujajočih razmer v džibutskih zaporih; |
| --- | --- |

U.

ob upoštevanju skrajno skrb zbujajočih razmer v džibutskih zaporih;

| V. | ker ustava iz leta 1992 priznava temeljne svoboščine in osnovna načela dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

V.

ker ustava iz leta 1992 priznava temeljne svoboščine in osnovna načela dobrega upravljanja;

| W. | ker člen 10 ustave določa, da „je pravica do obrambe, vključno s pravico do pomoči odvetnika po lastni izbiri, zajamčena na vseh stopnjah postopka“; |
| --- | --- |

W.

ker člen 10 ustave določa, da „je pravica do obrambe, vključno s pravico do pomoči odvetnika po lastni izbiri, zajamčena na vseh stopnjah postopka“;

| X. | ker je Džibuti podpisnik Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; |
| --- | --- |

X.

ker je Džibuti podpisnik Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah;

| Y. | ker se Džibutčanke soočajo z različnimi oblikami nasilja, vključno s posilstvi, pohabljanjem ženskih spolnih organov, družinskim nasiljem, spolnim nadlegovanjem in prezgodnjimi porokami, to pa ima daljnosežne negativne posledice za telesno in duševno dobro počutje žensk; |
| --- | --- |

Y.

ker se Džibutčanke soočajo z različnimi oblikami nasilja, vključno s posilstvi, pohabljanjem ženskih spolnih organov, družinskim nasiljem, spolnim nadlegovanjem in prezgodnjimi porokami, to pa ima daljnosežne negativne posledice za telesno in duševno dobro počutje žensk;

| Z. | ker je Džibuti na svetovni lestvici svobode tiska za leto 2013, ki jo vodi organizacija Novinarji brez meja, na 167. mestu med 179 državami; ob upoštevanju prepovedi potovanja tujih novinarjev v Džibuti in posledičnih težav pri pridobivanju zanesljivih informacij o tem, kaj se v tej državi dogaja; |
| --- | --- |

Z.

ker je Džibuti na svetovni lestvici svobode tiska za leto 2013, ki jo vodi organizacija Novinarji brez meja, na 167. mestu med 179 državami; ob upoštevanju prepovedi potovanja tujih novinarjev v Džibuti in posledičnih težav pri pridobivanju zanesljivih informacij o tem, kaj se v tej državi dogaja;

| AA. | ker je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo marca 2012 ocenila, da 180 000 ljudi v Džibutiju potrebuje pomoč v hrani; |
| --- | --- |

AA.

ker je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo marca 2012 ocenila, da 180 000 ljudi v Džibutiju potrebuje pomoč v hrani;

| AB. | ker so Evropska unija in njene države članice v zadnjih 20 letih Džibutiju zagotovile največ finančne pomoči; ker so plačila, ki jih ZDA, Japonska in Francija namenjajo kot nadomestilo za namestitev svojih vojaških baz, vir prihodka, ki Džibutiju zagotavlja stalno rast; |
| --- | --- |

AB.

ker so Evropska unija in njene države članice v zadnjih 20 letih Džibutiju zagotovile največ finančne pomoči; ker so plačila, ki jih ZDA, Japonska in Francija namenjajo kot nadomestilo za namestitev svojih vojaških baz, vir prihodka, ki Džibutiju zagotavlja stalno rast;

| AC. | ker je spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države temelj partnerstva AKP-EU in bistveni element Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

AC.

ker je spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države temelj partnerstva AKP-EU in bistveni element Sporazuma iz Cotonouja;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad razmerami v Džibutiju po parlamentarnih volitvah 22. februarja 2013 in nad napetim političnim ozračjem v državi; je zlasti zaskrbljen zaradi poročil o množičnih aretacijah članov opozicije, zatiranju protestov proti nepravilnostim na volitvah ter napadih na svobodo medijev; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad razmerami v Džibutiju po parlamentarnih volitvah 22. februarja 2013 in nad napetim političnim ozračjem v državi; je zlasti zaskrbljen zaradi poročil o množičnih aretacijah članov opozicije, zatiranju protestov proti nepravilnostim na volitvah ter napadih na svobodo medijev;

| 2. | poziva džibutske oblasti, naj končajo zatiranje političnih nasprotnikov ter izpustijo vse, ki so pridržani zaradi političnih razlogov; |
| --- | --- |

2.

poziva džibutske oblasti, naj končajo zatiranje političnih nasprotnikov ter izpustijo vse, ki so pridržani zaradi političnih razlogov;

| 3. | poziva džibutske oblasti, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, priznanih v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi sporazumi, ki jih je podpisal Džibuti, ter naj zaščitijo državljanske in politične pravice in svoboščine, vključno s pravico do mirnih protestov in svobodo medijev; |
| --- | --- |

3.

poziva džibutske oblasti, naj zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, priznanih v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi sporazumi, ki jih je podpisal Džibuti, ter naj zaščitijo državljanske in politične pravice in svoboščine, vključno s pravico do mirnih protestov in svobodo medijev;

| 4. | ostro obsoja spolno nasilje nad ženskami ter opozarja, da je džibutska vlada odgovorna za ustavitev nekaznovanosti in za uvedbo sodnih postopkov proti odgovornim za spolno nasilje nad ženskami; |
| --- | --- |

4.

ostro obsoja spolno nasilje nad ženskami ter opozarja, da je džibutska vlada odgovorna za ustavitev nekaznovanosti in za uvedbo sodnih postopkov proti odgovornim za spolno nasilje nad ženskami;

| 5. | poziva k spoštovanju pravic do obrambe, zlasti pravice obtoženih do dostopa do odvetnika po lastni izbiri na vseh stopnjah postopka, ki se vodi zoper njih; poziva oblasti, naj družinam pridržanih dovolijo, da jim prinesejo materialno pomoč, zlasti zdravila; |
| --- | --- |

5.

poziva k spoštovanju pravic do obrambe, zlasti pravice obtoženih do dostopa do odvetnika po lastni izbiri na vseh stopnjah postopka, ki se vodi zoper njih; poziva oblasti, naj družinam pridržanih dovolijo, da jim prinesejo materialno pomoč, zlasti zdravila;

| 6. | poziva džibutsko vlado, naj s pomočjo institucij, ki so potrdile izide volitev, zlasti Afriške unije, začne proces političnega dialoga z opozicijo, kakor je oznanil voditelj države 27. junija 2013 ob obletnici džibutske neodvisnosti; poziva Evropsko unijo, naj podpre delo regionalnih organizacij in prispeva k prizadevanjem za politično rešitev sedanje krize; |
| --- | --- |

6.

poziva džibutsko vlado, naj s pomočjo institucij, ki so potrdile izide volitev, zlasti Afriške unije, začne proces političnega dialoga z opozicijo, kakor je oznanil voditelj države 27. junija 2013 ob obletnici džibutske neodvisnosti; poziva Evropsko unijo, naj podpre delo regionalnih organizacij in prispeva k prizadevanjem za politično rešitev sedanje krize;

| 7. | poziva k takojšnji uvedbi sodnih preiskav, da bi osvetlili ravnanje policije in vojske med protesti in kaznovali krivce za kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

poziva k takojšnji uvedbi sodnih preiskav, da bi osvetlili ravnanje policije in vojske med protesti in kaznovali krivce za kršitve človekovih pravic;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da so volitve 22. februarja 2013 potekale mirno, kakor so poudarili različni predstavniki mednarodne skupnosti, vključno s podpredsednico/visoko predstavnico in vodji štirih omenjenih misij za spremljanje volitev, ki so bile napotene v Džibuti; pozdravlja zavezanost prihodnosti države, ki so jo pokazali prebivalci Džibutija in vse politične stranke z udeležbo na volitvah; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da so volitve 22. februarja 2013 potekale mirno, kakor so poudarili različni predstavniki mednarodne skupnosti, vključno s podpredsednico/visoko predstavnico in vodji štirih omenjenih misij za spremljanje volitev, ki so bile napotene v Džibuti; pozdravlja zavezanost prihodnosti države, ki so jo pokazali prebivalci Džibutija in vse politične stranke z udeležbo na volitvah;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da so opozicijske sile, tj. Unija za narodno blaginjo, na volitvah 22. februarja 2013 sodelovale prvič po osamosvojitvi leta 1977; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da so opozicijske sile, tj. Unija za narodno blaginjo, na volitvah 22. februarja 2013 sodelovale prvič po osamosvojitvi leta 1977;

| 10. | znova poudarja poziv Evropske unije po objavi izidov z vsakega volišča, ki je sodelovalo na volitvah 22. februarja 2013; |
| --- | --- |

10.

znova poudarja poziv Evropske unije po objavi izidov z vsakega volišča, ki je sodelovalo na volitvah 22. februarja 2013;

| 11. | poziva vse politične sile v Džibutiju, naj spoštujejo pravno državo, vključno s pravico do mirnih protestov, ter naj ne uporabljajo nasilja in represivnih ukrepov; |
| --- | --- |

11.

poziva vse politične sile v Džibutiju, naj spoštujejo pravno državo, vključno s pravico do mirnih protestov, ter naj ne uporabljajo nasilja in represivnih ukrepov;

| 12. | poudarja, da je pripravljen skrbno spremljati razmere v Džibutiju ter v primeru kršenja sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000, zlasti njegovih členov 8 in 9, predlagati omejevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj prav tako skrbno spremlja razmere; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je pripravljen skrbno spremljati razmere v Džibutiju ter v primeru kršenja sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000, zlasti njegovih členov 8 in 9, predlagati omejevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj prav tako skrbno spremlja razmere;

| 13. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in njune partnerje, naj si z Džibutčani prizadevajo za dolgoročno politično reformo, ki bi jo morali zlasti olajšati obstoječi trdni odnosi glede na to, da je Džibuti ključni element v boju proti terorizmu in nasploh v tej regiji ter da so v tej državi nameščene vojaške baze; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in njune partnerje, naj si z Džibutčani prizadevajo za dolgoročno politično reformo, ki bi jo morali zlasti olajšati obstoječi trdni odnosi glede na to, da je Džibuti ključni element v boju proti terorizmu in nasploh v tej regiji ter da so v tej državi nameščene vojaške baze;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo vladi Džibutija, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, Arabski ligi, Organizaciji islamskega sodelovanja, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo vladi Džibutija, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, Arabski ligi, Organizaciji islamskega sodelovanja, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP–EU.

---

(1)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 102.

(2)  UL C 14, 19.1.1998, str. 207.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Razmere v Nigeriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o razmerah v Nigeriji (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (1), z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (2), z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki (3) in z dne 15. marca 2012 o razmerah v Nigeriji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (1), z dne 11. decembra 2012 o strategiji digitalne svobode v zunanji politiki EU (2), z dne 5. julija 2012 o nasilju nad lezbijkami ter pravicah lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interseksualnih oseb v Afriki (3) in z dne 15. marca 2012 o razmerah v Nigeriji (4),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 22. januarja 2012 o bombnih napadih v mestu Kano, z dne 11. marca 2013 o usmrtitvah talcev, z dne 2. junija 2013 o osnutku zakona, ki kriminalizira istospolne poroke in zveze ter z dne 25. junija 2013 o izvrševanju smrtne kazni v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 22. januarja 2012 o bombnih napadih v mestu Kano, z dne 11. marca 2013 o usmrtitvah talcev, z dne 2. junija 2013 o osnutku zakona, ki kriminalizira istospolne poroke in zveze ter z dne 25. junija 2013 o izvrševanju smrtne kazni v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju dialoga med EU in Nigerijo o človekovih pravicah, ki je potekal marca 2013 v Abuji, in ministrskega srečanja med Nigerijo in EU z dne 16. maja 2013 v Bruslju, na katerem je bilo ugotovljeno, da je treba protiteroristične ukrepe smiselno uravnovesiti z izgubo civilnih življenj in uničenjem javne infrastrukture, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dialoga med EU in Nigerijo o človekovih pravicah, ki je potekal marca 2013 v Abuji, in ministrskega srečanja med Nigerijo in EU z dne 16. maja 2013 v Bruslju, na katerem je bilo ugotovljeno, da je treba protiteroristične ukrepe smiselno uravnovesiti z izgubo civilnih življenj in uničenjem javne infrastrukture,

| — | ob upoštevanju resolucije o razmerah v Nigeriji, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju maja 2013 v Horsensu na Danskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o razmerah v Nigeriji, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela na srečanju maja 2013 v Horsensu na Danskem,

| — | ob upoštevanju smernic Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic LGBT (lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic LGBT (lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev),

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000 ter njegovih sprememb iz leta 2005 in 2010 (slednje je Nigerija ratificirala 27. septembra 2010), in zlasti členov 8 in 9 tega sporazuma, ki se nanašata na politični dialog ter človekove pravice, demokracijo in pravno državo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000 ter njegovih sprememb iz leta 2005 in 2010 (slednje je Nigerija ratificirala 27. septembra 2010), in zlasti členov 8 in 9 tega sporazuma, ki se nanašata na politični dialog ter človekove pravice, demokracijo in pravno državo,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 16. maja 2013 o nadaljevanju nasilja in vse slabših varnostnih razmerah na severovzhodu Nigerije in z dne 22. aprila 2013 o velikem številu smrtnih žrtev med civilisti in uničenih domov v Nigeriji zaradi spopadov med vojaškimi silami in uporniško skupino Boko Haram, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 16. maja 2013 o nadaljevanju nasilja in vse slabših varnostnih razmerah na severovzhodu Nigerije in z dne 22. aprila 2013 o velikem številu smrtnih žrtev med civilisti in uničenih domov v Nigeriji zaradi spopadov med vojaškimi silami in uporniško skupino Boko Haram,

| — | ob upoštevanju izjav visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 3. maja 2013 v odgovor na nasilne spopade aprila 2013, s katero je varnostne agente v Nigeriji spomnila, naj spoštujejo človekove pravice in se izogibajo pretirani uporabi sile pri svojih operacijah, ter z dne 17. maja 2013 o morebitni obtožbi članov skupine Boko Haram zaradi vojnih zločinov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice Navi Pillay z dne 3. maja 2013 v odgovor na nasilne spopade aprila 2013, s katero je varnostne agente v Nigeriji spomnila, naj spoštujejo človekove pravice in se izogibajo pretirani uporabi sile pri svojih operacijah, ter z dne 17. maja 2013 o morebitni obtožbi članov skupine Boko Haram zaradi vojnih zločinov,

| — | ob upoštevanju izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 27. decembra 2011 o napadih, ki jih v Nigeriji izvaja teroristična sekta Boko Haram, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave varnostnega sveta Združenih narodov z dne 27. decembra 2011 o napadih, ki jih v Nigeriji izvaja teroristična sekta Boko Haram,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupne držav G8 z dne 12. aprila 2012 o nadaljevanju nasilja v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupne držav G8 z dne 12. aprila 2012 o nadaljevanju nasilja v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju konvencije Afriške unije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Nigerija ratificirala 16. maja 2003, in dodatnega protokola k tej konvenciji, ki ga je ratificirala 22. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Afriške unije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Nigerija ratificirala 16. maja 2003, in dodatnega protokola k tej konvenciji, ki ga je ratificirala 22. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je 14. julija 2012 dal komisar Afriške unije za mir in varnost Lamamra Ramtane in v kateri je obsodil dejanja in kršitve človekovih pravic, ki jih izvaja skupina Boko Haram, ter mednarodno skupnost pozval, naj Nigeriji pomaga, da se upre tej teroristični sekti, in poudaril, kako ta sekta ogroža regionalno in mednarodno varnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je 14. julija 2012 dal komisar Afriške unije za mir in varnost Lamamra Ramtane in v kateri je obsodil dejanja in kršitve človekovih pravic, ki jih izvaja skupina Boko Haram, ter mednarodno skupnost pozval, naj Nigeriji pomaga, da se upre tej teroristični sekti, in poudaril, kako ta sekta ogroža regionalno in mednarodno varnost,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja predsednikov držav in vlad Gvinejskega zaliva o pomorski varnosti in zaščiti, ki je 24. junija 2013 potekalo v Yaoundeju (Kamerun), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja predsednikov držav in vlad Gvinejskega zaliva o pomorski varnosti in zaščiti, ki je 24. junija 2013 potekalo v Yaoundeju (Kamerun),

| — | ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, sprejete 29. maja 1999, zlasti določb iz poglavja IV o varstvu človekovih pravic, vključno s pravico do življenja, pravico do pravičnega sojenja, spoštovanjem človekovega dostojanstva, in o varstvu svobode izražanja, svobode tiska, svobode misli, vesti in veroizpovedi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, sprejete 29. maja 1999, zlasti določb iz poglavja IV o varstvu človekovih pravic, vključno s pravico do življenja, pravico do pravičnega sojenja, spoštovanjem človekovega dostojanstva, in o varstvu svobode izražanja, svobode tiska, svobode misli, vesti in veroizpovedi,

| — | ob upoštevanju člena 3 Ženevske konvencije, ki jo je Nigerija ratificirala 20. junija 1961, in Protokola II k tej konvenciji, ki ga je ratificirala 10. oktobra 1988, s katerima se je oblikovalo mednarodno pravo v zvezi z nemednarodnimi oboroženimi spopadi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Ženevske konvencije, ki jo je Nigerija ratificirala 20. junija 1961, in Protokola II k tej konvenciji, ki ga je ratificirala 10. oktobra 1988, s katerima se je oblikovalo mednarodno pravo v zvezi z nemednarodnimi oboroženimi spopadi,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je nigerijski predsednik Goodluck Jonathan 14. in 15. maja 2013 zaradi dejanj skupine Boko Haram razglasil izredno stanje v zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa in mobiliziral dodatne vojaške sile; |
| --- | --- |

A.

ker je nigerijski predsednik Goodluck Jonathan 14. in 15. maja 2013 zaradi dejanj skupine Boko Haram razglasil izredno stanje v zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa in mobiliziral dodatne vojaške sile;

| B. | ker je bilo mesto Baga aprila 2013 uničeno v spopadih med nigerijsko vojsko in skrajneži skupine Boko Haram, v katerih je bilo po podatkih lokalnih voditeljev uničenih več tisoč domov in ki so terjala več sto smrtnih žrtev med civilisti; ker bo komisija za človekove pravice v Nigeriji do konca julija zaključila neodvisno preiskavo pobojev v mestu Bagi; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo mesto Baga aprila 2013 uničeno v spopadih med nigerijsko vojsko in skrajneži skupine Boko Haram, v katerih je bilo po podatkih lokalnih voditeljev uničenih več tisoč domov in ki so terjala več sto smrtnih žrtev med civilisti; ker bo komisija za človekove pravice v Nigeriji do konca julija zaključila neodvisno preiskavo pobojev v mestu Bagi;

| C. | ker je zvezna vlada skupino Boko Haram uvrstila v okvir zakona o preprečevanju terorizma iz leta 2011, da bi omogočila pregon vsakega posameznika, ki je povezan s to skupino ali jo podpira; |
| --- | --- |

C.

ker je zvezna vlada skupino Boko Haram uvrstila v okvir zakona o preprečevanju terorizma iz leta 2011, da bi omogočila pregon vsakega posameznika, ki je povezan s to skupino ali jo podpira;

| D. | ker je skupina Boko Haram odgovorna za 4 000 smrtnih žrtev od leta 2009; ker je bilo doslej ubitih več kot 700 Nigerijcev v več kot 800 napadih, povezanih s skupino Boko Haram, ki so jo Združene države Amerike v nedavnem poročilu uvrstile na drugo mesto med terorističnimi skupinami, ki so povzročile največ smrtnih žrtev v svetu; ker povezava med terorističnima skupinama Boko Haram in Aqim (Al Kajda v islamskem Magrebu) zelo ogroža mir in varnost na razširjenem območju Sahela in na splošno v zahodni Afriki; ker skupina Boko Haram še vedno napada državne uradnike in uradnike za varnost, tako kot v napadih na zaporniško poslopje v Bami 7. maja 2013, v katerih je bilo ubitih približno 55 ljudi, približno 105 zapornikov pa izpuščenih; |
| --- | --- |

D.

ker je skupina Boko Haram odgovorna za 4 000 smrtnih žrtev od leta 2009; ker je bilo doslej ubitih več kot 700 Nigerijcev v več kot 800 napadih, povezanih s skupino Boko Haram, ki so jo Združene države Amerike v nedavnem poročilu uvrstile na drugo mesto med terorističnimi skupinami, ki so povzročile največ smrtnih žrtev v svetu; ker povezava med terorističnima skupinama Boko Haram in Aqim (Al Kajda v islamskem Magrebu) zelo ogroža mir in varnost na razširjenem območju Sahela in na splošno v zahodni Afriki; ker skupina Boko Haram še vedno napada državne uradnike in uradnike za varnost, tako kot v napadih na zaporniško poslopje v Bami 7. maja 2013, v katerih je bilo ubitih približno 55 ljudi, približno 105 zapornikov pa izpuščenih;

| E. | ker so organizacije Human Rights Watch, Amnesty International in Freedom House ter druge organizacije na področju človekovih pravic potrdile, da je skupina Boko Haram sodelovala v napadih na policijske postaje, vojaške objekte, cerkve, šole, kmetije in banke; ker je ta skupina svoje napade razširila tudi na civiliste, in sicer je 16. in 17. junija 2013 izvedla napada na dve srednji šoli v zveznih državah Borno in Yobe, v katerih je bilo ubitih 16 učencev in dva učitelja; ker je bilo več tisoč šolarjev zaradi teh napadov prikrajšanih za formalno izobrazbo; ker je zaradi groženj za civiliste 19 000 kmetov zapustilo svoje kmetije in pridelek, kar je povzročilo izgube v kmetijski proizvodnji in prispevalo k pomanjkanju hrane; |
| --- | --- |

E.

ker so organizacije Human Rights Watch, Amnesty International in Freedom House ter druge organizacije na področju človekovih pravic potrdile, da je skupina Boko Haram sodelovala v napadih na policijske postaje, vojaške objekte, cerkve, šole, kmetije in banke; ker je ta skupina svoje napade razširila tudi na civiliste, in sicer je 16. in 17. junija 2013 izvedla napada na dve srednji šoli v zveznih državah Borno in Yobe, v katerih je bilo ubitih 16 učencev in dva učitelja; ker je bilo več tisoč šolarjev zaradi teh napadov prikrajšanih za formalno izobrazbo; ker je zaradi groženj za civiliste 19 000 kmetov zapustilo svoje kmetije in pridelek, kar je povzročilo izgube v kmetijski proizvodnji in prispevalo k pomanjkanju hrane;

| F. | ker je vse bolj zaskrbljujoče, da se je skupina Boko Haram v okviru svojih nasilnih gverilskih akcij odločila tudi ugrabiti ženske in otroke; ker so bili v Nigeriji ugrabljeni, napadeni in ubiti tudi tuji delavci; |
| --- | --- |

F.

ker je vse bolj zaskrbljujoče, da se je skupina Boko Haram v okviru svojih nasilnih gverilskih akcij odločila tudi ugrabiti ženske in otroke; ker so bili v Nigeriji ugrabljeni, napadeni in ubiti tudi tuji delavci;

| G. | ker urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce opozarja na begunsko krizo; ker je v zadnjih tednih v Niger prispelo približno 6000 Nigerijcev, približno 3000 Nigerijcev pa je med 11. in 13. junijem 2013 prečkalo mejo s Kamerunom; ker begunci prečkajo tudi meje s Čadom; ker razseljeno prebivalstvo dodatno obremenjuje že tako skromne lokalne zaloge hrane in vodne vire, zlasti v Nigru, kjer ob neustrezni prehranski varnosti zaradi večletne suše komaj shajajo; ker nobena sosednja država ni zmožna sprejeti vseh ljudi, ki se utegnejo razseliti, če bo množično nasilje povzročilo popolno humanitarno katastrofo; |
| --- | --- |

G.

ker urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce opozarja na begunsko krizo; ker je v zadnjih tednih v Niger prispelo približno 6000 Nigerijcev, približno 3000 Nigerijcev pa je med 11. in 13. junijem 2013 prečkalo mejo s Kamerunom; ker begunci prečkajo tudi meje s Čadom; ker razseljeno prebivalstvo dodatno obremenjuje že tako skromne lokalne zaloge hrane in vodne vire, zlasti v Nigru, kjer ob neustrezni prehranski varnosti zaradi večletne suše komaj shajajo; ker nobena sosednja država ni zmožna sprejeti vseh ljudi, ki se utegnejo razseliti, če bo množično nasilje povzročilo popolno humanitarno katastrofo;

| H. | ker skupina Boko Haram še vedno napada pripadnike krščanske vere, zmerne muslimane in druge verske skupine in jih preganja s severa države, kjer prevladuje muslimansko prebivalstvo; |
| --- | --- |

H.

ker skupina Boko Haram še vedno napada pripadnike krščanske vere, zmerne muslimane in druge verske skupine in jih preganja s severa države, kjer prevladuje muslimansko prebivalstvo;

| I. | ker sta nigerijska policija in vojska v odzivu na nasilje skupine Boko Haram prijeli številne domnevne člane te skupine, zlasti mlade moške iz vasi na severu države, in izvedli zunajsodne usmrtitve teh članov; ker so bili mnogi pridržani v samici brez obtožnice ali sojenja, v nekaterih primerih v nečloveških razmerah, in ker so nekatere fizično zlorabljali, nekateri so izginili ali v zaporu umrli; ker so nigerijska vlada in pripadniki vojske posredovali nezanesljive ocene o civilnih žrtvah in poškodovanih domovih; ker organizaciji Human Rights Watch in Freedom House ter druge organizacije na področju človekovih pravic navajajo, da so protinapadi nigerijskih sil vse bolj brutalni in neselektivni, nasilje med skupinama pa ima nesorazmerno velike posledice za civiliste; |
| --- | --- |

I.

ker sta nigerijska policija in vojska v odzivu na nasilje skupine Boko Haram prijeli številne domnevne člane te skupine, zlasti mlade moške iz vasi na severu države, in izvedli zunajsodne usmrtitve teh članov; ker so bili mnogi pridržani v samici brez obtožnice ali sojenja, v nekaterih primerih v nečloveških razmerah, in ker so nekatere fizično zlorabljali, nekateri so izginili ali v zaporu umrli; ker so nigerijska vlada in pripadniki vojske posredovali nezanesljive ocene o civilnih žrtvah in poškodovanih domovih; ker organizaciji Human Rights Watch in Freedom House ter druge organizacije na področju človekovih pravic navajajo, da so protinapadi nigerijskih sil vse bolj brutalni in neselektivni, nasilje med skupinama pa ima nesorazmerno velike posledice za civiliste;

| J. | ker grožnje z aretacijami, ustrahovanja in grožnje s smrtjo proti tistim, ki o teh dogodkih poročajo kritično do nigerijskih oblasti, spodkopavajo svobodo izražanja in svobodo tiska; ker je tudi skupina Boko Haram večkrat grozila, da bo napadla medijske hiše, ki bodo o njej negativno poročale; |
| --- | --- |

J.

ker grožnje z aretacijami, ustrahovanja in grožnje s smrtjo proti tistim, ki o teh dogodkih poročajo kritično do nigerijskih oblasti, spodkopavajo svobodo izražanja in svobodo tiska; ker je tudi skupina Boko Haram večkrat grozila, da bo napadla medijske hiše, ki bodo o njej negativno poročale;

| K. | ker agencije za pomoč, novinarji in poročevalci zaradi razglašenega izrednega stanja nimajo več dostopa do velikega dela zveznih držav na severovzhodu Nigerije; ker je vlada ustavila izvajanje storitev mobilne telefonije na številnih območjih, da bi skrajnežem onemogočila komuniciranje; |
| --- | --- |

K.

ker agencije za pomoč, novinarji in poročevalci zaradi razglašenega izrednega stanja nimajo več dostopa do velikega dela zveznih držav na severovzhodu Nigerije; ker je vlada ustavila izvajanje storitev mobilne telefonije na številnih območjih, da bi skrajnežem onemogočila komuniciranje;

| L. | ker je nigerijska vlada nedavno prekinila svoj sedemletni moratorij za smrtno kazen, ko je v zvezni državi Edo usmrtila štiri zapornike, ki so bili obsojeni, ko je Nigerijo še vodila vojaška diktatura; ker je 26. junija 2013 posebni poročevalec ZN za zunajsodne, hitre ali samovoljne usmrtitve Christof Heyns pozval nigerijske oblasti, naj zaustavijo bližnjo usmrtitev petega zapornika; ker je bilo leta 2012 glede na poročila organizacij o človekovih pravicah v Nigeriji 56 ljudi obsojenih na smrt in ker naj bi še približno 1 000 ljudi v zaporih v državi čakalo na smrt; |
| --- | --- |

L.

ker je nigerijska vlada nedavno prekinila svoj sedemletni moratorij za smrtno kazen, ko je v zvezni državi Edo usmrtila štiri zapornike, ki so bili obsojeni, ko je Nigerijo še vodila vojaška diktatura; ker je 26. junija 2013 posebni poročevalec ZN za zunajsodne, hitre ali samovoljne usmrtitve Christof Heyns pozval nigerijske oblasti, naj zaustavijo bližnjo usmrtitev petega zapornika; ker je bilo leta 2012 glede na poročila organizacij o človekovih pravicah v Nigeriji 56 ljudi obsojenih na smrt in ker naj bi še približno 1 000 ljudi v zaporih v državi čakalo na smrt;

| M. | ker je nigerijski predstavniški dom 30. maja 2013 sprejel osnutek zakona o prepovedi istospolne zakonske zveze, ki uvaja 14-letno zaporno kazen za vse, ki se poročijo ali so že poročeni z ljudmi istega spola, kar ne velja le za Nigerijce, ampak tudi za turiste, tuje delavce in diplomate, ter 10-letno zaporno kazen za registracijo ali delovanje družbenih mrež ali nevladnih organizacij, ki podpirajo človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; |
| --- | --- |

M.

ker je nigerijski predstavniški dom 30. maja 2013 sprejel osnutek zakona o prepovedi istospolne zakonske zveze, ki uvaja 14-letno zaporno kazen za vse, ki se poročijo ali so že poročeni z ljudmi istega spola, kar ne velja le za Nigerijce, ampak tudi za turiste, tuje delavce in diplomate, ter 10-letno zaporno kazen za registracijo ali delovanje družbenih mrež ali nevladnih organizacij, ki podpirajo človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev;

| N. | ker so težave v Nigeriji države posledica pomanjkljivega gospodarskega razvoja, napetosti pa so se zakoreninile v desetletjih sovraštva med domorodnimi skupinami, zlasti kristjani in animisti, ki s priseljenci in koloni z muslimanskega severa, ki govorijo havško, tekmujejo za nadzor nad rodovitnimi kmetijskimi zemljišči; ker se spopadi zaostrujejo zaradi podnebnih sprememb in širjenja puščave; ker stopnjevanje oboroženih spopadov in nadaljevanje gospodarskih težav še spodbujajo ekstremizem, vključno z manipuliranjem in novačenjem islamskih skrajnih skupin, kot je Boko Haram; |
| --- | --- |

N.

ker so težave v Nigeriji države posledica pomanjkljivega gospodarskega razvoja, napetosti pa so se zakoreninile v desetletjih sovraštva med domorodnimi skupinami, zlasti kristjani in animisti, ki s priseljenci in koloni z muslimanskega severa, ki govorijo havško, tekmujejo za nadzor nad rodovitnimi kmetijskimi zemljišči; ker se spopadi zaostrujejo zaradi podnebnih sprememb in širjenja puščave; ker stopnjevanje oboroženih spopadov in nadaljevanje gospodarskih težav še spodbujajo ekstremizem, vključno z manipuliranjem in novačenjem islamskih skrajnih skupin, kot je Boko Haram;

| O. | ker je EU največja nigerijska finančna donatorica; ker sta 12. novembra 2009 Komisija in zvezna vlada Nigerije podpisali državni strateški dokument in nacionalni okvirni program za obdobje 2008–2013 med Evropsko skupnostjo in Nigerijo, v skladu s katerima bo EU financirala projekte, ki med drugim delujejo za mir, varnost in človekove pravice; ker je v tem obdobju pomoč EU Nigeriji znašala 700 milijonov EUR, od česar je bil del namenjen za obvladovanje vse težjih varnostnih razmer na severu Nigerije; |
| --- | --- |

O.

ker je EU največja nigerijska finančna donatorica; ker sta 12. novembra 2009 Komisija in zvezna vlada Nigerije podpisali državni strateški dokument in nacionalni okvirni program za obdobje 2008–2013 med Evropsko skupnostjo in Nigerijo, v skladu s katerima bo EU financirala projekte, ki med drugim delujejo za mir, varnost in človekove pravice; ker je v tem obdobju pomoč EU Nigeriji znašala 700 milijonov EUR, od česar je bil del namenjen za obvladovanje vse težjih varnostnih razmer na severu Nigerije;

| P. | ker EU v skladu s členoma 8 in 9 spremenjenega sporazuma iz Cotonouja vodi reden politični dialog z Nigerijo o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, vključno z vprašanji etnične, verske in rasne diskriminacije; |
| --- | --- |

P.

ker EU v skladu s členoma 8 in 9 spremenjenega sporazuma iz Cotonouja vodi reden politični dialog z Nigerijo o človekovih pravicah in demokratičnih načelih, vključno z vprašanji etnične, verske in rasne diskriminacije;

| Q. | ker je visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay opozorila, da so napadi Boko Harama lahko zločini proti človečnosti; ker je tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča Fatu Bensuda julija 2012 obiskala Abujo in ker je njen urad novembra 2012 objavil poročilo, kjer navaja, da obstaja utemeljen sum, da je skupina Boko Haram zakrivila dejanja, ki spadajo med zločine proti človečnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker je visoka komisarka ZN za človekove pravice Navi Pillay opozorila, da so napadi Boko Harama lahko zločini proti človečnosti; ker je tožilka Mednarodnega kazenskega sodišča Fatu Bensuda julija 2012 obiskala Abujo in ker je njen urad novembra 2012 objavil poročilo, kjer navaja, da obstaja utemeljen sum, da je skupina Boko Haram zakrivila dejanja, ki spadajo med zločine proti človečnosti;

| R. | ker kljub temu, da je Nigerija med največjimi svetovnimi proizvajalkami nafte, približno 60 % prebivalstva živi z manj kot dolarjem na dan; ker bi mirna rešitev spopadov pomenila pravičen dostop do virov in pravično delitev prihodkov prek državnega proračuna; |
| --- | --- |

R.

ker kljub temu, da je Nigerija med največjimi svetovnimi proizvajalkami nafte, približno 60 % prebivalstva živi z manj kot dolarjem na dan; ker bi mirna rešitev spopadov pomenila pravičen dostop do virov in pravično delitev prihodkov prek državnega proračuna;

| 1. | močno obsoja stopnjevanje nasilja, ki ga izvaja Boko Haram, in tragično izgubo nedolžnih življenj na prizadetih območjih v Nigeriji, ter izraža sočutje z žalujočimi in ranjenimi; izraža zaskrbljenost zaradi sedanjih napetosti, kjer so cele skupnosti hkrati storilci in žrtve; |
| --- | --- |

1.

močno obsoja stopnjevanje nasilja, ki ga izvaja Boko Haram, in tragično izgubo nedolžnih življenj na prizadetih območjih v Nigeriji, ter izraža sočutje z žalujočimi in ranjenimi; izraža zaskrbljenost zaradi sedanjih napetosti, kjer so cele skupnosti hkrati storilci in žrtve;

| 2. | poziva nigerijsko vlado, naj varuje in zaščiti svoje prebivalstvo pred nasiljem Boko Harama ter naj se vzdrži nadaljnjih napadov ali povračilnih ubojev, hkrati pa naj izpolnjuje svoje obveznosti v skladu z mednarodno priznanimi standardi človekovih pravic ter deluje v skladu s pravili pravne države; |
| --- | --- |

2.

poziva nigerijsko vlado, naj varuje in zaščiti svoje prebivalstvo pred nasiljem Boko Harama ter naj se vzdrži nadaljnjih napadov ali povračilnih ubojev, hkrati pa naj izpolnjuje svoje obveznosti v skladu z mednarodno priznanimi standardi človekovih pravic ter deluje v skladu s pravili pravne države;

| 3. | obsoja nigerijsko vojsko zaradi pretirane uporabe sil v spopadih z Boko Haramom, zlasti v napadih na Bago 16. in 17. aprila 2013; |
| --- | --- |

3.

obsoja nigerijsko vojsko zaradi pretirane uporabe sil v spopadih z Boko Haramom, zlasti v napadih na Bago 16. in 17. aprila 2013;

| 4. | poziva vlado in poddržavne akterje, naj postavijo omejitve in iščejo mirne načine za premostitev razlik med verskimi in etničnimi skupinami v Nigeriji; v zvezi s tem poudarja velik pomen delovanja, neodvisnosti, nepristranskosti in dostopnosti sodnega sistema, zlasti med oboroženimi spopadi, da se preneha nekaznovanost, spodbuja spoštovanje pravil pravne države ter ščitijo temeljne pravice prebivalstva; |
| --- | --- |

4.

poziva vlado in poddržavne akterje, naj postavijo omejitve in iščejo mirne načine za premostitev razlik med verskimi in etničnimi skupinami v Nigeriji; v zvezi s tem poudarja velik pomen delovanja, neodvisnosti, nepristranskosti in dostopnosti sodnega sistema, zlasti med oboroženimi spopadi, da se preneha nekaznovanost, spodbuja spoštovanje pravil pravne države ter ščitijo temeljne pravice prebivalstva;

| 5. | poziva nigerijsko vlado, naj prepreči nadaljnje stopnjevanje spopadov, zlasti naj nameni posebno pozornost varnosti in dobrobiti civilistov, ter poudarja, da imata uničenje in škoda, nastala med spopadi na hišah, javni infrastrukturi in rodovitni zemlji, pogubne posledice za prebivalstvo; |
| --- | --- |

5.

poziva nigerijsko vlado, naj prepreči nadaljnje stopnjevanje spopadov, zlasti naj nameni posebno pozornost varnosti in dobrobiti civilistov, ter poudarja, da imata uničenje in škoda, nastala med spopadi na hišah, javni infrastrukturi in rodovitni zemlji, pogubne posledice za prebivalstvo;

| 6. | poziva nigerijsko vlado in Boko Haram, naj priznata in spoštujeta svobodo tiska in medijev ter naj novinarjem in reporterjem omogočila dostop do bojnih črt, saj imajo lahko tisk in mediji pomembno vlogo v krepitvi odgovornosti in poročanju o kršenju človekovih pravic |
| --- | --- |

6.

poziva nigerijsko vlado in Boko Haram, naj priznata in spoštujeta svobodo tiska in medijev ter naj novinarjem in reporterjem omogočila dostop do bojnih črt, saj imajo lahko tisk in mediji pomembno vlogo v krepitvi odgovornosti in poročanju o kršenju človekovih pravic

| 7. | obsoja dejstvo, da so nigerijske oblasti usmrtile Daniela Nsoforja za kazniva dejanja, ki jih je zakrivil, preden je bil star 18 let; priporoča, naj oblasti sprejmejo ukrepe za izvajanje konvencije ZN o otrokovih pravicah ter končnih ugotovitev o Nigeriji iz leta 2010, zlasti naj zagotovijo, da bo opredelitev otrok v domači zakonodaji in na državni ravni v popolnem skladu s tisto v Konvenciji ZN o otrokovih pravicah, naj pregleda sodne spise vseh zapornikov, ki čakajo na smrtno kazen za zločine, zakrivljene pred 18. letom starosti, ter naj v domači zakonodaji prekliče smrtno kazen za vse zapornike, mlajše od 18 let; |
| --- | --- |

7.

obsoja dejstvo, da so nigerijske oblasti usmrtile Daniela Nsoforja za kazniva dejanja, ki jih je zakrivil, preden je bil star 18 let; priporoča, naj oblasti sprejmejo ukrepe za izvajanje konvencije ZN o otrokovih pravicah ter končnih ugotovitev o Nigeriji iz leta 2010, zlasti naj zagotovijo, da bo opredelitev otrok v domači zakonodaji in na državni ravni v popolnem skladu s tisto v Konvenciji ZN o otrokovih pravicah, naj pregleda sodne spise vseh zapornikov, ki čakajo na smrtno kazen za zločine, zakrivljene pred 18. letom starosti, ter naj v domači zakonodaji prekliče smrtno kazen za vse zapornike, mlajše od 18 let;

| 8. | ostro obsoja usmrtitev štirih zapornikov v Nigeriji junija 2013; poziva nigerijske oblasti, naj spoštujejo svoje nedavne zaveze, kot je navedeno v okvirnem dialogu med EU in Nigerijo o človekovih pravicah, naj de facto ohranijo moratorij za smrtno kazen, ter poziva državo, naj s spremembo zakonodaje ukine smrtno kazen; |
| --- | --- |

8.

ostro obsoja usmrtitev štirih zapornikov v Nigeriji junija 2013; poziva nigerijske oblasti, naj spoštujejo svoje nedavne zaveze, kot je navedeno v okvirnem dialogu med EU in Nigerijo o človekovih pravicah, naj de facto ohranijo moratorij za smrtno kazen, ter poziva državo, naj s spremembo zakonodaje ukine smrtno kazen;

| 9. | poziva nigerijske oblasti, naj s podporo Evropske komisije in Unicefa okrepi prizadevanja za reformo v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, zlasti v zvezi s pravičnostjo do otrok in sistemom za registracijo rojstev; priporoča, naj Nigerija nadaljuje in okrepi svoja prizadevanja za zagotavljanje svobodne in obvezne registracije rojstev vseh otrok ter naj spodbuja osveščenost o pomenu registracije rojstev ter obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

9.

poziva nigerijske oblasti, naj s podporo Evropske komisije in Unicefa okrepi prizadevanja za reformo v skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, zlasti v zvezi s pravičnostjo do otrok in sistemom za registracijo rojstev; priporoča, naj Nigerija nadaljuje in okrepi svoja prizadevanja za zagotavljanje svobodne in obvezne registracije rojstev vseh otrok ter naj spodbuja osveščenost o pomenu registracije rojstev ter obstoječe zakonodaje;

| 10. | priznava, da je mobilna telefonija pomembno sredstvo za komunikacijo med privrženci oboroženih skupin, vendar poziva nigerijsko vlado, naj ne blokira celotnega telefonskega omrežja, saj to onemogoča komunikacijo med vsemi državljani; |
| --- | --- |

10.

priznava, da je mobilna telefonija pomembno sredstvo za komunikacijo med privrženci oboroženih skupin, vendar poziva nigerijsko vlado, naj ne blokira celotnega telefonskega omrežja, saj to onemogoča komunikacijo med vsemi državljani;

| 11. | poudarja pomen regionalnega sodelovanja za reševanje grožnje, ki jo predstavlja povezava med skupino Boko Haram in organizacijo AQMI (Al Kaida v islamskem Magrebu); spodbuja države v tej regiji, naj okrepijo medsebojno sodelovanje, tudi z državami Sahela, da preprečijo povezovanje med Boko Haramom, AQIM in Gibanjem za enotnost in džihad v zahodni Afriki; poziva institucije EU, države članice, OZN, Afriško unijo in Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav, naj nudijo podporo tem prizadevanjem v tej regiji, ter naj se spoprimejo z grožnjami, ki jih predstavlja terorizem, širjenje lahkega orožja in čezmejni kriminal; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen regionalnega sodelovanja za reševanje grožnje, ki jo predstavlja povezava med skupino Boko Haram in organizacijo AQMI (Al Kaida v islamskem Magrebu); spodbuja države v tej regiji, naj okrepijo medsebojno sodelovanje, tudi z državami Sahela, da preprečijo povezovanje med Boko Haramom, AQIM in Gibanjem za enotnost in džihad v zahodni Afriki; poziva institucije EU, države članice, OZN, Afriško unijo in Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav, naj nudijo podporo tem prizadevanjem v tej regiji, ter naj se spoprimejo z grožnjami, ki jih predstavlja terorizem, širjenje lahkega orožja in čezmejni kriminal;

| 12. | z zaskrbljenostjo opaža, da narašča nevarnost piratstva iz Gvinejskega zaliva ter da je vse bolj potrebno bolj usklajeno ukrepanje; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja v tej regiji za spopadanje z izzivi piratstva, dogovorjena na vrhunskem srečanju predsednikov držav in vlad držav Gvinejskega zaliva o pomorski varnosti in zaščiti, ki je 24. junija 2013 potekalo v Yaoundeju (Kamerun), |
| --- | --- |

12.

z zaskrbljenostjo opaža, da narašča nevarnost piratstva iz Gvinejskega zaliva ter da je vse bolj potrebno bolj usklajeno ukrepanje; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja v tej regiji za spopadanje z izzivi piratstva, dogovorjena na vrhunskem srečanju predsednikov držav in vlad držav Gvinejskega zaliva o pomorski varnosti in zaščiti, ki je 24. junija 2013 potekalo v Yaoundeju (Kamerun),

| 13. | poziva, naj se bolj temeljito preučijo glavni vzroki za spopade, tudi socialne, gospodarske in etnične napetosti, ter se preprečijo presplošne in preveč preproste razlage, ki temeljijo le na veri, saj ne morejo biti podlaga za dolgoročno in trajno rešitev težav te regije; poziva nigerijsko vlado, naj skuša najti mirno rešitev z obravnavo temeljnih razlogov za spopade ter naj zagotovi pošten dostop do virov, trajnostni razvoj na regijski ravni ter razdelitev prihodkov prek državnega proračuna; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se bolj temeljito preučijo glavni vzroki za spopade, tudi socialne, gospodarske in etnične napetosti, ter se preprečijo presplošne in preveč preproste razlage, ki temeljijo le na veri, saj ne morejo biti podlaga za dolgoročno in trajno rešitev težav te regije; poziva nigerijsko vlado, naj skuša najti mirno rešitev z obravnavo temeljnih razlogov za spopade ter naj zagotovi pošten dostop do virov, trajnostni razvoj na regijski ravni ter razdelitev prihodkov prek državnega proračuna;

| 14. | poziva k neodvisni preiskavi o kršenju človekovih pravic ter naj se v skladu z mednarodnimi standardi pravičnega sojenja krivce privede pred sodišče; |
| --- | --- |

14.

poziva k neodvisni preiskavi o kršenju človekovih pravic ter naj se v skladu z mednarodnimi standardi pravičnega sojenja krivce privede pred sodišče;

| 15. | izraža zaskrbljenost, da bo stopnjevanje spopadov v Nigeriji nadalje zaostrilo begunsko krizo v sosednjih državah Niger in Kamerun; spodbuja uradnike nigerijske vlade, naj se povežejo z vodji sosednjih držav za usklajeno reševanje težav zaradi dotoka beguncev; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost, da bo stopnjevanje spopadov v Nigeriji nadalje zaostrilo begunsko krizo v sosednjih državah Niger in Kamerun; spodbuja uradnike nigerijske vlade, naj se povežejo z vodji sosednjih držav za usklajeno reševanje težav zaradi dotoka beguncev;

| 16. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico Catherine Ashton, naj nigerijsko vlado pozove k spoštovanju človekovih pravic pri njenih protiterorističnih operacijah; izraža svojo pripravljenost, da skrbno spremlja razmer v Nigeriji, ter v primeru nespoštovanja sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovih členov 8 in 9, predlaga omejevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj spremlja razvoj dogajanja; |
| --- | --- |

16.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico Catherine Ashton, naj nigerijsko vlado pozove k spoštovanju človekovih pravic pri njenih protiterorističnih operacijah; izraža svojo pripravljenost, da skrbno spremlja razmer v Nigeriji, ter v primeru nespoštovanja sporazuma iz Cotonouja, zlasti njegovih členov 8 in 9, predlaga omejevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj spremlja razvoj dogajanja;

| 17. | zelo obžaluje sprejem osnutka zakona o prepovedi istospolne zakonske zveze, ki v razred kaznivih dejanj uvršča istospolno zvezo, podpiranje pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ustvarjanje gejem prijaznega okolja ali izkazovanje čustev med dvema človekoma istega spola; poziva predsednika Nigerije, naj zato ne podpiše zakona, ki ga je sprejel predstavniški dom in s katerim bi lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce, nigerijske ali tuje državljane, izpostavili nevarnosti nasilja in zapora; |
| --- | --- |

17.

zelo obžaluje sprejem osnutka zakona o prepovedi istospolne zakonske zveze, ki v razred kaznivih dejanj uvršča istospolno zvezo, podpiranje pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ustvarjanje gejem prijaznega okolja ali izkazovanje čustev med dvema človekoma istega spola; poziva predsednika Nigerije, naj zato ne podpiše zakona, ki ga je sprejel predstavniški dom in s katerim bi lezbijke, geje, biseksualce in transseksualce, nigerijske ali tuje državljane, izpostavili nevarnosti nasilja in zapora;

| 18. | spodbuja nigerijske oblasti, naj dekriminalizirajo istospolno usmerjenost in naj zaščitijo lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce in varujejo njihove človekove pravice; |
| --- | --- |

18.

spodbuja nigerijske oblasti, naj dekriminalizirajo istospolno usmerjenost in naj zaščitijo lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce in varujejo njihove človekove pravice;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, zvezni vladi Nigerije, institucijam Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, generalnemu sekretarju ZN, generalni skupščini Združenih narodov, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, zvezni vladi Nigerije, institucijam Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, generalnemu sekretarju ZN, generalni skupščini Združenih narodov, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in vseafriškemu parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0470.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0299.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0090.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 2. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Marine Le Pen

Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Marine Le Pen (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Marine Le Pen, ki jo je dne 26. novembra 2012 posredoval minister za pravosodje Republike Francije v zvezi z zahtevo z dne 7. novembra 2012 vodje tožilstva pri višjem sodišču v Lyonu in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Marine Le Pen, ki jo je dne 26. novembra 2012 posredoval minister za pravosodje Republike Francije v zvezi z zahtevo z dne 7. novembra 2012 vodje tožilstva pri višjem sodišču v Lyonu in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. decembra 2012,

| — | po zagovoru poslanca Bruna Gollnischa v imenu Marie Le Pen v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru poslanca Bruna Gollnischa v imenu Marie Le Pen v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju 26. člena ustave Republike Francije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. člena ustave Republike Francije,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0236/2013),

| A. | ker je vodja tožilstva pri Višjem sodišču v Lyonu zahteval odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Marine Le Pen v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je vodja tožilstva pri Višjem sodišču v Lyonu zahteval odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Marine Le Pen v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| C. | ker člen 26 ustave Republike Francije določa, da se proti poslancem francoskega parlamenta ne smejo voditi sodni postopki zaradi mnenj, ki so jih izrazili, ali glasov, ki so jih oddali med opravljanjem svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

C.

ker člen 26 ustave Republike Francije določa, da se proti poslancem francoskega parlamenta ne smejo voditi sodni postopki zaradi mnenj, ki so jih izrazili, ali glasov, ki so jih oddali med opravljanjem svojih dolžnosti;

| D. | ker je Marine Le Pen obtožena spodbujanja sovraštva, diskriminacije ali nasilja zoper skupino ljudi zaradi njihove verske pripadnosti, kaznivega dejanja, ki ga določa francosko pravo, in sicer v členu 24(8), členu 23(1) in členu 42 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 93-3 zakona 82-652 z dne 29. julija 1982, za katerega so kazni določene v odstavkih 8, 10, 11 in 12 člena 24 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 131-26(2) in (3) kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

D.

ker je Marine Le Pen obtožena spodbujanja sovraštva, diskriminacije ali nasilja zoper skupino ljudi zaradi njihove verske pripadnosti, kaznivega dejanja, ki ga določa francosko pravo, in sicer v členu 24(8), členu 23(1) in členu 42 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 93-3 zakona 82-652 z dne 29. julija 1982, za katerega so kazni določene v odstavkih 8, 10, 11 in 12 člena 24 zakona z dne 29. julija 1881 in členu 131-26(2) in (3) kazenskega zakonika;

| E. | ker domnevna dejanja nimajo neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta ali ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi ga izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

E.

ker domnevna dejanja nimajo neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta ali ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi ga izrekla pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| F. | ker obtožba nima nobene zveze s položajem Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker obtožba nima nobene zveze s položajem Marine Le Pen kot poslanke Evropskega parlamenta;

| G. | ker ni razloga za sum, da gre za fumus persecutionis; |
| --- | --- |

G.

ker ni razloga za sum, da gre za fumus persecutionis;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Marine Le Pen; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Marine Le Pen;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ministru za pravosodje Republike Francije in Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ministru za pravosodje Republike Francije in Marine Le Pen.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, ZOdl., str. 195, sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, ZOdl., str. 2391, sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05 , ZOdl., str. II-2849, sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929, sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135; sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565); sodba z dne 17. septembra 2013 v združenih zadevah Gollnisch proti Parlamentu (T-346/11 in T-347/11).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 2. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0890),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 336 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0507/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije z dne 22. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropske unije z dne 22. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 14. junija 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 14. junija 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. junija 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. junija 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0156/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 205, 12.7.2012, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) št. 1023/2013.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Dunajska konvencija o civilni odgovornosti za jedrsko škodo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo z dne 21. maja 1963 ali pristopijo k njemu ter dajo izjavo o uporabi ustreznih notranjih predpisov zakonodaje Unije (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 075/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06206/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06206/2013),

| — | ob upoštevanju Protokola z dne 12. septembra 1997 o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo z dne 21. maja 1963 (06658/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola z dne 12. septembra 1997 o spremembi Dunajske konvencije o civilni odgovornosti za jedrsko škodo z dne 21. maja 1963 (06658/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 81(2) in drugega odstavka točke (a) člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 81(2) in drugega odstavka točke (a) člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0063/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0198/2013),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

Uporaba člena 93 Pogodbe ES *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 075/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0725),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (1),

| — | ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0004/2013),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0180/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V okviru temeljite posodobitve predpisov o državni pomoči bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe, s čimer bi se prispevalo tako k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast kot tudi h konsolidaciji proračuna. Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 je bila kodificirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju. Vendar pa bi bilo treba glede na izkušnje, pridobljene z uporabo navedene uredbe in nedavnim razvojem dogodkov, kot so širitve ter gospodarska in finančna kriza, nekatere vidike uredbe spremeniti
  za namene večje učinkovitosti Komisije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V okviru temeljite posodobitve predpisov o državni pomoči bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe, s čimer bi se prispevalo tako k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast kot tudi h konsolidaciji proračuna. Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 je bila kodificirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju. Vendar pa bi bilo treba glede na izkušnje, pridobljene z uporabo navedene uredbe in nedavnim razvojem dogodkov, kot so širitve ter gospodarska in finančna kriza, nekatere vidike uredbe spremeniti
  za namene večje učinkovitosti Komisije
  .

| (1) | V okviru temeljite posodobitve predpisov o državni pomoči bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe, s čimer bi se prispevalo tako k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast kot tudi h konsolidaciji proračuna. Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 je bila kodificirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju. Vendar pa bi bilo treba glede na izkušnje, pridobljene z uporabo navedene uredbe in nedavnim razvojem dogodkov, kot so širitve ter gospodarska in finančna kriza, nekatere vidike uredbe spremeniti,
  s čimer bi Komisiji omogočili, da na racionaliziran in učinkovit način nadzoruje državno pomoč in njeno izvrševanje
  . |
| --- | --- |

(1)

V okviru temeljite posodobitve predpisov o državni pomoči bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe, s čimer bi se prispevalo tako k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast kot tudi h konsolidaciji proračuna. Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 je bila kodificirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju. Vendar pa bi bilo treba glede na izkušnje, pridobljene z uporabo navedene uredbe in nedavnim razvojem dogodkov, kot so širitve ter gospodarska in finančna kriza, nekatere vidike uredbe spremeniti,
  s čimer bi Komisiji omogočili, da na racionaliziran in učinkovit način nadzoruje državno pomoč in njeno izvrševanje
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Komisija bi se morala osredotočiti na primere državne pomoči, ki bi lahko izkrivljali konkurenco na notranjem trgu. Ta cilj je skladen s sporočilom Komisije z dne 8. maja 2012 o posodobitvi področja državnih pomoči EU, Evropski parlament pa ga je potrdil v resoluciji z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči. To pomeni, da bi se morala Komisija vzdržati sodelovanja pri ukrepih, ki se nanašajo na manjša podjetja in imajo povsem lokalne učinke, zlasti če je glavni cilj navedenih ukrepov uresničevanje socialnih ciljev, ki ne izkrivljajo notranjega trga. Komisiji bi bilo treba zato omogočiti, da lahko zavrne preučevanje takih primerov in zlasti pritožb, ki so ji predloženi, tudi če se vztrajni pritožniki odzovejo na vsak poziv k predložitvi pripomb. Komisija bi vendarle morala preučiti primere, ki ji jih predložijo večkratni pritožniki, in biti zelo previdna, da iz nadzora državne pomoči ne bi izvzela preveč dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Komisija bi se morala osredotočiti na primere državne pomoči, ki bi lahko izkrivljali konkurenco na notranjem trgu. Ta cilj je skladen s sporočilom Komisije z dne 8. maja 2012 o posodobitvi področja državnih pomoči EU, Evropski parlament pa ga je potrdil v resoluciji z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči. To pomeni, da bi se morala Komisija vzdržati sodelovanja pri ukrepih, ki se nanašajo na manjša podjetja in imajo povsem lokalne učinke, zlasti če je glavni cilj navedenih ukrepov uresničevanje socialnih ciljev, ki ne izkrivljajo notranjega trga. Komisiji bi bilo treba zato omogočiti, da lahko zavrne preučevanje takih primerov in zlasti pritožb, ki so ji predloženi, tudi če se vztrajni pritožniki odzovejo na vsak poziv k predložitvi pripomb. Komisija bi vendarle morala preučiti primere, ki ji jih predložijo večkratni pritožniki, in biti zelo previdna, da iz nadzora državne pomoči ne bi izvzela preveč dejavnosti.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Trenutno obstajajo v državah članicah različna tolmačenja glede opredelitve storitev, pri katerih ni dejanskega gospodarskega interesa in pri katerih je ugotovljeno pomanjkanje ponudbe ali povpraševanja, ki ju narekuje trg. Za take storitve se ne bi smela uporabljati pravila o državni pomoči. Nejasen položaj ustvarja težave zlasti za tretji sektor, kjer so nepridobitni ponudniki storitev nepotrebno prikrajšani za pomoč države, ki se boji morebitne pritožbe. Komisija bi morala v okviru posodobitve pravil o državni pomoči pozvati države članice, naj s „preskusom trga“ ocenijo, ali za konkretne storitve na trgu obstaja dejansko povpraševanje ali ponudba, in jim pri tem pomagati. Komisija bi morala ta vidik upoštevati tudi pri ocenjevanju utemeljenosti posamezne pritožbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Trenutno obstajajo v državah članicah različna tolmačenja glede opredelitve storitev, pri katerih ni dejanskega gospodarskega interesa in pri katerih je ugotovljeno pomanjkanje ponudbe ali povpraševanja, ki ju narekuje trg. Za take storitve se ne bi smela uporabljati pravila o državni pomoči. Nejasen položaj ustvarja težave zlasti za tretji sektor, kjer so nepridobitni ponudniki storitev nepotrebno prikrajšani za pomoč države, ki se boji morebitne pritožbe. Komisija bi morala v okviru posodobitve pravil o državni pomoči pozvati države članice, naj s „preskusom trga“ ocenijo, ali za konkretne storitve na trgu obstaja dejansko povpraševanje ali ponudba, in jim pri tem pomagati. Komisija bi morala ta vidik upoštevati tudi pri ocenjevanju utemeljenosti posamezne pritožbe.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | Pravna podlaga za to uredbo, člen 109 PDEU, določa le posvetovanje z Evropskim parlamentom in ne soodločanja, ki se od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe uporablja na drugih področjih povezovanja trgov in gospodarske ureditve. Ta demokratični deficit je nedopusten v zvezi s predlogi, ki se nanašajo na sredstva, s katerimi Komisija nadzira odločitve in ukrepe nacionalnih in lokalnih voljenih organov, zlasti v zvezi z gospodarskimi storitvami splošnega pomena, ki so povezane s temeljnimi pravicami. Ta deficit bi bilo treba odpraviti pri morebitni prihodnji spremembi Pogodbe. Sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo“ predvideva predloge za spremembo Pogodbe do leta 2014. Takšen predlog bi moral vključevati poseben predlog o spremembi člena 109 PDEU, da bi uredbe iz navedenega člena sprejeli v skladu z redni zakonodajnim postopkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

Pravna podlaga za to uredbo, člen 109 PDEU, določa le posvetovanje z Evropskim parlamentom in ne soodločanja, ki se od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe uporablja na drugih področjih povezovanja trgov in gospodarske ureditve. Ta demokratični deficit je nedopusten v zvezi s predlogi, ki se nanašajo na sredstva, s katerimi Komisija nadzira odločitve in ukrepe nacionalnih in lokalnih voljenih organov, zlasti v zvezi z gospodarskimi storitvami splošnega pomena, ki so povezane s temeljnimi pravicami. Ta deficit bi bilo treba odpraviti pri morebitni prihodnji spremembi Pogodbe. Sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo“ predvideva predloge za spremembo Pogodbe do leta 2014. Takšen predlog bi moral vključevati poseben predlog o spremembi člena 109 PDEU, da bi uredbe iz navedenega člena sprejeli v skladu z redni zakonodajnim postopkom.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Za namene ocene združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti v zvezi z novimi ali tehnično zapletenimi ukrepi, ki so predmet podrobne ocene, bi morala biti Komisija pooblaščena, da z enostavnim zahtevkom ali sklepom od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteva predložitev vseh podatkov, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo, zlasti za mala in srednja podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Za namene ocene združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti v zvezi z novimi ali tehnično zapletenimi ukrepi, ki so predmet podrobne ocene, bi morala biti Komisija pooblaščena, da z enostavnim zahtevkom ali sklepom od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteva predložitev vseh podatkov, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo, zlasti za mala in srednja podjetja.

| (3) | Za namene ocene združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti v zvezi z novimi ali tehnično zapletenimi ukrepi, ki so predmet podrobne ocene, bi morala biti Komisija pooblaščena, da z enostavnim zahtevkom ali sklepom od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteva predložitev vseh podatkov, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo, zlasti za mala in srednja podjetja.
  Ta pooblastila že ima pri izvrševanju protimonopolne zakonodaje, zato dejstvo, da jih nima pri izvrševanju zakonodaje o državni pomoči, glede na to, da lahko državna pomoč enako izkrivlja notranji trg kot kršitve členov 101 ali 102 Pogodbe, pomeni anomalijo. |
| --- | --- |

(3)

Za namene ocene združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti v zvezi z novimi ali tehnično zapletenimi ukrepi, ki so predmet podrobne ocene, bi morala biti Komisija pooblaščena, da z enostavnim zahtevkom ali sklepom od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteva predložitev vseh podatkov, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo, zlasti za mala in srednja podjetja.
  Ta pooblastila že ima pri izvrševanju protimonopolne zakonodaje, zato dejstvo, da jih nima pri izvrševanju zakonodaje o državni pomoči, glede na to, da lahko državna pomoč enako izkrivlja notranji trg kot kršitve členov 101 ali 102 Pogodbe, pomeni anomalijo.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Evropski parlament je že v resoluciji z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči izrazil podporo v zvezi z zbiranjem informacij s strani Komisije neposredno od udeležencev na trgu, če ne zadostujejo informacije, ki jih ima na voljo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Evropski parlament je že v resoluciji z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči izrazil podporo v zvezi z zbiranjem informacij s strani Komisije neposredno od udeležencev na trgu, če ne zadostujejo informacije, ki jih ima na voljo.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Da bi bila nova pooblastila Komisije za izvedbo preiskave uravnotežena, bi morala biti Komisija odgovorna Evropskemu parlamentu. Komisija bi morala Evropski parlament redno obveščati o poteku preiskovalnih postopkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Da bi bila nova pooblastila Komisije za izvedbo preiskave uravnotežena, bi morala biti Komisija odgovorna Evropskemu parlamentu. Komisija bi morala Evropski parlament redno obveščati o poteku preiskovalnih postopkov.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Komisija bi morala biti po potrebi pooblaščena za izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni. Pravice strank, od katerih se zahteva, da predložijo podatke, bi morale biti zaščitene, tako da bi se jim ponudila priložnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost, kar zadeva globe ali periodične denarne kazni v skladu s členom 261 Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Komisija bi morala biti po potrebi pooblaščena za izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni. Pravice strank, od katerih se zahteva, da predložijo podatke, bi morale biti zaščitene, tako da bi se jim ponudila priložnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost, kar zadeva globe ali periodične denarne kazni v skladu s členom 261 Pogodbe.

| (4) | Komisija bi morala biti po potrebi pooblaščena za izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni.
  Komisija bi morala pri določanju višine takih kazni razlikovati med akterji glede na njihovo vlogo v primeru in povezavo z njim. Nižje kazni bi morale veljati za osebe, ki jih Komisija vključi v primer z zahtevo po podatkih, saj navedene tretje osebe niso povezane s preiskavo enako kot domnevni upravičenec in oseba, ki vloži pritožbo. Poleg tega bi morala Komisija upoštevati posebne okoliščine posameznih primerov, stroške izpolnjevanja obveznosti, ki jih imajo posamezni prejemniki, in načelo sorazmernosti, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji.
  Pravice strank, od katerih se zahteva, da predložijo podatke, bi morale biti zaščitene, tako da bi se jim ponudila priložnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost, kar zadeva globe ali periodične denarne kazni v skladu s členom 261 Pogodbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija bi morala biti po potrebi pooblaščena za izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni.
  Komisija bi morala pri določanju višine takih kazni razlikovati med akterji glede na njihovo vlogo v primeru in povezavo z njim. Nižje kazni bi morale veljati za osebe, ki jih Komisija vključi v primer z zahtevo po podatkih, saj navedene tretje osebe niso povezane s preiskavo enako kot domnevni upravičenec in oseba, ki vloži pritožbo. Poleg tega bi morala Komisija upoštevati posebne okoliščine posameznih primerov, stroške izpolnjevanja obveznosti, ki jih imajo posamezni prejemniki, in načelo sorazmernosti, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji.
  Pravice strank, od katerih se zahteva, da predložijo podatke, bi morale biti zaščitene, tako da bi se jim ponudila priložnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost, kar zadeva globe ali periodične denarne kazni v skladu s členom 261 Pogodbe.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Komisija lahko na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da se zagotovi skladnost s členom 108 Pogodbe, ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(2) Pogodbe, in da se oceni njihova združljivost z notranjim trgom. V tem okviru so pritožbe bistveni vir podatkov za odkrivanje kršitev predpisov Unije o državni pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Komisija lahko na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da se zagotovi skladnost s členom 108 Pogodbe, ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(2) Pogodbe, in da se oceni njihova združljivost z notranjim trgom. V tem okviru so pritožbe bistveni vir podatkov za odkrivanje kršitev predpisov Unije o državni pomoči.

| (9) | Komisija lahko na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da se zagotovi skladnost s členom 108 Pogodbe, ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(2) Pogodbe, in da se oceni njihova združljivost z notranjim trgom. V tem okviru so pritožbe bistveni vir podatkov za odkrivanje kršitev predpisov Unije o državni pomoči.
  Zato se za vložitev pritožb ne sme določiti preveč omejitev ali omejitev, ki bi bile preveč uradne. Državljani bi morali imeti zlasti pravico do vložitve pritožb v okviru lahko dostopnega in uporabniku prijaznega postopka. |
| --- | --- |

(9)

Komisija lahko na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da se zagotovi skladnost s členom 108 Pogodbe, ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(2) Pogodbe, in da se oceni njihova združljivost z notranjim trgom. V tem okviru so pritožbe bistveni vir podatkov za odkrivanje kršitev predpisov Unije o državni pomoči.
  Zato se za vložitev pritožb ne sme določiti preveč omejitev ali omejitev, ki bi bile preveč uradne. Državljani bi morali imeti zlasti pravico do vložitve pritožb v okviru lahko dostopnega in uporabniku prijaznega postopka.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Države članice bi bilo treba spodbujati k priglasitvi ukrepov državne pomoči in jih ne bi smeli neupravičeno kaznovati v primeru, če Komisija predolgo obravnava priglašeno državno pomoč. Če država članica v roku šestih mesecev od priglasitve ne prejme sklepa Komisije, bi bilo treba v vseh nadaljnjih sklepih o izterjavi, ki se nanašajo na navedeno pomoč, dokazati, da je bila priglasitev nepopolna in da se država članica ni ustrezno odzvala na zahteve za pridobitev podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Države članice bi bilo treba spodbujati k priglasitvi ukrepov državne pomoči in jih ne bi smeli neupravičeno kaznovati v primeru, če Komisija predolgo obravnava priglašeno državno pomoč. Če država članica v roku šestih mesecev od priglasitve ne prejme sklepa Komisije, bi bilo treba v vseh nadaljnjih sklepih o izterjavi, ki se nanašajo na navedeno pomoč, dokazati, da je bila priglasitev nepopolna in da se država članica ni ustrezno odzvala na zahteve za pridobitev podatkov.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Od
  njih
  bi
  se moralo
  zahtevati
  tudi
  , da predložijo
  določeno
  količino podatkov v obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo opredeli v izvedbeni določbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Od
  njih
  bi
  se moralo
  zahtevati
  tudi
  , da predložijo
  določeno
  količino podatkov v obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo opredeli v izvedbeni določbi.

| (11) | Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Komisija
  ne bi smela preozko razlagati izraza „zainteresirane stranke“
  . Od
  vseh vlagateljev pritožb
  bi
  bilo treba
  zahtevati, da predložijo
  minimalno
  količino podatkov v 
  lahko dostopni in uporabniku prijazni
  obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo opredeli v izvedbeni določbi.
  Kadar vlagatelji pritožb ne predložijo pripomb ali podatkov o obstoju nezakonite pomoči ali o zlorabi pomoči, ki lahko povzroči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, bi morala imeti Komisija možnost, da to razume kot umik pritožbe. |
| --- | --- |

(11)

Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Komisija
  ne bi smela preozko razlagati izraza „zainteresirane stranke“
  . Od
  vseh vlagateljev pritožb
  bi
  bilo treba
  zahtevati, da predložijo
  minimalno
  količino podatkov v 
  lahko dostopni in uporabniku prijazni
  obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo opredeli v izvedbeni določbi.
  Kadar vlagatelji pritožb ne predložijo pripomb ali podatkov o obstoju nezakonite pomoči ali o zlorabi pomoči, ki lahko povzroči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, bi morala imeti Komisija možnost, da to razume kot umik pritožbe.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisija bi morala obravnavati pritožbo tretje stranke, kadar obstajajo ustrezni dokazi o izkrivljanju konkurence na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Komisija bi morala obravnavati pritožbo tretje stranke, kadar obstajajo ustrezni dokazi o izkrivljanju konkurence na notranjem trgu.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu obravnava podobna vprašanja na dosleden način, je primerno, da se dopolnijo obstoječa pooblastila Komisije z uvedbo specifične pravne podlage za začetek preiskav glede na gospodarske sektorje ali nekatere instrumente pomoči v več državah članicah. Zaradi razlogov sorazmernosti bi morale sektorske preiskave temeljiti na predhodni analizi javno dostopnih podatkov, ki kažejo na obstoj vprašanj glede državne pomoči v določenem sektorju ali v zvezi z uporabo določenega instrumenta pomoči v več državah članicah, na primer, da obstoječi ukrepi pomoči glede na določeni sektor ali določeni instrument pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom. Take preiskave bi Komisiji omogočile, da se na učinkovit in pregleden način sooča z vprašanji horizontalne državne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu obravnava podobna vprašanja na dosleden način, je primerno, da se dopolnijo obstoječa pooblastila Komisije z uvedbo specifične pravne podlage za začetek preiskav glede na gospodarske sektorje ali nekatere instrumente pomoči v več državah članicah. Zaradi razlogov sorazmernosti bi morale sektorske preiskave temeljiti na predhodni analizi javno dostopnih podatkov, ki kažejo na obstoj vprašanj glede državne pomoči v določenem sektorju ali v zvezi z uporabo določenega instrumenta pomoči v več državah članicah, na primer, da obstoječi ukrepi pomoči glede na določeni sektor ali določeni instrument pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom. Take preiskave bi Komisiji omogočile, da se na učinkovit in pregleden način sooča z vprašanji horizontalne državne pomoči.

| (13) | Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu obravnava podobna vprašanja na dosleden način, je primerno, da se dopolnijo obstoječa pooblastila Komisije z uvedbo specifične pravne podlage za začetek preiskav glede na gospodarske sektorje ali nekatere instrumente pomoči v več državah članicah. Zaradi razlogov sorazmernosti bi morale sektorske preiskave temeljiti na predhodni analizi javno dostopnih podatkov, ki kažejo na obstoj vprašanj glede državne pomoči v določenem sektorju ali v zvezi z uporabo določenega instrumenta pomoči v več državah članicah, na primer, da obstoječi ukrepi pomoči glede na določeni sektor ali določeni instrument pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom.
  Glede na to, da so lahko tudi poslanci Evropskega parlamenta zaradi neposredne povezave s svojimi volilnimi enotami opozorjeni na možna odstopanja praks na področju državne pomoči v posameznih sektorjih, bi bilo treba tudi Evropski parlament pooblastiti, da lahko od Komisije zahteva, naj v tem sektorju opravi ustrezne preiskave. V teh primerih Komisija obvešča Evropski parlament tako, da mu predloži vmesna poročila o poteku teh preiskav.
  Take preiskave bi Komisiji omogočile, da se na učinkovit in pregleden način sooča z vprašanji horizontalne državne pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu obravnava podobna vprašanja na dosleden način, je primerno, da se dopolnijo obstoječa pooblastila Komisije z uvedbo specifične pravne podlage za začetek preiskav glede na gospodarske sektorje ali nekatere instrumente pomoči v več državah članicah. Zaradi razlogov sorazmernosti bi morale sektorske preiskave temeljiti na predhodni analizi javno dostopnih podatkov, ki kažejo na obstoj vprašanj glede državne pomoči v določenem sektorju ali v zvezi z uporabo določenega instrumenta pomoči v več državah članicah, na primer, da obstoječi ukrepi pomoči glede na določeni sektor ali določeni instrument pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom.
  Glede na to, da so lahko tudi poslanci Evropskega parlamenta zaradi neposredne povezave s svojimi volilnimi enotami opozorjeni na možna odstopanja praks na področju državne pomoči v posameznih sektorjih, bi bilo treba tudi Evropski parlament pooblastiti, da lahko od Komisije zahteva, naj v tem sektorju opravi ustrezne preiskave. V teh primerih Komisija obvešča Evropski parlament tako, da mu predloži vmesna poročila o poteku teh preiskav.
  Take preiskave bi Komisiji omogočile, da se na učinkovit in pregleden način sooča z vprašanji horizontalne državne pomoči.

Sprememba 14

Predlog uredbe Sveta

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Doslednost pri uporabi predpisov o državni pomoči zahteva vzpostavitev oblik sodelovanja med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 Pogodbe v kakršnem koli okviru. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe zakonodaje o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 Pogodbe. Te pripombe bi bilo treba predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Doslednost pri uporabi predpisov o državni pomoči zahteva vzpostavitev oblik sodelovanja med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 Pogodbe v kakršnem koli okviru. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe zakonodaje o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 Pogodbe. Te pripombe bi bilo treba predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank.

| (14) | Doslednost pri uporabi predpisov o državni pomoči zahteva vzpostavitev oblik sodelovanja med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 Pogodbe v kakršnem koli okviru. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe zakonodaje o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 Pogodbe. Te
  nezavezujoče
  pripombe bi bilo treba predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank. |
| --- | --- |

(14)

Doslednost pri uporabi predpisov o državni pomoči zahteva vzpostavitev oblik sodelovanja med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 Pogodbe v kakršnem koli okviru. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe zakonodaje o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 Pogodbe. Te
  nezavezujoče
  pripombe bi bilo treba predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 6 a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Po začetku formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 6, lahko Komisija, če meni, da je to relevantno, zahteva od podjetja, združenja podjetij ali druge države članice, da predloži vse podatke, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene zadevnega ukrepa, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo. | 1.   Po začetku formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 6, lahko Komisija, če meni, da je to relevantno
  in sorazmerno
  , zahteva od podjetja, združenja podjetij ali druge države članice, da predloži vse podatke, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene zadevnega ukrepa, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Po začetku formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 6, lahko Komisija, če meni, da je to relevantno, zahteva od podjetja, združenja podjetij ali druge države članice, da predloži vse podatke, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene zadevnega ukrepa, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo.

1.   Po začetku formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 6, lahko Komisija, če meni, da je to relevantno
  in sorazmerno
  , zahteva od podjetja, združenja podjetij ali druge države članice, da predloži vse podatke, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene zadevnega ukrepa, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 6 a – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  obvesti zadevno državo članico o vsebini
  zahtevkov za podatke, poslanih v skladu z odstavki 1 do 4. | 5.   
  Ob pošiljanju zahtevkov
  Komisija
  zadevni državi članici sočasno zagotovi izvod
  zahtevkov za podatke, poslanih v skladu z odstavki 1 do 4. |
| | Komisija zadevni državi članici v enem mesecu po prejemu tudi zagotovi izvode vseh dokumentov, ki jih prejme na podlagi zahtevka za podatke, če to ne vključuje zaupnih podatkov, ki jih ni mogoče združiti ali drugače prilagoditi, da bi zaščitili identiteto obveščevalca. Komisija omogoči zadevni državi članici, da v enem mesecu po prejemu predloži pripombe na navedene dokumente. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Komisija
  obvesti zadevno državo članico o vsebini
  zahtevkov za podatke, poslanih v skladu z odstavki 1 do 4.

5.   
  Ob pošiljanju zahtevkov
  Komisija
  zadevni državi članici sočasno zagotovi izvod
  zahtevkov za podatke, poslanih v skladu z odstavki 1 do 4.

Komisija zadevni državi članici v enem mesecu po prejemu tudi zagotovi izvode vseh dokumentov, ki jih prejme na podlagi zahtevka za podatke, če to ne vključuje zaupnih podatkov, ki jih ni mogoče združiti ali drugače prilagoditi, da bi zaščitili identiteto obveščevalca. Komisija omogoči zadevni državi članici, da v enem mesecu po prejemu predloži pripombe na navedene dokumente.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 6b – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 6a(3) predložijo napačne ali zavajajoče podatke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 6a(3) predložijo napačne ali zavajajoče podatke;

| (a) | v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 6a(3) predložijo napačne
  , nepopolne
  ali zavajajoče podatke
  ali namerno ne navedejo relevantnih podatkov
  ; |
| --- | --- |

(a)

v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 6a(3) predložijo napačne
  , nepopolne
  ali zavajajoče podatke
  ali namerno ne navedejo relevantnih podatkov
  ;

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 6 b – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 6a(4), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 6a(4), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku.

| (b) | predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke
  ali namerno ne navedejo relevantnih podatkov
  v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 6a(4), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku. |
| --- | --- |

(b)

predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke
  ali namerno ne navedejo relevantnih podatkov
  v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 6a(4), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 6 b – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Pri določanju zneska globe ali periodične denarne kazni se upoštevajo narava, teža in trajanje kršitve. | 3.   Pri določanju zneska globe ali periodične denarne kazni se upoštevajo: |
| | (a) | narava, teža in trajanje kršitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Pri določanju zneska globe ali periodične denarne kazni se upoštevajo narava, teža in trajanje kršitve.

3.   Pri določanju zneska globe ali periodične denarne kazni se upoštevajo:

(a)

narava, teža in trajanje kršitve;

| (b) | ali je mogoče podjetje ali združenje podjetij šteti za zainteresirano stranko ali tretjo osebo v preiskavi; |
| --- | --- |

(b)

ali je mogoče podjetje ali združenje podjetij šteti za zainteresirano stranko ali tretjo osebo v preiskavi;

| (c) | načelo sorazmernosti, zlasti pri malih in srednjih podjetjih. |
| --- | --- |

(c)

načelo sorazmernosti, zlasti pri malih in srednjih podjetjih.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija brez odlašanja preuči vse pritožbe, ki jih v skladu s členom 20(2) vložijo zainteresirane stranke. | Komisija brez odlašanja preuči vse pritožbe, ki jih v skladu s členom 20(2) vložijo zainteresirane stranke.
  Komisija preuči možnost obravnave pritožbe, ki jo vloži tretja stranka, kadar je na voljo dovolj dokazov o izkrivljanju konkurence na notranjem trgu zaradi domnevne nezakonite pomoči ali domnevne zlorabe pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija brez odlašanja preuči vse pritožbe, ki jih v skladu s členom 20(2) vložijo zainteresirane stranke.

Komisija brez odlašanja preuči vse pritožbe, ki jih v skladu s členom 20(2) vložijo zainteresirane stranke.
  Komisija preuči možnost obravnave pritožbe, ki jo vloži tretja stranka, kadar je na voljo dovolj dokazov o izkrivljanju konkurence na notranjem trgu zaradi domnevne nezakonite pomoči ali domnevne zlorabe pomoči.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  V členu 14 se vstavi naslednji odstavek: |
| | „1a.
     
  Kadar država članica predhodno priglasi nezakonito pomoč Komisiji in jo začne izvrševati več kot šest mesecev po navedeni priglasitvi, ne da bi Komisija v navedenem obdobju sprejela sklep na podlagi člena 4, Komisija v morebitnem sklepu na podlagi odstavka 1 tega člena dokaže, da je bila priglasitev nepopolna in da država članica v predpisanem roku ni predložila vseh potrebnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)
     
  V členu 14 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Kadar država članica predhodno priglasi nezakonito pomoč Komisiji in jo začne izvrševati več kot šest mesecev po navedeni priglasitvi, ne da bi Komisija v navedenem obdobju sprejela sklep na podlagi člena 4, Komisija v morebitnem sklepu na podlagi odstavka 1 tega člena dokaže, da je bila priglasitev nepopolna in da država članica v predpisanem roku ni predložila vseh potrebnih podatkov, ki jih je zahtevala Komisija.“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 20 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsaka zainteresirana stranka lahko z vložitvijo pritožbe Komisijo obvesti o domnevni nezakoniti pomoči in o domnevni zlorabi pomoči. V ta namen zainteresirana stranka ustrezno izpolni obrazec, za katerega bi morala biti Komisija pooblaščena, da ga opredeli v izvedbeni določbi, ter predloži vse obvezne podatke, ki se z njim zahtevajo. | 2.   Vsaka zainteresirana stranka lahko z vložitvijo pritožbe Komisijo obvesti o domnevni nezakoniti pomoči in o domnevni zlorabi pomoči. V ta namen zainteresirana stranka ustrezno izpolni obrazec, za katerega bi morala biti Komisija pooblaščena, da ga opredeli v izvedbeni določbi, ter predloži vse obvezne podatke, ki se z njim zahtevajo.
  Komisija preuči možnost preiskave, kadar ji tretja stranka predloži dovolj dokazov o domnevni nezakoniti pomoči ali domnevni zlorabi pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Vsaka zainteresirana stranka lahko z vložitvijo pritožbe Komisijo obvesti o domnevni nezakoniti pomoči in o domnevni zlorabi pomoči. V ta namen zainteresirana stranka ustrezno izpolni obrazec, za katerega bi morala biti Komisija pooblaščena, da ga opredeli v izvedbeni določbi, ter predloži vse obvezne podatke, ki se z njim zahtevajo.

2.   Vsaka zainteresirana stranka lahko z vložitvijo pritožbe Komisijo obvesti o domnevni nezakoniti pomoči in o domnevni zlorabi pomoči. V ta namen zainteresirana stranka ustrezno izpolni obrazec, za katerega bi morala biti Komisija pooblaščena, da ga opredeli v izvedbeni določbi, ter predloži vse obvezne podatke, ki se z njim zahtevajo.
  Komisija preuči možnost preiskave, kadar ji tretja stranka predloži dovolj dokazov o domnevni nezakoniti pomoči ali domnevni zlorabi pomoči.

Komisija preuči možnost preiskave, kadar ji tretja stranka predloži dovolj dokazov o domnevni nezakoniti pomoči ali domnevni zlorabi pomoči.

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 20 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Če Komisija meni, da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložila zainteresirana stranka, ne navajajo zadostnih razlogov za ugotovitev obstoja nezakonite pomoči ali zlorabe pomoči na podlagi prvega pregleda, o tem obvesti zainteresirano stranko, in jo pozove, da predloži pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca. Če zainteresirana stranka v predpisanem roku ne poda svojih stališč, se šteje, da je pritožba umaknjena. | Ne glede na člen 13,
  če Komisija po prvem pregledu meni, da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložila zainteresirana stranka, ne navajajo zadostnih razlogov za ugotovitev obstoja nezakonite pomoči ali zlorabe pomoči
  , ki bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu
  , o tem obvesti zainteresirano stranko, in jo pozove, da predloži pripombe
  . Pripombe se predložijo
  v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca
  , razen če je to utemeljeno s sorazmernostjo in obsegom ali kompleksnostjo podatkov, potrebnih za zagovarjanje stališča
  . Če zainteresirana stranka v predpisanem roku ne poda svojih stališč
  ali ne predloži dodatnih podatkov o nezakoniti pomoči ali zlorabi pomoči, ki bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu
  , se šteje, da je pritožba umaknjena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če Komisija meni, da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložila zainteresirana stranka, ne navajajo zadostnih razlogov za ugotovitev obstoja nezakonite pomoči ali zlorabe pomoči na podlagi prvega pregleda, o tem obvesti zainteresirano stranko, in jo pozove, da predloži pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca. Če zainteresirana stranka v predpisanem roku ne poda svojih stališč, se šteje, da je pritožba umaknjena.

Ne glede na člen 13,
  če Komisija po prvem pregledu meni, da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložila zainteresirana stranka, ne navajajo zadostnih razlogov za ugotovitev obstoja nezakonite pomoči ali zlorabe pomoči
  , ki bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu
  , o tem obvesti zainteresirano stranko, in jo pozove, da predloži pripombe
  . Pripombe se predložijo
  v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca
  , razen če je to utemeljeno s sorazmernostjo in obsegom ali kompleksnostjo podatkov, potrebnih za zagovarjanje stališča
  . Če zainteresirana stranka v predpisanem roku ne poda svojih stališč
  ali ne predloži dodatnih podatkov o nezakoniti pomoči ali zlorabi pomoči, ki bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu
  , se šteje, da je pritožba umaknjena.

Ne glede na člen 13,

, ki bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu

. Pripombe se predložijo

, razen če je to utemeljeno s sorazmernostjo in obsegom ali kompleksnostjo podatkov, potrebnih za zagovarjanje stališča

ali ne predloži dodatnih podatkov o nezakoniti pomoči ali zlorabi pomoči, ki bi lahko izkrivljala konkurenco na notranjem trgu

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10

Člen 1 – točka 10

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 20 a – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar
  razpoložljivi
  podatki kažejo, da lahko ukrepi državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči omejijo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah ali da obstoječi ukrepi pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom, lahko Komisija izvede preiskavo glede na gospodarski sektor ali uporabo zadevnega instrumenta pomoči v različnih državah članicah. Med trajanjem navedene preiskave lahko Komisija od držav članic ali podjetij ali združenj zadevnih podjetij zahteva, da ji predložijo podatke, ki so potrebni za uporabo člena 107 in člena 108 Pogodbe, ob primernem upoštevanju načela sorazmernosti. | 1.   Kadar podatki
  , s katerimi razpolaga Komisija,
  kažejo, da lahko ukrepi državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči omejijo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah ali da obstoječi ukrepi pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom
  , ali na podlagi zahteve Evropskega parlamenta, ki temelji na podobnih informacijah
  , lahko Komisija izvede preiskavo posameznega gospodarskega sektorja ali uporabe zadevnega instrumenta pomoči v različnih državah članicah. Med trajanjem navedene preiskave lahko Komisija od držav članic ali podjetij ali združenj zadevnih podjetij zahteva, da ji predložijo podatke, ki so potrebni za uporabo člena 107 in člena 108 Pogodbe, ob primernem upoštevanju načela sorazmernosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar
  razpoložljivi
  podatki kažejo, da lahko ukrepi državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči omejijo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah ali da obstoječi ukrepi pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom, lahko Komisija izvede preiskavo glede na gospodarski sektor ali uporabo zadevnega instrumenta pomoči v različnih državah članicah. Med trajanjem navedene preiskave lahko Komisija od držav članic ali podjetij ali združenj zadevnih podjetij zahteva, da ji predložijo podatke, ki so potrebni za uporabo člena 107 in člena 108 Pogodbe, ob primernem upoštevanju načela sorazmernosti.

razpoložljivi

1.   Kadar podatki
  , s katerimi razpolaga Komisija,
  kažejo, da lahko ukrepi državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči omejijo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah ali da obstoječi ukrepi pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom
  , ali na podlagi zahteve Evropskega parlamenta, ki temelji na podobnih informacijah
  , lahko Komisija izvede preiskavo posameznega gospodarskega sektorja ali uporabe zadevnega instrumenta pomoči v različnih državah članicah. Med trajanjem navedene preiskave lahko Komisija od držav članic ali podjetij ali združenj zadevnih podjetij zahteva, da ji predložijo podatke, ki so potrebni za uporabo člena 107 in člena 108 Pogodbe, ob primernem upoštevanju načela sorazmernosti.

, s katerimi razpolaga Komisija,

, ali na podlagi zahteve Evropskega parlamenta, ki temelji na podobnih informacijah

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 10

Člen 1 – točka 10

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 20 a – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave glede na posamezne gospodarske sektorje ali posamezne instrumente pomoči v različnih državah članicah ter države članice in vsa podjetja ali združenja zadevnih podjetij pozove k predložitvi pripomb. | Komisija
  na svoji spletni strani
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave posameznih gospodarskih sektorjev ali posameznih instrumentov pomoči v različnih državah članicah ter države članice in vsa podjetja ali združenja zadevnih podjetij pozove k predložitvi pripomb.
  Kadar Evropski parlament zahteva preiskavo, mu Komisija pošlje vmesno poročilo. Komisija pri objavi svojih poročil upošteva predpise o poslovni skrivnosti v skladu s členom 339 Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  lahko
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave glede na posamezne gospodarske sektorje ali posamezne instrumente pomoči v različnih državah članicah ter države članice in vsa podjetja ali združenja zadevnih podjetij pozove k predložitvi pripomb.

lahko

Komisija
  na svoji spletni strani
  objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave posameznih gospodarskih sektorjev ali posameznih instrumentov pomoči v različnih državah članicah ter države članice in vsa podjetja ali združenja zadevnih podjetij pozove k predložitvi pripomb.
  Kadar Evropski parlament zahteva preiskavo, mu Komisija pošlje vmesno poročilo. Komisija pri objavi svojih poročil upošteva predpise o poslovni skrivnosti v skladu s členom 339 Pogodbe.

na svoji spletni strani

Kadar Evropski parlament zahteva preiskavo, mu Komisija pošlje vmesno poročilo. Komisija pri objavi svojih poročil upošteva predpise o poslovni skrivnosti v skladu s členom 339 Pogodbe.

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 11

Člen 1 – točka 11

Uredba (ES) št. 659/1999

Člen 23 a – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je to potrebno za skladno uporabo člena 107(1) in člena 108 Pogodbe, lahko Komisija sodiščem držav članic na lastno pobudo predloži pisne pripombe. Svoje pripombe lahko z dovoljenjem zadevnega sodišča poda tudi ustno. | 2.   Kadar je to potrebno za skladno uporabo člena 107(1) in člena 108 Pogodbe, lahko Komisija sodiščem držav članic na lastno pobudo predloži pisne pripombe. Svoje pripombe lahko z dovoljenjem zadevnega sodišča poda tudi ustno.
  Pripombe, ki jih sodiščem držav članic predloži Komisija, niso zavezujoče. Komisija lahko v skladu s to določbo deluje le v javnem interesu Unije (kot amicus curiae) in ne v skladu z interesi ene od strank. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar je to potrebno za skladno uporabo člena 107(1) in člena 108 Pogodbe, lahko Komisija sodiščem držav članic na lastno pobudo predloži pisne pripombe. Svoje pripombe lahko z dovoljenjem zadevnega sodišča poda tudi ustno.

2.   Kadar je to potrebno za skladno uporabo člena 107(1) in člena 108 Pogodbe, lahko Komisija sodiščem držav članic na lastno pobudo predloži pisne pripombe. Svoje pripombe lahko z dovoljenjem zadevnega sodišča poda tudi ustno.
  Pripombe, ki jih sodiščem držav članic predloži Komisija, niso zavezujoče. Komisija lahko v skladu s to določbo deluje le v javnem interesu Unije (kot amicus curiae) in ne v skladu z interesi ene od strank.

Pripombe, ki jih sodiščem držav članic predloži Komisija, niso zavezujoče. Komisija lahko v skladu s to določbo deluje le v javnem interesu Unije (kot amicus curiae) in ne v skladu z interesi ene od strank.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Pomorska inšpekcija države pristanišča ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0129),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0081/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. aprila 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. aprila 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0394/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 299, 4.10.2012, str. 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/38/EU.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Dokumenti za registracijo vozil ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/32)

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Uvesti bi bilo treba možnost razveljavitve registracije vozila, kadar je vozilo na primer ponovno registrirano v drugi državi članici ali kadar je razstavljeno in razrezano. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Uvesti bi bilo treba možnost razveljavitve registracije vozila, kadar je vozilo na primer ponovno registrirano v drugi državi članici ali kadar je razstavljeno in razrezano.

| (3) | Uvesti bi bilo treba možnost razveljavitve registracije vozila
  v državi članici
  ,
  kjer je bilo registrirano,
  kadar je vozilo na primer ponovno registrirano v drugi državi članici ali kadar je razstavljeno in razrezano. |
| --- | --- |

(3)

Uvesti bi bilo treba možnost razveljavitve registracije vozila
  v državi članici
  ,
  kjer je bilo registrirano,
  kadar je vozilo na primer ponovno registrirano v drugi državi članici ali kadar je razstavljeno in razrezano.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi se zmanjšalo upravno breme in omogočila lažja izmenjava podatkov med državami članicami, bi bilo treba podatke o vozilu hraniti v nacionalnih registrih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi se zmanjšalo upravno breme in omogočila lažja izmenjava podatkov med državami članicami, bi bilo treba podatke o vozilu hraniti v nacionalnih registrih.

| (4) | Da bi se zmanjšalo upravno breme in omogočila lažja izmenjava podatkov med državami članicami, bi bilo treba podatke o vozilu hraniti v nacionalnih
  elektronskih
  registrih. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zmanjšalo upravno breme in omogočila lažja izmenjava podatkov med državami članicami, bi bilo treba podatke o vozilu hraniti v nacionalnih
  elektronskih
  registrih.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Da bi olajšali tiste kontrolne preglede, ki so posebej namenjeni boju proti goljufiji in nezakonitemu trgovanju z ukradenimi vozili in preverjanju veljavnosti potrdila o tehničnem pregledu, je primerno vzpostaviti tesno sodelovanje med državami članicami, ki temelji na učinkoviti izmenjavi informacij, z uporabo nacionalnih elektronskih baz podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Da bi olajšali tiste kontrolne preglede, ki so posebej namenjeni boju proti goljufiji in nezakonitemu trgovanju z ukradenimi vozili in preverjanju veljavnosti potrdila o tehničnem pregledu, je primerno vzpostaviti tesno sodelovanje med državami članicami, ki temelji na učinkoviti izmenjavi informacij, z uporabo nacionalnih elektronskih baz podatkov.

Sprememba 4

Predlog direktive

Člen 1 – točka 2

Direktiva 1999/37/ES

Člen 2 – točki e in f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „
  odvzem
  registracije“ pomeni
  omejeno obdobje, v katerem
  vozilo ni odobreno za uporabo v cestnem prometu,
  ki ne vključuje
  novega postopka registracije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

„
  odvzem
  registracije“ pomeni
  omejeno obdobje, v katerem
  vozilo ni odobreno za uporabo v cestnem prometu,
  ki ne vključuje
  novega postopka registracije;

| (e) | „
  zadržanje
  registracije“ pomeni
  upravni akt, na podlagi katerega
  vozilo ni odobreno za uporabo v cestnem prometu
  za omejeno obdobje
  ,
  po katerem se ga lahko znova uporablja brez
  novega postopka registracije
  , pod pogojem, da so prenehali razlogi za zadržanje registracije
  ; |
| --- | --- |

(e)

„
  zadržanje
  registracije“ pomeni
  upravni akt, na podlagi katerega
  vozilo ni odobreno za uporabo v cestnem prometu
  za omejeno obdobje
  ,
  po katerem se ga lahko znova uporablja brez
  novega postopka registracije
  , pod pogojem, da so prenehali razlogi za zadržanje registracije
  ;

| (f) | „razveljavitev registracije“ pomeni trajno razveljavitev odobritve vozila za uporabo v cestnem prometu,
  ki vključuje
  nov postopek registracije. |
| --- | --- |

(f)

„razveljavitev registracije“ pomeni trajno razveljavitev odobritve vozila za uporabo v cestnem prometu,
  ki vključuje
  nov postopek registracije.

| (f) | „razveljavitev registracije“ pomeni trajno razveljavitev odobritve vozila za uporabo v cestnem prometu
  s strani pristojnega organa
  ,
  pri čemer je potreben
  nov postopek registracije
  , če se vozilo ponovno uporabi v cestnem prometu
  .
  Imetnik potrdila o registraciji lahko pri pristojnem organu vloži zahtevo za razveljavitev registracije. |
| --- | --- |

(f)

„razveljavitev registracije“ pomeni trajno razveljavitev odobritve vozila za uporabo v cestnem prometu
  s strani pristojnega organa
  ,
  pri čemer je potreben
  nov postopek registracije
  , če se vozilo ponovno uporabi v cestnem prometu
  .
  Imetnik potrdila o registraciji lahko pri pristojnem organu vloži zahtevo za razveljavitev registracije.

(V skladu s tem predlogom sprememb se namesto „odvzema“ v celotnem besedilu uporabi „zadržanje“.)

Sprememba 5

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 1999/37/ES

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice hranijo podatke o vseh vozilih, ki so registrirana na njihovem ozemlju, v elektronskem registru. Podatki v tem registru vsebujejo
  vse elemente v skladu s Prilogo I
  ter rezultate obveznih tehničnih pregledov v skladu z Uredbo XX/XX/XX [o rednih tehničnih pregledih]. Države članice zagotovijo dostop do tehničnih podatkov o vozilih pristojnim organom, ki so vključeni v tehnične preglede, ali centrom za izvajanje tehničnih pregledov. | 4.   Države članice hranijo podatke o vseh vozilih, ki so registrirana na njihovem ozemlju, v elektronskem registru. Podatki v tem registru vsebujejo
  podatke iz točk II.4 do II.7 Priloge I
  ter rezultate
  rednih ali drugih
  obveznih tehničnih pregledov v skladu z Uredbo XX/XX/XX [o rednih tehničnih pregledih]. Države članice zagotovijo dostop do tehničnih podatkov o vozilih pristojnim organom, ki so vključeni v tehnične preglede, ali centrom za izvajanje tehničnih pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Države članice hranijo podatke o vseh vozilih, ki so registrirana na njihovem ozemlju, v elektronskem registru. Podatki v tem registru vsebujejo
  vse elemente v skladu s Prilogo I
  ter rezultate obveznih tehničnih pregledov v skladu z Uredbo XX/XX/XX [o rednih tehničnih pregledih]. Države članice zagotovijo dostop do tehničnih podatkov o vozilih pristojnim organom, ki so vključeni v tehnične preglede, ali centrom za izvajanje tehničnih pregledov.

4.   Države članice hranijo podatke o vseh vozilih, ki so registrirana na njihovem ozemlju, v elektronskem registru. Podatki v tem registru vsebujejo
  podatke iz točk II.4 do II.7 Priloge I
  ter rezultate
  rednih ali drugih
  obveznih tehničnih pregledov v skladu z Uredbo XX/XX/XX [o rednih tehničnih pregledih]. Države članice zagotovijo dostop do tehničnih podatkov o vozilih pristojnim organom, ki so vključeni v tehnične preglede, ali centrom za izvajanje tehničnih pregledov.

Sprememba 6

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 1999/37/ES

Člen 3 a – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odvzem velja do takrat, ko vozilo uspešno opravi nov tehnični pregled. Ob uspešnem zaključku tehničnega pregleda organ za registracijo vozil nemudoma ponovno odobri vozilo za uporabo v cestnem prometu. | Odvzem velja do takrat, ko vozilo uspešno opravi nov tehnični pregled. Ob uspešnem zaključku tehničnega pregleda organ za registracijo vozil nemudoma ponovno odobri vozilo za uporabo v cestnem prometu;
  za to ni potreben noben nov postopek registracije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Odvzem velja do takrat, ko vozilo uspešno opravi nov tehnični pregled. Ob uspešnem zaključku tehničnega pregleda organ za registracijo vozil nemudoma ponovno odobri vozilo za uporabo v cestnem prometu.

Odvzem velja do takrat, ko vozilo uspešno opravi nov tehnični pregled. Ob uspešnem zaključku tehničnega pregleda organ za registracijo vozil nemudoma ponovno odobri vozilo za uporabo v cestnem prometu;
  za to ni potreben noben nov postopek registracije
  .

Sprememba 7

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 1999/37/ES

Člen 3 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar organ države članice za registracijo vozil prejme obvestilo, da je bilo vozilo obravnavano kot izrabljeno vozilo v skladu z Direktivo 2000/53/ES, se registracija razveljavi, ta podatek pa se vnese v elektronski register države članice. | 2.   Kadar organ države članice za registracijo vozil prejme obvestilo, da je bilo vozilo obravnavano kot izrabljeno vozilo v skladu z Direktivo 2000/53/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih
  , se registracija razveljavi, ta podatek pa se vnese v elektronski register države članice.
  Po tej razveljavitvi ni možno ponovno registrirati vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Kadar organ države članice za registracijo vozil prejme obvestilo, da je bilo vozilo obravnavano kot izrabljeno vozilo v skladu z Direktivo 2000/53/ES, se registracija razveljavi, ta podatek pa se vnese v elektronski register države članice.

2.   Kadar organ države članice za registracijo vozil prejme obvestilo, da je bilo vozilo obravnavano kot izrabljeno vozilo v skladu z Direktivo 2000/53/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih
  , se registracija razveljavi, ta podatek pa se vnese v elektronski register države članice.
  Po tej razveljavitvi ni možno ponovno registrirati vozila.

Sprememba 8

Predlog direktive

Člen 1 – točka 4

Direktiva 1999/37/ES

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4. | členu 5 se
  doda
  naslednji
  odstavek
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.

členu 5 se
  doda
  naslednji
  odstavek
  :

| 4. | členu 5 se
  dodajo
  naslednji
  odstavki
  : |
| --- | --- |

4.

členu 5 se
  dodajo
  naslednji
  odstavki
  :

„3.   Država članica razveljavi registracijo vozila na svojem ozemlju, kadar prejme obvestilo, da je bilo to vozilo ponovno registrirano v drugi državi članici.“;

„3.   Država članica razveljavi registracijo vozila na svojem ozemlju, kadar prejme obvestilo, da je bilo to vozilo ponovno registrirano v drugi državi članici.

3a.
     
  V primeru, da je vozilo ponovno registrirano v drugi državi članici in je potrdilo o registraciji vključuje dokazilo o zadnjem opravljenem tehničnem pregledu in datumu naslednjega tehničnega pregleda, država članica, v kateri je vozilo ponovno registrirano, prizna veljavnost potrdila o tehničnem pregledu in pod pogojem, da je veljavno glede na intervale pregledov, ki se uporabljajo v državi članici ponovne registracije, vključi izjavo o tem v novo potrdilo o registraciji.

3b.
     
  V primeru, da se spremeni lastništvo vozila in potrdilu o registraciji vključuje dokazilo o zadnjem opravljenem tehničnem pregledu in datumu naslednjega tehničnega pregleda, zadevna država članica pri izdaji novega potrdila o registraciji novemu lastniku prizna veljavnost potrdila o tehničnem pregledu in vključi izjavo o tem v novo potrdilo o registraciji.“

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – točka 5

Člen 1 – točka 5

Direktiva 1999/37/ES

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2. | Pooblastilo iz člena 6
  se podeli za nedoločen čas
  od datuma začetka veljavnosti te
  uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.

Pooblastilo iz člena 6
  se podeli za nedoločen čas
  od datuma začetka veljavnosti te
  uredbe
  .

se podeli za nedoločen čas

uredbe

| 2. | Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 6
  se prenese na Komisijo za obdobje petih let
  od datuma začetka veljavnosti te
  direktive
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |
| --- | --- |

2.

Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 6
  se prenese na Komisijo za obdobje petih let
  od datuma začetka veljavnosti te
  direktive
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

za sprejemanje delegiranih aktov

se prenese na Komisijo za obdobje petih let

direktive

Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Direktiva 1999/37/ES

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Člen 9 se nadomesti z: |
| | „Države članice si med seboj pomagajo pri izvajanju te direktive. Lahko si izmenjujejo informacije na bilateralni ali multilateralni ravni, zlasti zato, da bi, kadar je to potrebno, pred registracijo vozila preverile pravni položaj vozila v državi članici, v kateri je bilo vozilo predhodno registrirano. Tako preverjanje lahko vključuje zlasti uporabo elektronskega omrežja, s tem da se drugim državam članicam omogoči dostop do nacionalnih baz.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Člen 9 se nadomesti z:

6a.

Člen 9 se nadomesti z:

„Države članice si med seboj pomagajo pri izvajanju te direktive. Lahko si izmenjujejo informacije na bilateralni ali multilateralni ravni, zlasti zato, da bi, kadar je to potrebno, pred registracijo vozila preverile pravni položaj vozila v državi članici, v kateri je bilo vozilo predhodno registrirano. Tako preverjanje lahko vključuje zlasti uporabo elektronskega omrežja, s tem da se drugim državam članicam omogoči dostop do nacionalnih baz.“

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – točka 6 b (novo)

Člen 1 – točka 6 b (novo)

Direktiva 1999/37/ES

Priloga I – točka II.5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b. | Točki II.5 Priloge I se doda naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.

6b.

Točki II.5 Priloge I se doda naslednja točka:

| „(Y) | dokazilo (na primer žig, datum, podpis) o zadnjem opravljenem tehničnem pregledu in datum naslednjega tehničnega pregleda (ponoviti tolikokrat, kolikor je potrebno).“ |
| --- | --- |

„(Y)

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Pregled tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (COM(2012)0382 – C7-0188/2012 – 2012/0186(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/33)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  , ki bi zagotavljale, da se
  vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu
  , ne bi uporabljala na cesti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  , ki bi zagotavljale, da se
  vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu
  , ne bi uporabljala na cesti
  .

| (3) | Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati redne tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  . Redni pregledi bi morali biti glavno orodje za zagotavljanje tehnične brezhibnosti. Tehnični cestni pregledi gospodarskih vozil bi morali le dopolnjevati redne preglede in bi se morali osredotočati na
  vozila
  na cestah
  , ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(3)

Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati redne tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  . Redni pregledi bi morali biti glavno orodje za zagotavljanje tehnične brezhibnosti. Tehnični cestni pregledi gospodarskih vozil bi morali le dopolnjevati redne preglede in bi se morali osredotočati na
  vozila
  na cestah
  , ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi
  in
  zahteve za varnost vozil. Z nenapovedanimi cestnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko
  bodo
  dana na trg,
  izpolnjevala varnostne standarde
  skozi celotno življenjsko dobo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi
  in
  zahteve za varnost vozil. Z nenapovedanimi cestnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko
  bodo
  dana na trg,
  izpolnjevala varnostne standarde
  skozi celotno življenjsko dobo.

| (4) | V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi, zahteve za varnost vozil
  in okoljski standardi
  . Z nenapovedanimi cestnimi pregledi
  tehnične brezhibnosti
  pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko
  so
  dana na trg
  , tehnično brezhibna
  skozi celotno življenjsko dobo. |
| --- | --- |

(4)

V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi, zahteve za varnost vozil
  in okoljski standardi
  . Z nenapovedanimi cestnimi pregledi
  tehnične brezhibnosti
  pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko
  so
  dana na trg
  , tehnično brezhibna
  skozi celotno življenjsko dobo.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Glede na to, da številna vozila, ki se ustavijo zaradi cestnega pregleda, ne kažejo nikakršnih okvar, kot navaja poročilo Komisije o izvajanju Direktive 2000/30/ES, bi morala izbira vozil, na katerih se opravi cestni pregled, temeljiti na profilu tveganja prevoznikov ter biti usmerjena v podjetja z visokim tveganjem, da bi se zmanjšalo breme za tiste prevoznike, ki ustrezno vzdržujejo svoja vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Cestni pregledi se morajo izvajati s sistemom ocenjevanja tveganja
  . Države članice lahko uporabljajo sistem za oceno tveganja, ki je vzpostavljen v skladu s členom 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Cestni pregledi se morajo izvajati s sistemom ocenjevanja tveganja
  . Države članice lahko uporabljajo sistem za oceno tveganja, ki je vzpostavljen v skladu s členom 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS
  .

| (6) | Cestni pregledi
  tehnične brezhibnosti
  se bi morali
  zato
  izvajati s sistemom ocenjevanja tveganja
  , ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na vozilih, s katerimi upravljajo posamezna podjetja, kakor je navedeno v standardiziranih potrdilih o tehničnih pregledih in poročilih o cestnih pregledih
  . |
| --- | --- |

(6)

Cestni pregledi
  tehnične brezhibnosti
  se bi morali
  zato
  izvajati s sistemom ocenjevanja tveganja
  , ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na vozilih, s katerimi upravljajo posamezna podjetja, kakor je navedeno v standardiziranih potrdilih o tehničnih pregledih in poročilih o cestnih pregledih
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (
  6a
  ) | Ob upoštevanju količine prometa gospodarskih vozil med državami članicami in da se prepreči kakršna koli diskriminacija na podlagi države registracije vozila, bi bilo treba sistem ocenjevanja tveganja izvajati po vsej Uniji ter na temelju ustrezne ravni harmonizacije rednih tehničnih pregledov in cestnih pregledov med vsemi državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(
  6a
  )

Ob upoštevanju količine prometa gospodarskih vozil med državami članicami in da se prepreči kakršna koli diskriminacija na podlagi države registracije vozila, bi bilo treba sistem ocenjevanja tveganja izvajati po vsej Uniji ter na temelju ustrezne ravni harmonizacije rednih tehničnih pregledov in cestnih pregledov med vsemi državami članicami.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Z Uredbo (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika je bil oblikovan evropski register cestnih prevoznikov. Evropski register cestnih prevoznikov omogoča medsebojno povezovanje nacionalnih elektronskih registrov cestnih prevoznikov po vsej Uniji v skladu s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov. Z uporabo tega sistema, s katerim upravlja pristojni organ vsake države članice, je sodelovanje med državami članicami lažje, zmanjšajo pa se tudi stroški pregledov, tako za podjetja kot za upravne organe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Z Uredbo (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika je bil oblikovan evropski register cestnih prevoznikov. Evropski register cestnih prevoznikov omogoča medsebojno povezovanje nacionalnih elektronskih registrov cestnih prevoznikov po vsej Uniji v skladu s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov. Z uporabo tega sistema, s katerim upravlja pristojni organ vsake države članice, je sodelovanje med državami članicami lažje, zmanjšajo pa se tudi stroški pregledov, tako za podjetja kot za upravne organe.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Kmetijska vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se v nekaterih primerih uporabljajo namesto tovornjakov za namene komercialnega cestnega prevoza. Pomembno je zagotoviti, da so na ta način rabljena kmetijska vozila glede cestnih pregledov tehnične brezhibnosti obravnavana enako kot tovornjaki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Kmetijska vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se v nekaterih primerih uporabljajo namesto tovornjakov za namene komercialnega cestnega prevoza. Pomembno je zagotoviti, da so na ta način rabljena kmetijska vozila glede cestnih pregledov tehnične brezhibnosti obravnavana enako kot tovornjaki.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Da bi se bilo mogoče izogniti nepotrebnemu upravnemu bremenu in stroškom ter da bi se izboljšala učinkovitost pregledov, bi
  bilo treba
  prednostno obravnavati vozila tistih podjetij, ki ne upoštevajo standardov varnosti v cestnem prometu in okoljskih standardov, medtem ko
  bi bilo treba
  ustrezno vzdrževana vozila odgovornih prevoznikov, ki skrbijo za varnost,
  nagraditi
  z manj pogostimi pregledi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Da bi se bilo mogoče izogniti nepotrebnemu upravnemu bremenu in stroškom ter da bi se izboljšala učinkovitost pregledov, bi
  bilo treba
  prednostno obravnavati vozila tistih podjetij, ki ne upoštevajo standardov varnosti v cestnem prometu in okoljskih standardov, medtem ko
  bi bilo treba
  ustrezno vzdrževana vozila odgovornih prevoznikov, ki skrbijo za varnost,
  nagraditi
  z manj pogostimi pregledi.

| (10) | Da bi se bilo mogoče izogniti nepotrebnemu upravnemu bremenu in stroškom ter da bi se izboljšala učinkovitost pregledov, bi
  morali imeti pristojni nacionalni organi možnost, da se odločijo
  prednostno obravnavati vozila tistih podjetij, ki ne upoštevajo standardov varnosti v cestnem prometu in okoljskih standardov, medtem ko
  bodo
  ustrezno vzdrževana vozila odgovornih prevoznikov, ki skrbijo za varnost,
  nagrajena
  z manj pogostimi pregledi. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se bilo mogoče izogniti nepotrebnemu upravnemu bremenu in stroškom ter da bi se izboljšala učinkovitost pregledov, bi
  morali imeti pristojni nacionalni organi možnost, da se odločijo
  prednostno obravnavati vozila tistih podjetij, ki ne upoštevajo standardov varnosti v cestnem prometu in okoljskih standardov, medtem ko
  bodo
  ustrezno vzdrževana vozila odgovornih prevoznikov, ki skrbijo za varnost,
  nagrajena
  z manj pogostimi pregledi.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Cestni pregledi tehnične brezhibnosti bi morali vključevati začetne in, kadar je to potrebno, podrobnejše preglede. V obeh primerih morajo ti pregledi vključevati vse ustrezne dele in sisteme vozila. Da bi bili pregledi bolj usklajeni, bi bilo treba za vse možne postavke pregleda uvesti metode pregleda, primere pomanjkljivosti in ocenjevanje slednjih glede na njihovo resnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Cestni pregledi tehnične brezhibnosti bi morali vključevati začetne in, kadar je to potrebno, podrobnejše preglede. V obeh primerih morajo ti pregledi vključevati vse ustrezne dele in sisteme vozila. Da bi bili pregledi bolj usklajeni, bi bilo treba za vse možne postavke pregleda uvesti metode pregleda, primere pomanjkljivosti in ocenjevanje slednjih glede na njihovo resnost.

| (11) | Cestni pregledi tehnične brezhibnosti bi morali vključevati začetne in, kadar je to potrebno, podrobnejše preglede. V obeh primerih morajo ti pregledi vključevati vse ustrezne dele in sisteme vozila
  , tudi pritrditev tovora
  . Da bi bili pregledi bolj usklajeni, bi bilo treba za vse možne postavke pregleda uvesti metode pregleda, primere pomanjkljivosti in ocenjevanje slednjih glede na njihovo resnost.
  Spodbujati bi bilo treba uporabo standardov za pritrjevanje tovora in za njegovo ocenjevanje. |
| --- | --- |

(11)

Cestni pregledi tehnične brezhibnosti bi morali vključevati začetne in, kadar je to potrebno, podrobnejše preglede. V obeh primerih morajo ti pregledi vključevati vse ustrezne dele in sisteme vozila
  , tudi pritrditev tovora
  . Da bi bili pregledi bolj usklajeni, bi bilo treba za vse možne postavke pregleda uvesti metode pregleda, primere pomanjkljivosti in ocenjevanje slednjih glede na njihovo resnost.
  Spodbujati bi bilo treba uporabo standardov za pritrjevanje tovora in za njegovo ocenjevanje.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Ker je ustrezna učinkovitost pnevmatik tesno povezano s tlakom v njih, bi bilo treba razmisliti o razširitvi obvezne vgradnje sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, kot so opredeljeni v Pravilniku UNECE (Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo) 64.02, na gospodarska vozila, delovanje teh sistemov pa bi bilo treba po potrebi pregledovati med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Ker je ustrezna učinkovitost pnevmatik tesno povezano s tlakom v njih, bi bilo treba razmisliti o razširitvi obvezne vgradnje sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, kot so opredeljeni v Pravilniku UNECE (Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo) 64.02, na gospodarska vozila, delovanje teh sistemov pa bi bilo treba po potrebi pregledovati med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Države članice lahko preverjajo pritrditev tovora med cestnim pregledom tehnične brezhibnosti v skladu z obstoječimi standardi. Rezultatov takšnih pregledov se ne bi smelo vključiti v sistem ocenjevanja tveganja, dokler ne bodo pravila o pritrjevanju tovora harmonizirana na ravni Unije. Do takšne harmonizacije bi bilo treba spodbujati uporabo evropskih standardov in evropskih smernic o najboljši praksi za pritrjevanje tovora v cestnem prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Države članice lahko preverjajo pritrditev tovora med cestnim pregledom tehnične brezhibnosti v skladu z obstoječimi standardi. Rezultatov takšnih pregledov se ne bi smelo vključiti v sistem ocenjevanja tveganja, dokler ne bodo pravila o pritrjevanju tovora harmonizirana na ravni Unije. Do takšne harmonizacije bi bilo treba spodbujati uporabo evropskih standardov in evropskih smernic o najboljši praksi za pritrjevanje tovora v cestnem prometu.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Poročila o cestnih pregledih tehnične brezhibnosti se v več državah članicah pripravijo v elektronski obliki. V takšnih primerih je
  treba vozniku izročiti izpis
  poročila o pregledu. Vse podatke in informacije, zbrane med cestnimi pregledi, bi bilo treba prenesti v skupno zbirko države članice, da bi se lahko lažje obdelovali in da bi se prenos informacij lahko opravil brez dodatnega upravnega bremena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Poročila o cestnih pregledih tehnične brezhibnosti se v več državah članicah pripravijo v elektronski obliki. V takšnih primerih je
  treba vozniku izročiti izpis
  poročila o pregledu. Vse podatke in informacije, zbrane med cestnimi pregledi, bi bilo treba prenesti v skupno zbirko države članice, da bi se lahko lažje obdelovali in da bi se prenos informacij lahko opravil brez dodatnega upravnega bremena.

| (12) | Poročila o cestnih pregledih tehnične brezhibnosti se v več državah članicah pripravijo v elektronski obliki. V takšnih primerih je
  pomembno, da se v celoti izkoristijo prednosti elektronskih komunikacij ter da se čim bolj zmanjša uporaba izpisa
  poročila o pregledu. Vse podatke in informacije, zbrane med cestnimi pregledi, bi bilo treba prenesti v skupno zbirko države članice, da bi se lahko lažje obdelovali in da bi se prenos informacij lahko opravil brez
  kakršnega koli
  dodatnega upravnega bremena. |
| --- | --- |

(12)

Poročila o cestnih pregledih tehnične brezhibnosti se v več državah članicah pripravijo v elektronski obliki. V takšnih primerih je
  pomembno, da se v celoti izkoristijo prednosti elektronskih komunikacij ter da se čim bolj zmanjša uporaba izpisa
  poročila o pregledu. Vse podatke in informacije, zbrane med cestnimi pregledi, bi bilo treba prenesti v skupno zbirko države članice, da bi se lahko lažje obdelovali in da bi se prenos informacij lahko opravil brez
  kakršnega koli
  dodatnega upravnega bremena.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | S pomočjo mobilnih inšpekcijskih enot se zmanjšajo zamude in stroški prevoznikov, saj se podrobnejši pregledi lahko izvajajo neposredno na cesti.
  V nekaterih primerih se
  podrobnejši pregledi lahko izvajajo tudi v centrih za izvajanje tehničnih pregledov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

S pomočjo mobilnih inšpekcijskih enot se zmanjšajo zamude in stroški prevoznikov, saj se podrobnejši pregledi lahko izvajajo neposredno na cesti.
  V nekaterih primerih se
  podrobnejši pregledi lahko izvajajo tudi v centrih za izvajanje tehničnih pregledov.

| (13) | S pomočjo mobilnih inšpekcijskih enot se zmanjšajo zamude in stroški prevoznikov, saj se podrobnejši pregledi lahko izvajajo neposredno na cesti. Podrobnejši pregledi
  se
  lahko izvajajo tudi v centrih za izvajanje tehničnih pregledov
  , če so ti v bližini
  . |
| --- | --- |

(13)

S pomočjo mobilnih inšpekcijskih enot se zmanjšajo zamude in stroški prevoznikov, saj se podrobnejši pregledi lahko izvajajo neposredno na cesti. Podrobnejši pregledi
  se
  lahko izvajajo tudi v centrih za izvajanje tehničnih pregledov
  , če so ti v bližini
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Osebje, ki izvaja začetne cestne preglede, mora biti ustrezno usposobljeno, da učinkovito opravi vizualne preglede. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Osebje, ki izvaja začetne cestne preglede, mora biti ustrezno usposobljeno, da učinkovito opravi vizualne preglede.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Podjetjem ali voznikom se za opravljanje začetnega cestnega pregleda tehnične brezhibnosti ne bi smela zaračunati pristojbina. Države članice pa bi morale imeti možnost zaračunavanja pristojbine za zmanjšanje stroškov, ki nastanejo z uporabo tehnične opreme pri podrobnejšem cestnem pregledu, bodisi mobilne enote za preglede ali v centru za izvajanje tehničnih pregledov v bližini, če so bile ugotovljene velike ali nevarne pomanjkljivosti, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da podjetje, ki upravlja z vozilom, ni izpolnjevalo svoje odgovornosti, da ohranja vozilo v tehnično brezhibnem stanju. Da se omeji finančno breme za takšna podjetja, znesek pristojbine ne bi smel presegati zneska, ki se plača za redni tehnični pregled vozila iste kategorije. Morebitne dohodke ali prihodke iz zaračunavanja takšnih pristojbin bi bilo treba uporabiti za izboljšanje varnosti v cestnem prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Podjetjem ali voznikom se za opravljanje začetnega cestnega pregleda tehnične brezhibnosti ne bi smela zaračunati pristojbina. Države članice pa bi morale imeti možnost zaračunavanja pristojbine za zmanjšanje stroškov, ki nastanejo z uporabo tehnične opreme pri podrobnejšem cestnem pregledu, bodisi mobilne enote za preglede ali v centru za izvajanje tehničnih pregledov v bližini, če so bile ugotovljene velike ali nevarne pomanjkljivosti, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da podjetje, ki upravlja z vozilom, ni izpolnjevalo svoje odgovornosti, da ohranja vozilo v tehnično brezhibnem stanju. Da se omeji finančno breme za takšna podjetja, znesek pristojbine ne bi smel presegati zneska, ki se plača za redni tehnični pregled vozila iste kategorije. Morebitne dohodke ali prihodke iz zaračunavanja takšnih pristojbin bi bilo treba uporabiti za izboljšanje varnosti v cestnem prometu.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij med državami članicami bi bilo treba v vsaki državi članici vzpostaviti enoten organ, ki bi deloval kot kontaktna točka za povezovanje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Navedeni organ bi moral pripravljati tudi ustrezne statistične podatke. Države članice bi na svojem ozemlju morale uporabljati tudi skladno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja. Pristojni organi bi v vsaki državi članici morali opredeliti postopke, ki bi določali časovne omejitve in vsebino informacij, ki jih je treba predložiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij med državami članicami bi bilo treba v vsaki državi članici vzpostaviti enoten organ, ki bi deloval kot kontaktna točka za povezovanje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Navedeni organ bi moral pripravljati tudi ustrezne statistične podatke. Države članice bi na svojem ozemlju morale uporabljati tudi skladno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja. Pristojni organi bi v vsaki državi članici morali opredeliti postopke, ki bi določali časovne omejitve in vsebino informacij, ki jih je treba predložiti.

| (16) | Za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij med državami članicami bi bilo treba v vsaki državi članici vzpostaviti enoten organ, ki bi deloval kot kontaktna točka za povezovanje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Navedeni organ bi moral pripravljati tudi ustrezne statistične podatke
  , zlasti kar zadeva kategorije gospodarskih vozil, ki se pregledajo med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti, število in vrsto odkritih tehničnih pomanjkljivosti ter njihovo resnost
  . Države članice bi na svojem ozemlju morale uporabljati tudi skladno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja. Pristojni organi bi v vsaki državi članici morali opredeliti postopke, ki bi določali časovne omejitve in vsebino informacij, ki jih je treba predložiti. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij med državami članicami bi bilo treba v vsaki državi članici vzpostaviti enoten organ, ki bi deloval kot kontaktna točka za povezovanje z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Navedeni organ bi moral pripravljati tudi ustrezne statistične podatke
  , zlasti kar zadeva kategorije gospodarskih vozil, ki se pregledajo med cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti, število in vrsto odkritih tehničnih pomanjkljivosti ter njihovo resnost
  . Države članice bi na svojem ozemlju morale uporabljati tudi skladno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja. Pristojni organi bi v vsaki državi članici morali opredeliti postopke, ki bi določali časovne omejitve in vsebino informacij, ki jih je treba predložiti.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Da bi bilo možno spremljati ureditev cestnih pregledov, ki se izvaja v Uniji, bi države članice morale
  vsaki dve leti
  Komisiji sporočiti rezultate opravljenih cestnih pregledov. Komisija bi morala zbrane podatke poslati Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Da bi bilo možno spremljati ureditev cestnih pregledov, ki se izvaja v Uniji, bi države članice morale
  vsaki dve leti
  Komisiji sporočiti rezultate opravljenih cestnih pregledov. Komisija bi morala zbrane podatke poslati Evropskemu parlamentu.

| (17) | Da bi bilo možno spremljati ureditev cestnih pregledov, ki se izvaja v Uniji, bi države članice morale
  vsako drugo leto do 31. marca
  Komisiji sporočiti rezultate opravljenih cestnih pregledov. Komisija bi morala zbrane podatke poslati Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(17)

Da bi bilo možno spremljati ureditev cestnih pregledov, ki se izvaja v Uniji, bi države članice morale
  vsako drugo leto do 31. marca
  Komisiji sporočiti rezultate opravljenih cestnih pregledov. Komisija bi morala zbrane podatke poslati Evropskemu parlamentu.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Da bi se kar najbolj zmanjšala izguba časa za podjetja in voznike ter povečala splošna učinkovitost, bi bilo treba spodbujati opravljanje cestnih pregledov tehnične brezhibnosti in preverjanje upoštevanja socialne zakonodaje na področju cestnega prometa, zlasti Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom

   (2)

  , Direktive 2006/22/ES in Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu

   (3)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Da bi se kar najbolj zmanjšala izguba časa za podjetja in voznike ter povečala splošna učinkovitost, bi bilo treba spodbujati opravljanje cestnih pregledov tehnične brezhibnosti in preverjanje upoštevanja socialne zakonodaje na področju cestnega prometa, zlasti Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom

   (2)

  , Direktive 2006/22/ES in Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu

   (3)

  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| So to uredbo se vzpostavlja ureditev cestnih pregledov gospodarskih vozil, ki vozijo na ozemlju držav članic. | 1.
     S to uredbo se vzpostavlja ureditev cestnih pregledov
  tehnične brezhibnosti
  gospodarskih vozil, ki vozijo na ozemlju držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

So to uredbo se vzpostavlja ureditev cestnih pregledov gospodarskih vozil, ki vozijo na ozemlju držav članic.

1.
     S to uredbo se vzpostavlja ureditev cestnih pregledov
  tehnične brezhibnosti
  gospodarskih vozil, ki vozijo na ozemlju držav članic.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Cestni pregledi tehnične brezhibnosti se opravljajo brez diskriminacije na podlagi državljanstva voznika ali države, v kateri je bilo zadevno gospodarsko vozilo registrirano oziroma se je začelo uporabljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Cestni pregledi tehnične brezhibnosti se opravljajo brez diskriminacije na podlagi državljanstva voznika ali države, v kateri je bilo zadevno gospodarsko vozilo registrirano oziroma se je začelo uporabljati.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba velja za gospodarska vozila s konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 25 km/h, ki spadajo v naslednje kategorije, ki so opredeljene v Direktivi 2007/46/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  : | 1.   Ta uredba velja za gospodarska vozila s konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 25 km/h, ki spadajo v naslednje kategorije, ki so opredeljene v Direktivi 2007/46/ES
  in Direktivi 2003/37/ES
  : |
| — | motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba velja za gospodarska vozila s konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 25 km/h, ki spadajo v naslednje kategorije, ki so opredeljene v Direktivi 2007/46/ES
  Evropskega parlamenta in Sveta
  :

1.   Ta uredba velja za gospodarska vozila s konstrukcijsko določeno hitrostjo nad 25 km/h, ki spadajo v naslednje kategorije, ki so opredeljene v Direktivi 2007/46/ES
  in Direktivi 2003/37/ES
  :

—

motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3,

| — | motorna vozila
  in kakršno koli priklopno vozilo
  za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  in kakršno koli priklopno vozilo
  za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3,

| — | motorna vozila z 
  vsaj štirimi kolesi
  , ki se običajno uporabljajo za
  cestni
  prevoz blaga
  , z največjo dovoljeno maso do vključno
  3 500  kg – vozila kategorije N1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila z 
  vsaj štirimi kolesi
  , ki se običajno uporabljajo za
  cestni
  prevoz blaga
  , z največjo dovoljeno maso do vključno
  3 500  kg – vozila kategorije N1,

| — | motorna vozila
  in kakršno koli priklopno vozilo
  , ki se običajno uporabljajo za prevoz blaga
  in katerih največja dovoljena masa ne presega
  3 500  kg – vozila kategorije N1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  in kakršno koli priklopno vozilo
  , ki se običajno uporabljajo za prevoz blaga
  in katerih največja dovoljena masa ne presega
  3 500  kg – vozila kategorije N1,

| — | motorna vozila za prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij N2 in N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila za prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij N2 in N3,

| — | motorna vozila
  in kakršno koli priklopno vozilo
  za prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij N2 in N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  in kakršno koli priklopno vozilo
  za prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij N2 in N3,

| — | priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500  kg – vozila kategorij O1 in O2, |
| --- | --- |

—

priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500  kg – vozila kategorij O1 in O2,

| — | priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij O3 in O4. |
| --- | --- |

—

priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij O3 in O4.

| — | kolesni traktorji kategorije T5, ki se večinoma uporabljajo za komercialni cestni prevoz na javnih cestah in katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h. |
| --- | --- |

—

kolesni traktorji kategorije T5, ki se večinoma uporabljajo za komercialni cestni prevoz na javnih cestah in katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 a – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | „gospodarsko vozilo“ pomeni motorno vozilo in njegovo priklopno vozilo, namenjeno za
  poklicni
  prevoz blaga ali potnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

„gospodarsko vozilo“ pomeni motorno vozilo in njegovo priklopno vozilo, namenjeno za
  poklicni
  prevoz blaga ali potnikov;

| (6) | „gospodarsko vozilo“ pomeni motorno vozilo in njegovo priklopno vozilo, namenjeno za prevoz blaga ali potnikov
  v cestnem prevozu blaga z vozili za plačilo
  ; |
| --- | --- |

(6)

„gospodarsko vozilo“ pomeni motorno vozilo in njegovo priklopno vozilo, namenjeno za prevoz blaga ali potnikov
  v cestnem prevozu blaga z vozili za plačilo
  ;

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 a – odstavek 1 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „cestni pregled“ pomeni nenapovedan pregled tehnične zmogljivosti gospodarskega vozila
  , ki
  vozi na cestah, odprtih za javni promet, na ozemlju države članice, ki ga izvajajo organi ali ki se izvaja pod njihovim neposrednim nadzorom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„cestni pregled“ pomeni nenapovedan pregled tehnične zmogljivosti gospodarskega vozila
  , ki
  vozi na cestah, odprtih za javni promet, na ozemlju države članice, ki ga izvajajo organi ali ki se izvaja pod njihovim neposrednim nadzorom;

| (9) | „cestni pregled
  tehnične brezhibnosti
  “ pomeni nenapovedan pregled tehnične zmogljivosti gospodarskega vozila
  in pritrjenosti njegovega tovora, medtem ko to vozilo
  vozi na cestah, odprtih za javni promet, na ozemlju države članice, ki ga izvajajo organi ali ki se izvaja pod njihovim neposrednim nadzorom; |
| --- | --- |

(9)

„cestni pregled
  tehnične brezhibnosti
  “ pomeni nenapovedan pregled tehnične zmogljivosti gospodarskega vozila
  in pritrjenosti njegovega tovora, medtem ko to vozilo
  vozi na cestah, odprtih za javni promet, na ozemlju države članice, ki ga izvajajo organi ali ki se izvaja pod njihovim neposrednim nadzorom;

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 3 a – odstavek 1 – točka 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | „tehnični pregled“ pomeni
  preverjanje, da so vsi deli in sestavni deli vozila skladni
  z varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo ali v času naknadnega opremljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

„tehnični pregled“ pomeni
  preverjanje, da so vsi deli in sestavni deli vozila skladni
  z varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo ali v času naknadnega opremljanja;

| (10) | „tehnični pregled“ pomeni
  pregled, s katerim se zagotovi
  , da
  je vozilo varno za uporabo na javnih cestah in skladno
  z 
  zahtevanimi
  varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo ali v času naknadnega opremljanja; |
| --- | --- |

(10)

„tehnični pregled“ pomeni
  pregled, s katerim se zagotovi
  , da
  je vozilo varno za uporabo na javnih cestah in skladno
  z 
  zahtevanimi
  varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo ali v času naknadnega opremljanja;

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 3 a – odstavek 1 – točka 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | „pristojni organ“ pomeni organ ali javno organizacijo,
  pristojno
  za upravljanje
  nacionalnega
  sistema cestnih pregledov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

„pristojni organ“ pomeni organ ali javno organizacijo,
  pristojno
  za upravljanje
  nacionalnega
  sistema cestnih pregledov;

| (11) | „pristojni organ“ pomeni organ ali javno organizacijo,
  ki je po pooblastilu države članice odgovorna
  za upravljanje sistema cestnih pregledov
  , vključno z izvajanjem cestnih pregledov tehnične brezhibnosti, kjer je to primerno
  ; |
| --- | --- |

(11)

„pristojni organ“ pomeni organ ali javno organizacijo,
  ki je po pooblastilu države članice odgovorna
  za upravljanje sistema cestnih pregledov
  , vključno z izvajanjem cestnih pregledov tehnične brezhibnosti, kjer je to primerno
  ;

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | „podjetje“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, združenje ali skupino oseb brez pravne osebnosti, ki dela za zaslužek ali ne, ali vsak uradni organ, ki ima lahko lastno pravno osebnost ali je odvisen od organa oblasti, ki ima pravno osebnost, ki opravlja prevoz po cesti, bodisi za najem ali plačilo bodisi za lastne potrebe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | „pregled varnosti vozila“ pomeni vizualni pregled ter preskus učinkovitosti in delovanja šasije oziroma podvozja, spojnih elementov, krmiljenja, pnevmatik, koles in zavornih sistemov gospodarskega vozila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | „center za izvajanje tehničnih pregledov“ pomeni javne ali zasebne organe ali ustanove, ki jih za izvajanje tehničnih pregledov pooblasti država članica; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka 14 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14c) | „prevoznik“ pomeni posameznika ali pravno osebo, ki upravlja z vozilom kot lastnik oziroma ga je za upravljanje vozila pooblastil lastnik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14c)

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka država članica vsako koledarsko leto opravi
  skupno
  število začetnih cestnih pregledov
  , ki
  ustreza vsaj 5 % skupnega števila vozil iz
  člena 3(1)
  , ki so registrirana na njenem ozemlju. | Vsaka država članica vsako koledarsko leto opravi
  ustrezno
  število začetnih cestnih pregledov. |
| | Skupno število začetnih cestnih pregledov
  ustreza vsaj 5 % skupnega števila
  naslednjih gospodarskih
  vozil iz člena 2(1), ki so registrirana na njenem ozemlju: |
| | — | motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži, ne vštevši vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vsaka država članica vsako koledarsko leto opravi
  skupno
  število začetnih cestnih pregledov
  , ki
  ustreza vsaj 5 % skupnega števila vozil iz
  člena 3(1)
  , ki so registrirana na njenem ozemlju.

Vsaka država članica vsako koledarsko leto opravi
  ustrezno
  število začetnih cestnih pregledov.

Skupno število začetnih cestnih pregledov
  ustreza vsaj 5 % skupnega števila
  naslednjih gospodarskih
  vozil iz člena 2(1), ki so registrirana na njenem ozemlju:

—

motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži, ne vštevši vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3,

| — | motorna vozila za prevoz blaga z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij N2 in N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila za prevoz blaga z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij N2 in N3,

| — | priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij O3 in O4. |
| --- | --- |

—

priklopna vozila in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg – vozila kategorij O3 in O4.

Sorazmerno se pregleda vsaj 5 % gospodarskih vozil, ki niso registrirana na ozemlju države članice, vendar se tam uporabljajo
  .

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Na
  nacionalni
  ravni
  se
  uvede sistem ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih, ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na vozilih
  posameznih podjetij
  . Sistem ocenjevanja tveganja
  upravlja
  pristojni
  organ države članice
  . | 1.   
  Za izboljšanje učinkovitosti cestnih pregledov tehnične brezhibnosti se
  na ravni
  Unije
  uvede sistem ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih, ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na
  gospodarskih
  vozilih
  med rednimi tehničnimi pregledi in cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti
  . Sistem ocenjevanja tveganja
  temelji na nacionalnih elektronskih registrih, ki so med seboj povezani po vsej Uniji, z njimi pa upravljajo
  pristojni
  organi v vsaki državi članici
  . |
| | Tri leta po začetku veljavnosti Uredbe XX Evropskega parlamenta in Sveta o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES morajo biti potrdila o tehničnih pregledih in poročila o cestnih pregledih skladna s standardnim obrazcem Evropske unije. |
| 2.   Vsakemu podjetju
  se
  pripiše profil tveganja, ki se opredeli v okviru sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih z merili
  iz Priloge I. | 2.   
  Po datumu iz odstavka 1 se
  vsakemu podjetju pripiše profil tveganja, ki se opredeli v okviru sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih z 
  naslednjimi
  merili
  v skladu s Prilogo I: |
| | — | število pomanjkljivosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Na
  nacionalni
  ravni
  se
  uvede sistem ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih, ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na vozilih
  posameznih podjetij
  . Sistem ocenjevanja tveganja
  upravlja
  pristojni
  organ države članice
  .

1.   
  Za izboljšanje učinkovitosti cestnih pregledov tehnične brezhibnosti se
  na ravni
  Unije
  uvede sistem ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih, ki temelji na številu in resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih na
  gospodarskih
  vozilih
  med rednimi tehničnimi pregledi in cestnimi pregledi tehnične brezhibnosti
  . Sistem ocenjevanja tveganja
  temelji na nacionalnih elektronskih registrih, ki so med seboj povezani po vsej Uniji, z njimi pa upravljajo
  pristojni
  organi v vsaki državi članici
  .

Tri leta po začetku veljavnosti Uredbe XX Evropskega parlamenta in Sveta o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES morajo biti potrdila o tehničnih pregledih in poročila o cestnih pregledih skladna s standardnim obrazcem Evropske unije.

2.   Vsakemu podjetju
  se
  pripiše profil tveganja, ki se opredeli v okviru sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih z merili
  iz Priloge I.

2.   
  Po datumu iz odstavka 1 se
  vsakemu podjetju pripiše profil tveganja, ki se opredeli v okviru sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih z 
  naslednjimi
  merili
  v skladu s Prilogo I:

—

število pomanjkljivosti;

| — | resnost pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

—

resnost pomanjkljivosti;

| — | število pregledov; |
| --- | --- |

—

število pregledov;

| — | dejavnik časa. |
| --- | --- |

—

dejavnik časa.

Podjetja se razvrstijo v skladu z naslednjim profilom tveganja:

Podjetja se razvrstijo v skladu z naslednjim profilom tveganja:

| — | visoko tveganje, |
| --- | --- |

—

visoko tveganje,

| — | visoko tveganje, |
| --- | --- |

—

visoko tveganje,

| — | srednje tveganje, |
| --- | --- |

—

srednje tveganje,

| — | srednje tveganje, |
| --- | --- |

—

srednje tveganje,

| — | nizko tveganje. |
| --- | --- |

—

nizko tveganje.

| — | nizko tveganje. |
| --- | --- |

—

nizko tveganje.

Da se podjetjem omogoči izboljšanje svojega profila tveganja, se za namene oblikovanja ocene tveganja podjetja upoštevajo informacije o izpolnjevanju zahtev po tehnični brezhibnosti, ki se pridobijo s prostovoljnimi rednimi varnostnimi pregledi vozil, ki se izvajajo v naslednjih časovnih presledkih:

| — | vozila kategorije N2 s skupno dovoljeno maso več kot 7,5  ton: prvič 42 mesecev po prvi registraciji, nato vsakih šest mesecev od zadnjega tehničnega pregleda; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije N2 s skupno dovoljeno maso več kot 7,5  ton: prvič 42 mesecev po prvi registraciji, nato vsakih šest mesecev od zadnjega tehničnega pregleda;

| — | vozila kategorije N3: prvič 30 mesecev po prvi registraciji, nato vsakih šest mesecev od zadnjega tehničnega pregleda; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije N3: prvič 30 mesecev po prvi registraciji, nato vsakih šest mesecev od zadnjega tehničnega pregleda;

| — | vozila kategorije O4: prvič 30 mesecev po prvi registraciji, nato vsakih šest mesecev od zadnjega tehničnega pregleda. |
| --- | --- |

—

vozila kategorije O4: prvič 30 mesecev po prvi registraciji, nato vsakih šest mesecev od zadnjega tehničnega pregleda.

3.   Države članice
  lahko za vzpostavitev
  sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih uporabljajo sistem ocenjevanja tveganja, ki
  je vzpostavljen v skladu s členom 9 Direktive 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  .

3.   Države članice
  za izvajanje
  sistema ocenjevanja tveganja pri cestnih pregledih uporabljajo sistem ocenjevanja tveganja, ki
  je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št
  . 
  1071/2009.

Sistem ocenjevanja tveganja vsebuje informacije o tehnični brezhibnosti vozil iz člena 2 štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vozniki vozila, ki je registrirano v državi članici, na vozilu hranijo potrdilo o tehničnem pregledu, ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, ter poročilo o zadnjem cestnem pregledu, kadar sta na voljo. | 1.   Vozniki vozila, ki je registrirano v državi članici, na vozilu hranijo potrdilo o tehničnem pregledu, ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, ter poročilo o zadnjem cestnem pregledu, kadar sta na voljo.
  Če sta v državi članici vozila potrdilo in poročilo na voljo v elektronski obliki, organi ne morejo zahtevati, da se v vozilu hranijo kopije v papirni obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vozniki vozila, ki je registrirano v državi članici, na vozilu hranijo potrdilo o tehničnem pregledu, ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, ter poročilo o zadnjem cestnem pregledu, kadar sta na voljo.

1.   Vozniki vozila, ki je registrirano v državi članici, na vozilu hranijo potrdilo o tehničnem pregledu, ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, ter poročilo o zadnjem cestnem pregledu, kadar sta na voljo.
  Če sta v državi članici vozila potrdilo in poročilo na voljo v elektronski obliki, organi ne morejo zahtevati, da se v vozilu hranijo kopije v papirni obliki.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Posamezna
  podjetja zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju. | 3.   Podjetja
  , ki uporabljajo vozila, ki sodijo v področje uporabe te uredbe,
  zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju
  ter da se v vozilih hranijo potrdila ali overjene kopije potrdil o tehničnem pregledu ter dokazila o pregledu v skladu s členom 10 Uredbe XX [o rednih pregledih tehnične brezhibnosti], ki se nanašajo na zadnji tehnični pregled. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   
  Posamezna
  podjetja zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju.

3.   Podjetja
  , ki uporabljajo vozila, ki sodijo v področje uporabe te uredbe,
  zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju
  ter da se v vozilih hranijo potrdila ali overjene kopije potrdil o tehničnem pregledu ter dokazila o pregledu v skladu s členom 10 Uredbe XX [o rednih pregledih tehnične brezhibnosti], ki se nanašajo na zadnji tehnični pregled.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Posamezna podjetja zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju. | (Ne zadeva slovenske jezikovne različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Posamezna podjetja zagotovijo, da so njihova vozila ves čas v dobrem, tehnično brezhibnem stanju.

(Ne zadeva slovenske jezikovne različice.)

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri ugotavljanju, na katerih vozilih je treba opraviti cestni pregled, inšpektorji v prednostno skupino uvrstijo vozila podjetij z visokim profilom tveganja iz člena 6(2). Druga vozila se izberejo za preglede, kadar obstaja sum, da predstavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu. | Pri ugotavljanju, na katerih vozilih je treba opraviti cestni pregled, inšpektorji
  lahko, če se tako odloči država članica,
  v prednostno skupino uvrstijo vozila podjetij z visokim profilom tveganja iz člena 6(2). Druga vozila se izberejo za preglede, kadar obstaja sum, da predstavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pri ugotavljanju, na katerih vozilih je treba opraviti cestni pregled, inšpektorji v prednostno skupino uvrstijo vozila podjetij z visokim profilom tveganja iz člena 6(2). Druga vozila se izberejo za preglede, kadar obstaja sum, da predstavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu.

Pri ugotavljanju, na katerih vozilih je treba opraviti cestni pregled, inšpektorji
  lahko, če se tako odloči država članica,
  v prednostno skupino uvrstijo vozila podjetij z visokim profilom tveganja iz člena 6(2). Druga vozila se izberejo za preglede, kadar obstaja sum, da predstavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Inšpektor pri vsakem začetnem cestnem pregledu vozila: | Inšpektor pri vsakem začetnem cestnem pregledu vozila: |
| (a) | preveri potrdilo o tehničnem pregledu in, kadar je na voljo, poročilo o cestnem pregledu, ki se
  hranita
  v vozilu v skladu s členom 7(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Inšpektor pri vsakem začetnem cestnem pregledu vozila:

Inšpektor pri vsakem začetnem cestnem pregledu vozila:

(a)

preveri potrdilo o tehničnem pregledu in, kadar je na voljo, poročilo o cestnem pregledu, ki se
  hranita
  v vozilu v skladu s členom 7(1);

| (a) | preveri potrdilo o tehničnem pregledu
  , ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, dokazilo o pregledu, izdano v skladu s členom 10 Uredbe XX [o rednih pregledih tehnične brezhibnosti],
  in, kadar je na voljo,
  zadnje
  poročilo o cestnem pregledu, ki se
  hranijo
  v vozilu v skladu s členom 7(1); |
| --- | --- |

(a)

preveri potrdilo o tehničnem pregledu
  , ki se nanaša na zadnji tehnični pregled, dokazilo o pregledu, izdano v skladu s členom 10 Uredbe XX [o rednih pregledih tehnične brezhibnosti],
  in, kadar je na voljo,
  zadnje
  poročilo o cestnem pregledu, ki se
  hranijo
  v vozilu v skladu s členom 7(1);

| (b) | opravi vizualno oceno stanja vozila
  in njegovega tovora
  . |
| --- | --- |

(b)

opravi vizualno oceno stanja vozila
  in njegovega tovora
  .

| (b) | opravi vizualno oceno
  tehničnega
  stanja vozila. |
| --- | --- |

(b)

opravi vizualno oceno
  tehničnega
  stanja vozila.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | lahko preveri upoštevanje drugih regulativnih zahtev v zvezi z delovanjem gospodarskih vozil znotraj Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

lahko preveri upoštevanje drugih regulativnih zahtev v zvezi z delovanjem gospodarskih vozil znotraj Unije.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 2 – alinea 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | šasijo/podvozje, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

šasijo/podvozje,

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | osi,
  kolesa, pnevmatike,
  obesitev koles, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

osi,
  kolesa, pnevmatike,
  obesitev koles,

| — | kolesa
  in
  pnevmatike, |
| --- | --- |

—

kolesa
  in
  pnevmatike,

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 2 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | spojne elemente, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

spojne elemente,

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 2 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | emisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

emisije.

| — | motenje

  : hrup in izpušni plini
  . |
| --- | --- |

—

motenje

  : hrup in izpušni plini
  .

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pregled vsakega od teh področij zajema
  eno, več ali
  vse postavke, ki so navedene v Prilogi II in
  ustrezajo tem področjem
  . | Pregled vsakega od teh področij zajema vse postavke, ki so navedene v Prilogi II
  ter se za ta področja štejejo kot potrebne
  in
  ustrezne
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pregled vsakega od teh področij zajema
  eno, več ali
  vse postavke, ki so navedene v Prilogi II in
  ustrezajo tem področjem
  .

Pregled vsakega od teh področij zajema vse postavke, ki so navedene v Prilogi II
  ter se za ta področja štejejo kot potrebne
  in
  ustrezne
  .

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Inšpektor lahko poleg tega preveri tudi druga področja pregleda, ki so navedena v točki 1 Priloge II in zajemajo
  eno, več ali
  vse postavke iz te priloge. | Inšpektor lahko poleg tega
  in kadarkoli je to potrebno zaradi morebitnih varnostnih tveganj
  preveri tudi druga področja pregleda, ki so navedena v delu 1 Priloge II in zajemajo vse postavke iz te priloge
  , ki se v odnosu do teh področij štejejo za potrebne in ustrezne
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Inšpektor lahko poleg tega preveri tudi druga področja pregleda, ki so navedena v točki 1 Priloge II in zajemajo
  eno, več ali
  vse postavke iz te priloge.

Inšpektor lahko poleg tega
  in kadarkoli je to potrebno zaradi morebitnih varnostnih tveganj
  preveri tudi druga področja pregleda, ki so navedena v delu 1 Priloge II in zajemajo vse postavke iz te priloge
  , ki se v odnosu do teh področij štejejo za potrebne in ustrezne
  .

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar je iz potrdila o tehničnem pregledu ali poročila o cestnem pregledu razvidno, da je bil pregled ene izmed postav Priloge II opravljen v 
  predhodnem mesecu
  , inšpektor to postavko pregleda samo, če
  to upravičuje
  očitna pomanjkljivost. | Kadar je iz potrdila o 
  zadnjem opravljenem
  tehničnem pregledu
  , o prostovoljnem rednem pregledu varnosti vozila
  ali poročila o cestnem pregledu razvidno, da je bil pregled ene izmed postavk Priloge II opravljen v 
  enem od treh predhodnih mesecev
  , inšpektor to postavko pregleda samo, če očitna pomanjkljivost
  upravičuje tak pregled
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar je iz potrdila o tehničnem pregledu ali poročila o cestnem pregledu razvidno, da je bil pregled ene izmed postav Priloge II opravljen v 
  predhodnem mesecu
  , inšpektor to postavko pregleda samo, če
  to upravičuje
  očitna pomanjkljivost.

Kadar je iz potrdila o 
  zadnjem opravljenem
  tehničnem pregledu
  , o prostovoljnem rednem pregledu varnosti vozila
  ali poročila o cestnem pregledu razvidno, da je bil pregled ene izmed postavk Priloge II opravljen v 
  enem od treh predhodnih mesecev
  , inšpektor to postavko pregleda samo, če očitna pomanjkljivost
  upravičuje tak pregled
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar je preglede treba opraviti v centru za izvajanje tehničnih pregledov,
  kraj začetnega cestnega pregleda ni oddaljen več kot 10 km od tega centra
  . | 2.   Kadar je preglede treba opraviti v centru za izvajanje tehničnih pregledov,
  jih je treba opraviti čim prej v najbližjem centru
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Kadar je preglede treba opraviti v centru za izvajanje tehničnih pregledov,
  kraj začetnega cestnega pregleda ni oddaljen več kot 10 km od tega centra
  .

2.   Kadar je preglede treba opraviti v centru za izvajanje tehničnih pregledov,
  jih je treba opraviti čim prej v najbližjem centru
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Mobilne enote za preglede so ustrezno opremljene za izvajanje cestnih pregledov in imajo vsaj opremo, potrebno za ocenjevanje stanja zavor, krmiljenja, obesitve koles
  in
  emisij vozila. | 3.   Mobilne enote za preglede so ustrezno opremljene za izvajanje cestnih pregledov in imajo vsaj opremo, potrebno za ocenjevanje stanja zavor, krmiljenja, obesitve koles, emisij
  in mase
  vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Mobilne enote za preglede so ustrezno opremljene za izvajanje cestnih pregledov in imajo vsaj opremo, potrebno za ocenjevanje stanja zavor, krmiljenja, obesitve koles
  in
  emisij vozila.

3.   Mobilne enote za preglede so ustrezno opremljene za izvajanje cestnih pregledov in imajo vsaj opremo, potrebno za ocenjevanje stanja zavor, krmiljenja, obesitve koles, emisij
  in mase
  vozila.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | nevarne pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu,
  tako da se vozilo v nobenih okoliščinah ne sme uporabljati
  na cesti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

nevarne pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu,
  tako da se vozilo v nobenih okoliščinah ne sme uporabljati
  na cesti.

| — | nevarne pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu,
  zaradi katerih lahko zadevna država članica ali njeni pristojni organi prepovejo uporabo vozila
  na cesti. |
| --- | --- |

—

nevarne pomanjkljivosti, ki pomenijo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu,
  zaradi katerih lahko zadevna država članica ali njeni pristojni organi prepovejo uporabo vozila
  na cesti.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Posebna pravila glede pregleda
  pritrjenosti tovora | Pregled
  pritrjenosti tovora |
| Inšpektor lahko zahteva, da se na vozilu opravi pregled pritrjenosti tovora v skladu
  s Prilogo IV
  .
  V primeru velikih ali nevarnih pomanjkljivosti, povezanih s pritrjenostjo tovora, se uporabljajo tudi naknadni postopki iz člena 14
  . | Inšpektor lahko zahteva, da se na vozilu opravi pregled pritrjenosti tovora v skladu
  z veljavnimi standardi
  .
  Rezultatov takšnih pregledov se ne sme vključiti v sistem ocenjevanja tveganja, dokler pravila o pritrjevanju tovora ne bodo harmonizirana na ravni Unije. |
| | Do ... [uskladiti z datumom iz člena 18a predloga uredbe o rednih pregledih tehnične brezhibnosti] Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o ravni harmonizacije na področju pritrjevanja tovora v cestnem prometu, njegovem pregledovanju med cestnimi pregledi in o rezultatih analize metod za zagotavljanje, da podjetja, ki upravljajo z vozilom, pošiljatelji, špediterji, nakladalci in drugi zadevni subjekti, ki sodelujejo pri rokovanju s tovorom, izpolnjujejo zahteve glede pritrjevanja tovora. |
| | Poročilo se po potrebi predloži skupaj z zakonodajnim predlogom
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 13

Člen 13

Posebna pravila glede pregleda
  pritrjenosti tovora

Pregled
  pritrjenosti tovora

Inšpektor lahko zahteva, da se na vozilu opravi pregled pritrjenosti tovora v skladu
  s Prilogo IV
  .
  V primeru velikih ali nevarnih pomanjkljivosti, povezanih s pritrjenostjo tovora, se uporabljajo tudi naknadni postopki iz člena 14
  .

Inšpektor lahko zahteva, da se na vozilu opravi pregled pritrjenosti tovora v skladu
  z veljavnimi standardi
  .
  Rezultatov takšnih pregledov se ne sme vključiti v sistem ocenjevanja tveganja, dokler pravila o pritrjevanju tovora ne bodo harmonizirana na ravni Unije.

Do ... [uskladiti z datumom iz člena 18a predloga uredbe o rednih pregledih tehnične brezhibnosti] Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o ravni harmonizacije na področju pritrjevanja tovora v cestnem prometu, njegovem pregledovanju med cestnimi pregledi in o rezultatih analize metod za zagotavljanje, da podjetja, ki upravljajo z vozilom, pošiljatelji, špediterji, nakladalci in drugi zadevni subjekti, ki sodelujejo pri rokovanju s tovorom, izpolnjujejo zahteve glede pritrjevanja tovora.

Poročilo se po potrebi predloži skupaj z zakonodajnim predlogom
  .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vse velike pomanjkljivosti, ki se ugotovijo med začetnim ali podrobnejšim pregledom, se odpravijo nemudoma in
  v bližini kraja pregleda
  . | 1.   Vse velike pomanjkljivosti, ki se ugotovijo med začetnim ali podrobnejšim pregledom, se odpravijo nemudoma in
  na lokaciji s potrebno opremo, ki je najbližja kraju, na katerem je bil opravljen začetni ali podrobnejši pregled
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Vse velike pomanjkljivosti, ki se ugotovijo med začetnim ali podrobnejšim pregledom, se odpravijo nemudoma in
  v bližini kraja pregleda
  .

1.   Vse velike pomanjkljivosti, ki se ugotovijo med začetnim ali podrobnejšim pregledom, se odpravijo nemudoma in
  na lokaciji s potrebno opremo, ki je najbližja kraju, na katerem je bil opravljen začetni ali podrobnejši pregled
  .

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar inšpektor pri vozilu ugotovi nevarne pomanjkljivosti, tega vozila ne odobri za uporabo, dokler se takšne pomanjkljivosti ne odpravijo na kraju pregleda. Inšpektor
  lahko
  odobri takšno vozilo za uporabo samo do najbližje delavnice, v kateri je mogoče navedene pomanjkljivosti odpraviti, a pod pogojem, da so bile nevarne pomanjkljivosti popravljene v tolikšni meri, da je vozilo mogoče pripeljati do te delavnice in da pri tem ni nikakršnega neposrednega tveganja za varnost oseb v vozilu ali drugih udeležencev v cestnem prometu. | 3.   Kadar inšpektor pri vozilu ugotovi nevarne pomanjkljivosti, tega vozila ne odobri za uporabo, dokler se takšne pomanjkljivosti ne odpravijo na kraju pregleda
  ali v eni od najbližjih delavnic
  .
  Če se na vozilu ugotovijo pomanjkljivosti iz člena 10(2),
  inšpektor odobri takšno vozilo za uporabo samo do najbližje delavnice, v kateri je mogoče navedene pomanjkljivosti odpraviti, a pod pogojem, da so bile nevarne pomanjkljivosti popravljene v tolikšni meri, da je vozilo mogoče pripeljati do te delavnice in da pri tem ni nikakršnega neposrednega tveganja za varnost oseb v vozilu ali drugih udeležencev v cestnem prometu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar inšpektor pri vozilu ugotovi nevarne pomanjkljivosti, tega vozila ne odobri za uporabo, dokler se takšne pomanjkljivosti ne odpravijo na kraju pregleda. Inšpektor
  lahko
  odobri takšno vozilo za uporabo samo do najbližje delavnice, v kateri je mogoče navedene pomanjkljivosti odpraviti, a pod pogojem, da so bile nevarne pomanjkljivosti popravljene v tolikšni meri, da je vozilo mogoče pripeljati do te delavnice in da pri tem ni nikakršnega neposrednega tveganja za varnost oseb v vozilu ali drugih udeležencev v cestnem prometu.

3.   Kadar inšpektor pri vozilu ugotovi nevarne pomanjkljivosti, tega vozila ne odobri za uporabo, dokler se takšne pomanjkljivosti ne odpravijo na kraju pregleda
  ali v eni od najbližjih delavnic
  .
  Če se na vozilu ugotovijo pomanjkljivosti iz člena 10(2),
  inšpektor odobri takšno vozilo za uporabo samo do najbližje delavnice, v kateri je mogoče navedene pomanjkljivosti odpraviti, a pod pogojem, da so bile nevarne pomanjkljivosti popravljene v tolikšni meri, da je vozilo mogoče pripeljati do te delavnice in da pri tem ni nikakršnega neposrednega tveganja za varnost oseb v vozilu ali drugih udeležencev v cestnem prometu.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Inšpektor lahko vozilo z nevarnimi pomanjkljivostmi odobri za uporabo neposredno do najbližje lokacije, kjer je
  to vozilo
  mogoče popraviti ali zaseči. | Inšpektor lahko vozilo z nevarnimi pomanjkljivostmi odobri za uporabo neposredno do najbližje
  razpoložljive
  lokacije, kjer
  ga
  je mogoče popraviti ali zaseči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Inšpektor lahko vozilo z nevarnimi pomanjkljivostmi odobri za uporabo neposredno do najbližje lokacije, kjer je
  to vozilo
  mogoče popraviti ali zaseči.

Inšpektor lahko vozilo z nevarnimi pomanjkljivostmi odobri za uporabo neposredno do najbližje
  razpoložljive
  lokacije, kjer
  ga
  je mogoče popraviti ali zaseči.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Inšpektor
  sporoči
  pristojnemu organu rezultate podrobnejših cestnih pregledov v razumnem času po teh pregledih. Pristojni organ
  hrani
  te podatke 36 mesecev od datuma njihovega prejema. | 2.   Inšpektor pristojnemu organu
  elektronsko sporoči
  rezultate podrobnejših cestnih pregledov v razumnem času po teh pregledih. Pristojni organ te podatke
  vnese v nacionalni register iz Uredbe (ES) št. 1071/2009 in jih hrani
  36 mesecev od datuma njihovega prejema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Inšpektor
  sporoči
  pristojnemu organu rezultate podrobnejših cestnih pregledov v razumnem času po teh pregledih. Pristojni organ
  hrani
  te podatke 36 mesecev od datuma njihovega prejema.

2.   Inšpektor pristojnemu organu
  elektronsko sporoči
  rezultate podrobnejših cestnih pregledov v razumnem času po teh pregledih. Pristojni organ te podatke
  vnese v nacionalni register iz Uredbe (ES) št. 1071/2009 in jih hrani
  36 mesecev od datuma njihovega prejema.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Rezultati cestnega pregleda se sporočijo organu za registracijo vozila. | 3.   Rezultati cestnega pregleda se
  elektronsko
  sporočijo organu za registracijo vozila
  , lastniku vozila in v primeru vozil, registriranih v drugi državi članici, prek evropskega registra cestnih prevoznikov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1071/2009
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Rezultati cestnega pregleda se sporočijo organu za registracijo vozila.

3.   Rezultati cestnega pregleda se
  elektronsko
  sporočijo organu za registracijo vozila
  , lastniku vozila in v primeru vozil, registriranih v drugi državi članici, prek evropskega registra cestnih prevoznikov, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 1071/2009
  .

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar se na vozilu, ki ni registrirano v državi članici, v kateri se izvaja pregled, ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, zlasti tiste, zaradi katerih se prepove uporaba vozila, kontaktna točka o rezultatih tega pregleda obvesti pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano. | 1.   Kadar se na vozilu, ki ni registrirano v državi članici, v kateri se izvaja pregled, ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, zlasti tiste, zaradi katerih se prepove uporaba vozila, kontaktna točka o rezultatih tega pregleda obvesti pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano. |
| | Država članica, v kateri je bilo vozilo registrirano, te informacije upošteva pri razvrščanju podjetij v skladu s členom 6(2). |
| Te informacije vsebujejo elemente iz poročila o cestnem pregledu, ki so določeni v Prilogi VI. | Te informacije vsebujejo elemente iz poročila o cestnem pregledu, ki so določeni v Prilogi VI
  , ter so v standardizirani obliki in se posredujejo prek nacionalnega elektronskega registra iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009
  . |
| Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih obveščanja pristojnih organov držav članic, v katerih so bila vozila registrirana, o vozilih z velikimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2). | Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih obveščanja pristojnih organov držav članic, v katerih so bila vozila registrirana, o vozilih z velikimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Kadar se na vozilu, ki ni registrirano v državi članici, v kateri se izvaja pregled, ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, zlasti tiste, zaradi katerih se prepove uporaba vozila, kontaktna točka o rezultatih tega pregleda obvesti pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano.

1.   Kadar se na vozilu, ki ni registrirano v državi članici, v kateri se izvaja pregled, ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, zlasti tiste, zaradi katerih se prepove uporaba vozila, kontaktna točka o rezultatih tega pregleda obvesti pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano.

Država članica, v kateri je bilo vozilo registrirano, te informacije upošteva pri razvrščanju podjetij v skladu s členom 6(2).

Te informacije vsebujejo elemente iz poročila o cestnem pregledu, ki so določeni v Prilogi VI.

Te informacije vsebujejo elemente iz poročila o cestnem pregledu, ki so določeni v Prilogi VI
  , ter so v standardizirani obliki in se posredujejo prek nacionalnega elektronskega registra iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1071/2009
  .

Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih obveščanja pristojnih organov držav članic, v katerih so bila vozila registrirana, o vozilih z velikimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2).

Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih obveščanja pristojnih organov držav članic, v katerih so bila vozila registrirana, o vozilih z velikimi ali nevarnimi pomanjkljivostmi v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2).

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, obvesti
  državo članico
  , v kateri je bil opravljen pregled, o sprejetem ukrepu. | Pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, obvesti
  pristojni organ države članice
  , v kateri je bil opravljen pregled, o sprejetem ukrepu
  in vnese podatke v evropski register cestnih prevoznikov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, obvesti
  državo članico
  , v kateri je bil opravljen pregled, o sprejetem ukrepu.

Pristojni organ države članice, v kateri je bilo vozilo registrirano, obvesti
  pristojni organ države članice
  , v kateri je bil opravljen pregled, o sprejetem ukrepu
  in vnese podatke v evropski register cestnih prevoznikov
  .

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Če se ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, se ime prevoznika sporoči kontaktni točki v skladu s členom 16. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Če se ugotovijo velike ali nevarne pomanjkljivosti, se ime prevoznika sporoči kontaktni točki v skladu s členom 16.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Država članica, v kateri je bilo vozilo registrirano, zagotovi organu, ki opravlja cestni pregled tehnične brezhibnosti, informacije o profilu tveganja podjetja, katerega vozilo se pregleduje. Te informacije se v elektronski obliki posredujejo v razumnem času. Komisija sprejme izvedbene akte, ki zadevajo podrobne predpise o postopkih za posredovanje teh informacij takšnim organom. |
| | Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Država članica, v kateri je bilo vozilo registrirano, zagotovi organu, ki opravlja cestni pregled tehnične brezhibnosti, informacije o profilu tveganja podjetja, katerega vozilo se pregleduje. Te informacije se v elektronski obliki posredujejo v razumnem času. Komisija sprejme izvedbene akte, ki zadevajo podrobne predpise o postopkih za posredovanje teh informacij takšnim organom.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2).

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  zbrane podatke pošlje
  Evropskemu parlamentu. | Komisija
  predloži
  Evropskemu parlamentu
  poročilo, v katerem so povzeti zbrani podatki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija
  zbrane podatke pošlje
  Evropskemu parlamentu.

Komisija
  predloži
  Evropskemu parlamentu
  poročilo, v katerem so povzeti zbrani podatki
  .

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz člena 21 se podeli za
  nedoločen čas
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 21 se podeli
  Komisiji
  za
  obdobje petih let
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo iz člena 21 se podeli za
  nedoločen čas
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 21 se podeli
  Komisiji
  za
  obdobje petih let
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Predpisi, določeni v skladu z odstavkom 1, vključujejo kazni za primer, kadar voznik ali prevoznik ne sodelujeta s inšpektorjem, ali kadar
  se ne odpravijo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med pregledom
  . | 2.   Predpisi, določeni v skladu z odstavkom 1, vključujejo kazni za primer, kadar voznik ali prevoznik ne sodelujeta z inšpektorjem, ali kadar
  je uporaba vozila nezakonita zaradi neupoštevanja člena 14
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Predpisi, določeni v skladu z odstavkom 1, vključujejo kazni za primer, kadar voznik ali prevoznik ne sodelujeta s inšpektorjem, ali kadar
  se ne odpravijo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med pregledom
  .

2.   Predpisi, določeni v skladu z odstavkom 1, vključujejo kazni za primer, kadar voznik ali prevoznik ne sodelujeta z inšpektorjem, ali kadar
  je uporaba vozila nezakonita zaradi neupoštevanja člena 14
  .

Sprememba 68

Predlog uredbe

Priloga II – del 2 – postavka 5.2.2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 5.2.2. | Kolesa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

5.2.2.

Kolesa

Vizualni pregled obeh strani vsakega kolesa.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 5.2.2. | Kolesa |

Sprememba Parlamenta

5.2.2.

Kolesa

Vizualni pregled obeh strani vsakega kolesa.

| (da) | Kolo ni združljivo s pestom |
| --- | --- |

(da)

Kolo ni združljivo s pestom

Sprememba 69

Predlog uredbe

Priloga II – del – postavka 5.2.3 – stolpec 2: Metoda

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| Pnevmatike | Vizualni pregled celotne pnevmatike s premikanjem vozila nazaj in naprej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Pnevmatike

Vizualni pregled celotne pnevmatike s premikanjem vozila nazaj in naprej.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3 | Tyres |

Sprememba Parlamenta

5.2.3

Tyres

Vizualni pregled celotne pnevmatike s premikanjem vozila nazaj in naprej.

Z merilnikom tlaka preverite tlak v pnevmatikah in ga primerjajte z vrednostmi, ki jih je navedel proizvajalec.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Priloga III – del 1 – naslov: Nevarne pomanjkljivosti – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pomanjkljivosti, ki predstavljajo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu
  . Nadaljnja uporaba vozila na cesti ni dovoljena
  , čeprav bi se v nekaterih primerih vožnja tega vozila lahko dovolila pod točno določenimi pogoji naravnost do določene lokacije, na primer za namen takojšnjega popravila ali zasega vozila. | Pomanjkljivosti, ki predstavljajo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu,
  ki upravičujejo, da zadevna država članica ali njeni pristojni organi prepovejo uporabo vozila na cesti,
  čeprav bi se v nekaterih primerih vožnja tega vozila lahko dovolila pod točno določenimi pogoji naravnost do določene lokacije, na primer za namen takojšnjega popravila ali zasega vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pomanjkljivosti, ki predstavljajo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu
  . Nadaljnja uporaba vozila na cesti ni dovoljena
  , čeprav bi se v nekaterih primerih vožnja tega vozila lahko dovolila pod točno določenimi pogoji naravnost do določene lokacije, na primer za namen takojšnjega popravila ali zasega vozila.

Pomanjkljivosti, ki predstavljajo neposredno in takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu,
  ki upravičujejo, da zadevna država članica ali njeni pristojni organi prepovejo uporabo vozila na cesti,
  čeprav bi se v nekaterih primerih vožnja tega vozila lahko dovolila pod točno določenimi pogoji naravnost do določene lokacije, na primer za namen takojšnjega popravila ali zasega vozila.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Priloga 3 – del 2 – postavka 5.2.3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Pnevmatike |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

5.2.3.

Pnevmatike

| (e) | Globina žleba profila
  ni v skladu z zahtevami(1). |
| --- | --- |

(e)

Globina žleba profila
  ni v skladu z zahtevami(1).

X

X

| | Manj kot 80 % zahtevane globine žleba |
| --- | --- |

Manj kot 80 % zahtevane globine žleba

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Tyres |

Sprememba Parlamenta

5.2.3.

Tyres

| (e) | Globina žleba profila
  pnevmatike ustreza zakonsko predpisani minimalni vrednosti
  . |
| --- | --- |

(e)

Globina žleba profila
  pnevmatike ustreza zakonsko predpisani minimalni vrednosti
  .

X

X

| | Globina žleba profila pnevmatike manjša od zakonsko predpisane minimalne vrednosti. |
| --- | --- |

Globina žleba profila pnevmatike manjša od zakonsko predpisane minimalne vrednosti.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Priloga 3 – del 2 – postavka 5.2.3 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Pnevmatike |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

5.2.3.

Pnevmatike

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Tyres |

Sprememba Parlamenta

5.2.3.

Tyres

| (ga) | Delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila znižan za 20 %. |
| --- | --- |

(ga)

Delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila znižan za 20 %.

X

X

Sprememba 73

Predlog uredbe

Priloga IV

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | Črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

[...]

Črtano

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0207/2013).

(2)  

  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

(3)  

  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Tehnični pregledi motornih vozil in njihovih priklopnikov ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 2. julija 2013, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/34)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  , ki bi zagotavljale, da
  se vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu
  , ne bi uporabljala na cesti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  , ki bi zagotavljale, da
  se vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu
  , ne bi uporabljala na cesti
  .

| (3) | Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati redne tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  . Redni pregledi bi morali biti glavno orodje za zagotavljanje tehnične brezhibnosti. Cestni pregledi gospodarskih vozil bi morali le dopolnjevati redne preglede in bi
  se
  morali osredotočati na
  vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(3)

Tehnični pregledi so del širše ureditve, ki zagotavlja varno in okoljsko sprejemljivo stanje vozil ves čas njihove uporabe. Ta ureditev bi morala zajemati redne tehnične preglede vseh vozil in cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, ki se uporabljajo za dejavnosti komercialnega cestnega prevoza, ter določbe o postopku registracije vozil
  . Redni pregledi bi morali biti glavno orodje za zagotavljanje tehnične brezhibnosti. Cestni pregledi gospodarskih vozil bi morali le dopolnjevati redne preglede in bi
  se
  morali osredotočati na
  vozila, ki predstavljajo takojšnje tveganje za varnost v cestnem prometu.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Vsa vozila, ki se uporabljajo na javnih cestah, morajo biti, brez poseganja v zahteve rednih tehničnih pregledov, vedno tehnično brezhibna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Vsa vozila, ki se uporabljajo na javnih cestah, morajo biti, brez poseganja v zahteve rednih tehničnih pregledov, vedno tehnično brezhibna.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Izvrševanje ukrepov za tehnično brezhibnost bi moralo vključevati tudi kampanje za ozaveščanje lastnikov vozil, naj razvijejo dobre prakse in navade glede osnovnih pregledov svojih vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Izvrševanje ukrepov za tehnično brezhibnost bi moralo vključevati tudi kampanje za ozaveščanje lastnikov vozil, naj razvijejo dobre prakse in navade glede osnovnih pregledov svojih vozil.

Spremembi 4 in 115

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi in zahteve za varnost vozil. Z rednimi tehničnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko bodo dana na trg, izpolnjevala varnostne standarde skozi celotno življenjsko dobo.
  Ta ureditev bi morala veljati
  za kategorije vozil, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/24/ES z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil in o razveljavitvi Direktive Sveta 92/61/EGS, Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečnih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot
  in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi in zahteve za varnost vozil. Z rednimi tehničnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko bodo dana na trg, izpolnjevala varnostne standarde skozi celotno življenjsko dobo.
  Ta ureditev bi morala veljati
  za kategorije vozil, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/24/ES z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil in o razveljavitvi Direktive Sveta 92/61/EGS, Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečnih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot
  in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS
  .

| (4) | V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi in zahteve za varnost vozil. Z rednimi tehničnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko bodo dana na trg, izpolnjevala varnostne standarde skozi celotno življenjsko dobo.
  Nobena naknadno nameščena oprema, ki spreminja varnostne in okoljske značilnosti vozila, ne bi smela poslabšati teh značilnosti glede na njihovo stanje v času homologacije, prve registracije ali začetka veljavnosti. Države članice bi lahko uvedle nacionalne zahteve v zvezi s tehničnimi pregledi
  za kategorije vozil, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/24/ES z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil
  ; ta ureditev bi morala veljati za kategorije vozil
  ,
  opredeljene v
  Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečnih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot. |
| --- | --- |

(4)

V Uniji so bili sprejeti številni tehnični standardi in zahteve za varnost vozil. Z rednimi tehničnimi pregledi pa je treba zagotoviti, da bodo vozila, ko bodo dana na trg, izpolnjevala varnostne standarde skozi celotno življenjsko dobo.
  Nobena naknadno nameščena oprema, ki spreminja varnostne in okoljske značilnosti vozila, ne bi smela poslabšati teh značilnosti glede na njihovo stanje v času homologacije, prve registracije ali začetka veljavnosti. Države članice bi lahko uvedle nacionalne zahteve v zvezi s tehničnimi pregledi
  za kategorije vozil, opredeljene v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/24/ES z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil
  ; ta ureditev bi morala veljati za kategorije vozil
  ,
  opredeljene v
  Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečnih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Ker s pravočasnim razkritjem pomanjkljivosti na motornem vozilu, ki je pomembna za varnost v prometu, vsakdo prispeva k odpravi te pomanjkljivosti in s tem k preprečitvi nesreče, bi se morali prihranki pri stroških zaradi nesreč porabiti za vzpostavitev sistema bonusov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Velik del skupnih emisij cestnega prometa, zlasti emisij CO2, je posledica manjšega števila vozil s slabo delujočimi sistemi za nadzor emisij. Ocenjeno je, da 5 % voznega parka povzroča 25 % vseh emisij onesnaževal. Ureditev z rednimi tehničnimi pregledi bi torej prispevala tudi k izboljšanju okolja z zmanjšanjem povprečnih emisij vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Velik del skupnih emisij cestnega prometa, zlasti emisij CO2, je posledica manjšega števila vozil s slabo delujočimi sistemi za nadzor emisij. Ocenjeno je, da 5 % voznega parka povzroča 25 % vseh emisij onesnaževal. Ureditev z rednimi tehničnimi pregledi bi torej prispevala tudi k izboljšanju okolja z zmanjšanjem povprečnih emisij vozil.

| (6) | Velik del skupnih emisij cestnega prometa, zlasti emisij CO2, je posledica manjšega števila vozil s slabo delujočimi sistemi za nadzor emisij. Ocenjeno je, da 5 % voznega parka povzroča 25 % vseh emisij onesnaževal.
  To velja tudi za povečanje emisij delcev in NOx iz sodobnih motorjev, za katere je potrebno obsežnejše preverjanje emisij, vključno s preverjanjem celovitosti in delovanja lastnega sistema za diagnostiko na vozilu (OBD) med delovanjem z elektronsko kontrolno napravo, ki se potrdi z obstoječim preskusom emisij iz izpušne cevi, da se zagotovi popoln preskus sistema za nadzor emisij, saj zgolj diagnostika na vozilu ni zanesljiva.
  Ureditev z rednimi tehničnimi pregledi bi torej prispevala tudi k izboljšanju okolja z zmanjšanjem povprečnih emisij vozil. |
| --- | --- |

(6)

Velik del skupnih emisij cestnega prometa, zlasti emisij CO2, je posledica manjšega števila vozil s slabo delujočimi sistemi za nadzor emisij. Ocenjeno je, da 5 % voznega parka povzroča 25 % vseh emisij onesnaževal.
  To velja tudi za povečanje emisij delcev in NOx iz sodobnih motorjev, za katere je potrebno obsežnejše preverjanje emisij, vključno s preverjanjem celovitosti in delovanja lastnega sistema za diagnostiko na vozilu (OBD) med delovanjem z elektronsko kontrolno napravo, ki se potrdi z obstoječim preskusom emisij iz izpušne cevi, da se zagotovi popoln preskus sistema za nadzor emisij, saj zgolj diagnostika na vozilu ni zanesljiva.
  Ureditev z rednimi tehničnimi pregledi bi torej prispevala tudi k izboljšanju okolja z zmanjšanjem povprečnih emisij vozil.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Kmetijska vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se
  pri dejavnostih lokalnega prevoza čedalje bolj
  uporabljajo namesto tovornjakov.
  Njihova možnost tveganja je enaka možnosti tveganja tovornjakov, zato bi bilo treba to kategorijo vozil v zvezi s tehničnimi pregledi obravnavati
  enako kot tovornjake. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Kmetijska vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se
  pri dejavnostih lokalnega prevoza čedalje bolj
  uporabljajo namesto tovornjakov.
  Njihova možnost tveganja je enaka možnosti tveganja tovornjakov, zato bi bilo treba to kategorijo vozil v zvezi s tehničnimi pregledi obravnavati
  enako kot tovornjake.

| (8) | Kmetijska vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se
  v nekaterih primerih
  uporabljajo namesto tovornjakov
  za namene komercialnega cestnega prevoza
  .
  Pomembno je zagotoviti, da kadar so kmetijska vozila rabljena na ta način, da so glede tehničnih pregledov obravnavana
  enako kot
  tovornjaki
  . |
| --- | --- |

(8)

Kmetijska vozila, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h, se
  v nekaterih primerih
  uporabljajo namesto tovornjakov
  za namene komercialnega cestnega prevoza
  .
  Pomembno je zagotoviti, da kadar so kmetijska vozila rabljena na ta način, da so glede tehničnih pregledov obravnavana
  enako kot
  tovornjaki
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Vozila zgodovinskega interesa
  naj bi ohranjala
  dediščino dobe, v kateri so
  bila
  izdelana, in
  ker se na javnih cestah le malo uporabljajo, bi bilo treba
  odločitev o podaljšanju roka rednih tehničnih pregledov za takšna vozila prepustiti državam članicam. Države članice bi morale s predpisi urediti tudi tehnične preglede drugih vrst specializiranih vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Vozila zgodovinskega interesa
  naj bi ohranjala
  dediščino dobe, v kateri so
  bila
  izdelana, in
  ker se na javnih cestah le malo uporabljajo, bi bilo treba
  odločitev o podaljšanju roka rednih tehničnih pregledov za takšna vozila prepustiti državam članicam. Države članice bi morale s predpisi urediti tudi tehnične preglede drugih vrst specializiranih vozil.

| (9) | Vozila zgodovinskega interesa
  ohranjajo
  dediščino dobe, v kateri so izdelana,
  vzdrževana so v zgodovinsko ustreznem stanju
  in
  so redko uporabljana kot vsakdanja vozila.
  Odločitev o podaljšanju roka rednih tehničnih pregledov za takšna vozila
  ali drugačni ureditvi njihovih tehničnih pregledov bi bilo treba
  prepustiti državam članicam. Države članice bi morale s predpisi urediti tudi tehnične preglede drugih vrst specializiranih vozil. |
| --- | --- |

(9)

Vozila zgodovinskega interesa
  ohranjajo
  dediščino dobe, v kateri so izdelana,
  vzdrževana so v zgodovinsko ustreznem stanju
  in
  so redko uporabljana kot vsakdanja vozila.
  Odločitev o podaljšanju roka rednih tehničnih pregledov za takšna vozila
  ali drugačni ureditvi njihovih tehničnih pregledov bi bilo treba
  prepustiti državam članicam. Države članice bi morale s predpisi urediti tudi tehnične preglede drugih vrst specializiranih vozil.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Tehnični pregledi so suverena dejavnost, zato bi jih morale opravljati države članice ali
  pooblaščeni izvajalci pod njihovim nadzorom
  . Države članice
  bi morale biti še naprej odgovorne za tehnične preglede v vseh primerih
  , tudi
  če nacionalni sistem dovoljuje odobritev zasebnih organov, med drugim tudi tistim, ki izvajajo
  popravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Tehnični pregledi so suverena dejavnost, zato bi jih morale opravljati države članice ali
  pooblaščeni izvajalci pod njihovim nadzorom
  . Države članice
  bi morale biti še naprej odgovorne za tehnične preglede v vseh primerih
  , tudi
  če nacionalni sistem dovoljuje odobritev zasebnih organov, med drugim tudi tistim, ki izvajajo
  popravila.

| (10) | Tehnični pregledi so suverena dejavnost, zato bi jih morale opravljati
  zadevne
  države članice, ali
  nosilci javnih pooblastil ali organizacije ali ustanove, ki jih imenuje in neposredno nadzira država, vključno z ustrezno pooblaščenimi zasebnimi organizacijami
  . Države članice
  bi si morale zlasti vsestransko prizadevati za zagotovitev objektivnosti in visoke kakovosti preskušanja vozil
  ,
  kadar organizacije, imenovane kot centri za izvedbo tehničnih pregledov, opravljajo
  tudi popravila
  motornih vozil
  . |
| --- | --- |

(10)

Tehnični pregledi so suverena dejavnost, zato bi jih morale opravljati
  zadevne
  države članice, ali
  nosilci javnih pooblastil ali organizacije ali ustanove, ki jih imenuje in neposredno nadzira država, vključno z ustrezno pooblaščenimi zasebnimi organizacijami
  . Države članice
  bi si morale zlasti vsestransko prizadevati za zagotovitev objektivnosti in visoke kakovosti preskušanja vozil
  ,
  kadar organizacije, imenovane kot centri za izvedbo tehničnih pregledov, opravljajo
  tudi popravila
  motornih vozil
  .

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Zaradi boljše uporabe načela prostega gibanja v Uniji, bi morale države članice za potrebe ponovne registracije vzajemno priznavati potrdilo o tehničnem pregledu, ki ga je izdala originalna država članica registracije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Zaradi boljše uporabe načela prostega gibanja v Uniji, bi morale države članice za potrebe ponovne registracije vzajemno priznavati potrdilo o tehničnem pregledu, ki ga je izdala originalna država članica registracije.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | Kadar se izkaže, da so tehnični pregledi usklajeni v zadostni meri, bi bilo treba sprejeti določbe o popolnem vzajemnem priznavanju potrdil o tehničnem pregledu po vsej Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10b)

Kadar se izkaže, da so tehnični pregledi usklajeni v zadostni meri, bi bilo treba sprejeti določbe o popolnem vzajemnem priznavanju potrdil o tehničnem pregledu po vsej Uniji.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ključnega pomena za pregled vozil in zlasti za njihove elektronske varnostne sestavne dele, je dostop do tehničnih specifikacij vsakega posameznega vozila. Proizvajalci vozil naj torej ne bi zagotovili samo vseh podatkov, kot so zajeti v potrdilu o skladnosti, temveč tudi dostop do podatkov, ki so potrebni za preverjanje delovanja
  sestavnih delov
  , povezanih z varnostjo in okoljem.
  Določbe, povezane z dostopom do podatkov o popravilih in vzdrževanju se morajo za ta namen uporabljati na podoben
  način,
  kar centrom za izvajanje
  tehničnih pregledov
  omogoča dostop do tistih elementov informacij, ki so potrebni za tehnični pregled. To je ključnega pomena zlasti na področju elektronsko nadzorovanih sistemov in mora zajemati vse elemente, ki jih je vgradil proizvajalec. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ključnega pomena za pregled vozil in zlasti za njihove elektronske varnostne sestavne dele, je dostop do tehničnih specifikacij vsakega posameznega vozila. Proizvajalci vozil naj torej ne bi zagotovili samo vseh podatkov, kot so zajeti v potrdilu o skladnosti, temveč tudi dostop do podatkov, ki so potrebni za preverjanje delovanja
  sestavnih delov
  , povezanih z varnostjo in okoljem.
  Določbe, povezane z dostopom do podatkov o popravilih in vzdrževanju se morajo za ta namen uporabljati na podoben
  način,
  kar centrom za izvajanje
  tehničnih pregledov
  omogoča dostop do tistih elementov informacij, ki so potrebni za tehnični pregled. To je ključnega pomena zlasti na področju elektronsko nadzorovanih sistemov in mora zajemati vse elemente, ki jih je vgradil proizvajalec.

| (11) | Ključnega pomena za pregled vozil in zlasti za njihove elektronske varnostne sestavne dele, je dostop do tehničnih specifikacij vsakega posameznega vozila. Proizvajalci vozil naj torej ne bi zagotovili samo vseh podatkov, kot so zajeti v potrdilu o skladnosti, temveč tudi dostop do podatkov, ki so potrebni za preverjanje delovanja
  sistemov
  , povezanih z varnostjo in okoljem.
  Podatki bi morali zajemati podrobnosti, s katerimi je možno zagotoviti nadzor delovanja varnostnih sistemov vozila na
  način,
  ki omogoča preglede v okviru rednih
  tehničnih pregledov
  , na način, s katerim bi se ustvarila predvidljiva stopnja uspešnosti. |
| --- | --- |

(11)

Ključnega pomena za pregled vozil in zlasti za njihove elektronske varnostne sestavne dele, je dostop do tehničnih specifikacij vsakega posameznega vozila. Proizvajalci vozil naj torej ne bi zagotovili samo vseh podatkov, kot so zajeti v potrdilu o skladnosti, temveč tudi dostop do podatkov, ki so potrebni za preverjanje delovanja
  sistemov
  , povezanih z varnostjo in okoljem.
  Podatki bi morali zajemati podrobnosti, s katerimi je možno zagotoviti nadzor delovanja varnostnih sistemov vozila na
  način,
  ki omogoča preglede v okviru rednih
  tehničnih pregledov
  , na način, s katerim bi se ustvarila predvidljiva stopnja uspešnosti.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Za doseganje visoke kakovosti pregledov po vsej Uniji bi bilo treba na ravni Unije določiti opremo, ki se bo uporabljala pri pregledih, ter način njenega vzdrževanja in umerjanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Za doseganje visoke kakovosti pregledov po vsej Uniji bi bilo treba na ravni Unije določiti opremo, ki se bo uporabljala pri pregledih, ter način njenega vzdrževanja in umerjanja.

| (12) | Za doseganje visoke kakovosti pregledov po vsej Uniji bi bilo treba na ravni Unije določiti opremo, ki se bo uporabljala pri pregledih, ter način njenega vzdrževanja in umerjanja.
  Vzpostaviti bi bilo treba spodbude za inovacije na področju sistemov in postopkov pregledov ter opreme, ki se bo uporabljala pri pregledih, s čimer se omogoči nadaljnje zniževanje stroškov in povečanje koristi. |
| --- | --- |

(12)

Za doseganje visoke kakovosti pregledov po vsej Uniji bi bilo treba na ravni Unije določiti opremo, ki se bo uporabljala pri pregledih, ter način njenega vzdrževanja in umerjanja.
  Vzpostaviti bi bilo treba spodbude za inovacije na področju sistemov in postopkov pregledov ter opreme, ki se bo uporabljala pri pregledih, s čimer se omogoči nadaljnje zniževanje stroškov in povečanje koristi.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Inšpektorji bi morali med izvajanjem tehničnih pregledov ravnati neodvisno in se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov.
  Rezultat tehničnih pregledov zato ne bi smel biti povezan s plačo ali kakršnimi koli ekonomskimi ali osebnimi koristmi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Inšpektorji bi morali med izvajanjem tehničnih pregledov ravnati neodvisno in se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov.
  Rezultat tehničnih pregledov zato ne bi smel biti povezan s plačo ali kakršnimi koli ekonomskimi ali osebnimi koristmi.

| (13) | Inšpektorji bi morali med izvajanjem tehničnih pregledov ravnati neodvisno in se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov.
  Države članice bi morale zagotoviti, da se pregledi izvajajo v skladu s predpisi, in biti še zlate pozorne na njihovo objektivnost. |
| --- | --- |

(13)

Inšpektorji bi morali med izvajanjem tehničnih pregledov ravnati neodvisno in se izogibati vsakršnemu navzkrižju interesov.
  Države članice bi morale zagotoviti, da se pregledi izvajajo v skladu s predpisi, in biti še zlate pozorne na njihovo objektivnost.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Kakovost in objektivnost centrov za izvajanje tehničnih pregledov je osrednjega pomena za doseganje cilja boljše varnosti v cestnem prometu. Zato bi morali centri za izvajanje tehničnih pregledov na primer izpolnjevati minimalne zahteve glede ISO 17020 o splošnih zahtevah za delovanje različnih organov, ki izvajajo preglede. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Kakovost in objektivnost centrov za izvajanje tehničnih pregledov je osrednjega pomena za doseganje cilja boljše varnosti v cestnem prometu. Zato bi morali centri za izvajanje tehničnih pregledov na primer izpolnjevati minimalne zahteve glede ISO 17020 o splošnih zahtevah za delovanje različnih organov, ki izvajajo preglede.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Rezultati pregledov se ne bi smeli spreminjati za komercialne namene. Nadzorni organ lahko spremeni rezultate tehničnega pregleda samo, če so ugotovitve, do katerih pride med tehničnim pregledom, ki ga opravi inšpektor, očitno napačne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Rezultati pregledov se ne bi smeli spreminjati za komercialne namene. Nadzorni organ lahko spremeni rezultate tehničnega pregleda samo, če so ugotovitve, do katerih pride med tehničnim pregledom, ki ga opravi inšpektor, očitno napačne.

| (14) | Rezultati pregledov se ne bi smeli spreminjati za komercialne namene. Nadzorni organ
  bi moral spremeniti
  rezultate tehničnega pregleda
  in organizaciji, ki je izdala potrdilo, naložiti ustrezne kazni
  samo, če so ugotovitve, do katerih pride med tehničnim pregledom, ki ga opravi inšpektor, očitno napačne. |
| --- | --- |

(14)

Rezultati pregledov se ne bi smeli spreminjati za komercialne namene. Nadzorni organ
  bi moral spremeniti
  rezultate tehničnega pregleda
  in organizaciji, ki je izdala potrdilo, naložiti ustrezne kazni
  samo, če so ugotovitve, do katerih pride med tehničnim pregledom, ki ga opravi inšpektor, očitno napačne.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Visoki standardi tehničnih pregledov zahtevajo visoko raven izkušenj in usposobljenosti izvajalcev pregledov. Uvesti bi bilo treba sistem usposabljanja, vključno z začetnim usposabljanjem in rednimi osvežitvenimi usposabljanji. Opredeliti bi bilo treba prehodno obdobje, da bi prehod sedanjih izvajalcev pregledov na sistem rednih usposabljanj potekal brez težav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Visoki standardi tehničnih pregledov zahtevajo visoko raven izkušenj in usposobljenosti izvajalcev pregledov. Uvesti bi bilo treba sistem usposabljanja, vključno z začetnim usposabljanjem in rednimi osvežitvenimi usposabljanji. Opredeliti bi bilo treba prehodno obdobje, da bi prehod sedanjih izvajalcev pregledov na sistem rednih usposabljanj potekal brez težav.

| (15) | Visoki standardi tehničnih pregledov zahtevajo visoko raven izkušenj in usposobljenosti izvajalcev pregledov. Uvesti bi bilo treba sistem usposabljanja, vključno z začetnim usposabljanjem in rednimi osvežitvenimi usposabljanji. Opredeliti bi bilo treba prehodno obdobje, da bi prehod sedanjih izvajalcev pregledov na sistem rednih usposabljanj potekal brez težav.
  Države članice, ki od inšpektorjev že zdaj zahtevajo višjo raven usposobljenosti, kompetenc in pregledovanja, kot določajo minimalne zahteve, bi morale imeti možnost, da visoko raven ohranijo. |
| --- | --- |

(15)

Visoki standardi tehničnih pregledov zahtevajo visoko raven izkušenj in usposobljenosti izvajalcev pregledov. Uvesti bi bilo treba sistem usposabljanja, vključno z začetnim usposabljanjem in rednimi osvežitvenimi usposabljanji. Opredeliti bi bilo treba prehodno obdobje, da bi prehod sedanjih izvajalcev pregledov na sistem rednih usposabljanj potekal brez težav.
  Države članice, ki od inšpektorjev že zdaj zahtevajo višjo raven usposobljenosti, kompetenc in pregledovanja, kot določajo minimalne zahteve, bi morale imeti možnost, da visoko raven ohranijo.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Pogostost pregledov bi bilo treba prilagoditi vrsti vozila
  in njegovi kilometrini
  . Večja verjetnost tehničnih pomanjkljivosti pri vozilih se pojavi, ko dosežejo določeno starost
  in kilometrino, zlasti kadar se intenzivno uporabljajo
  . Zato je primerno
  povečati pogostost pregledov starejših vozil in vozil z visoko kilometrino
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Pogostost pregledov bi bilo treba prilagoditi vrsti vozila
  in njegovi kilometrini
  . Večja verjetnost tehničnih pomanjkljivosti pri vozilih se pojavi, ko dosežejo določeno starost
  in kilometrino, zlasti kadar se intenzivno uporabljajo
  . Zato je primerno
  povečati pogostost pregledov starejših vozil in vozil z visoko kilometrino
  .

| (17) | Pogostost pregledov bi bilo treba prilagoditi vrsti vozila. Večja verjetnost tehničnih pomanjkljivosti pri vozilih se pojavi, ko dosežejo določeno starost. Zato je
  starejša vozila
  primerno
  pogosteje pregledovati
  . |
| --- | --- |

(17)

Pogostost pregledov bi bilo treba prilagoditi vrsti vozila. Večja verjetnost tehničnih pomanjkljivosti pri vozilih se pojavi, ko dosežejo določeno starost. Zato je
  starejša vozila
  primerno
  pogosteje pregledovati
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Tehnični pregledi bi morali zajemati vse postavke, pomembne za posamezen model, konstrukcijo in opremo preskušanega vozila. V okviru teh postavk in glede na sedanje stanje tehnologije vozil bi bilo treba na seznam postavk pregleda vključiti sodobne elektronske sisteme. Za uskladitev tehničnih pregledov bi bilo treba določiti postopke preskušanja za vsako postavko pregleda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Tehnični pregledi bi morali zajemati vse postavke, pomembne za posamezen model, konstrukcijo in opremo preskušanega vozila. V okviru teh postavk in glede na sedanje stanje tehnologije vozil bi bilo treba na seznam postavk pregleda vključiti sodobne elektronske sisteme. Za uskladitev tehničnih pregledov bi bilo treba določiti postopke preskušanja za vsako postavko pregleda.

| (19) | Tehnični pregledi bi morali zajemati vse postavke, pomembne za posamezen model, konstrukcijo in opremo preskušanega vozila.
  Te postavke bi bilo treba posodobiti
  v 
  skladu z razvojem raziskav in tehnološkim napredkom na področju varnosti vozil. Neustrezna kolesa, pritrjena na nestandardne osi, bi bilo treba obravnavati kot ključno varnostno postavko in jo vključiti v tehnične preglede. V
  okviru teh postavk in glede na sedanje stanje tehnologije vozil bi bilo treba na seznam postavk pregleda vključiti sodobne elektronske sisteme. Za uskladitev tehničnih pregledov bi bilo treba določiti postopke preskušanja za vsako postavko pregleda. |
| --- | --- |

(19)

Tehnični pregledi bi morali zajemati vse postavke, pomembne za posamezen model, konstrukcijo in opremo preskušanega vozila.
  Te postavke bi bilo treba posodobiti
  v 
  skladu z razvojem raziskav in tehnološkim napredkom na področju varnosti vozil. Neustrezna kolesa, pritrjena na nestandardne osi, bi bilo treba obravnavati kot ključno varnostno postavko in jo vključiti v tehnične preglede. V
  okviru teh postavk in glede na sedanje stanje tehnologije vozil bi bilo treba na seznam postavk pregleda vključiti sodobne elektronske sisteme. Za uskladitev tehničnih pregledov bi bilo treba določiti postopke preskušanja za vsako postavko pregleda.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Standardi za tehnične preglede bi morali biti določeni na minimalni ravni za vso Unijo, državam članicam, kjer so tehnični pregledi že na višji ravni od zahtevane po tej uredbi pa omogočiti, da ohranijo višje standarde in jih po potrebi prilagodijo tehničnemu napredku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Standardi za tehnične preglede bi morali biti določeni na minimalni ravni za vso Unijo, državam članicam, kjer so tehnični pregledi že na višji ravni od zahtevane po tej uredbi pa omogočiti, da ohranijo višje standarde in jih po potrebi prilagodijo tehničnemu napredku.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Imetnik registracije vozila, na katerem se je opravljal tehnični pregled, v okviru katerega so bile odkrite pomanjkljivosti, zlasti tiste, ki prestavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu, bi moral take pomanjkljivosti nemudoma odpraviti. V primeru nevarnih pomanjkljivosti bi
  se registracija vozila morala odvzeti
  , dokler pomanjkljivosti niso v celoti odpravljene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Imetnik registracije vozila, na katerem se je opravljal tehnični pregled, v okviru katerega so bile odkrite pomanjkljivosti, zlasti tiste, ki prestavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu, bi moral take pomanjkljivosti nemudoma odpraviti. V primeru nevarnih pomanjkljivosti bi
  se registracija vozila morala odvzeti
  , dokler pomanjkljivosti niso v celoti odpravljene.

| (21) | Imetnik registracije vozila, na katerem se je opravljal tehnični pregled, v okviru katerega so bile odkrite pomanjkljivosti, zlasti tiste, ki prestavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu, bi moral take pomanjkljivosti nemudoma odpraviti. V primeru nevarnih pomanjkljivosti bi
  bilo treba preprečiti vožnjo vozila po javnih cestah
  , dokler pomanjkljivosti niso v celoti odpravljene. |
| --- | --- |

(21)

Imetnik registracije vozila, na katerem se je opravljal tehnični pregled, v okviru katerega so bile odkrite pomanjkljivosti, zlasti tiste, ki prestavljajo tveganje za varnost v cestnem prometu, bi moral take pomanjkljivosti nemudoma odpraviti. V primeru nevarnih pomanjkljivosti bi
  bilo treba preprečiti vožnjo vozila po javnih cestah
  , dokler pomanjkljivosti niso v celoti odpravljene.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Po vsakem pregledu
  bi bilo treba
  izdati potrdilo o tehničnem pregledu, ki
  med drugim vključuje podatke, povezane z identiteto
  vozila
  , in podatke o
  rezultatih pregleda.
  Da bi se zagotovilo ustrezno nadaljnje spremljanje tehničnih pregledov
  , bi morale države članice takšne podatke zbirati in jih hraniti v bazi podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Po vsakem pregledu
  bi bilo treba
  izdati potrdilo o tehničnem pregledu, ki
  med drugim vključuje podatke, povezane z identiteto
  vozila
  , in podatke o
  rezultatih pregleda.
  Da bi se zagotovilo ustrezno nadaljnje spremljanje tehničnih pregledov
  , bi morale države članice takšne podatke zbirati in jih hraniti v bazi podatkov.

| (22) | Za zagotovitev ustreznega spremljanja rezultatov preizkušanja bi bilo treba
  po vsakem pregledu izdati potrdilo o tehničnem pregledu, ki
  bi ga bilo treba pripraviti tudi v elektronski obliki z enako podrobnimi podatki o identiteti
  vozila
  in
  rezultatih pregleda
  , kot jih vsebuje izvirno potrdilo o pregledu
  .
  Poleg tega
  bi morale države članice takšne podatke zbirati in jih hraniti v 
  osrednji
  bazi podatkov
  , da se omogoči enostavno preverjanje pristnosti rezultatov rednih tehničnih pregledov
  . |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev ustreznega spremljanja rezultatov preizkušanja bi bilo treba
  po vsakem pregledu izdati potrdilo o tehničnem pregledu, ki
  bi ga bilo treba pripraviti tudi v elektronski obliki z enako podrobnimi podatki o identiteti
  vozila
  in
  rezultatih pregleda
  , kot jih vsebuje izvirno potrdilo o pregledu
  .
  Poleg tega
  bi morale države članice takšne podatke zbirati in jih hraniti v 
  osrednji
  bazi podatkov
  , da se omogoči enostavno preverjanje pristnosti rezultatov rednih tehničnih pregledov
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Ker nekatere države članice ne zahtevajo registracije za določene kategorije vozil, kot so lahki priklopniki, bi morali biti podatki o uspešno opravljenem tehničnem pregledu dani na voljo s pomočjo dokazila o pregledu, nameščenega na vidno mesto na vozilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Ker nekatere države članice ne zahtevajo registracije za določene kategorije vozil, kot so lahki priklopniki, bi morali biti podatki o uspešno opravljenem tehničnem pregledu dani na voljo s pomočjo dokazila o pregledu, nameščenega na vidno mesto na vozilu.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Goljufanje s kilometrskimi števci naj bi
  oškodovalo
  5 do
  12-odstotkov prodaje
  rabljenih avtomobilov, kar posledično pomeni zelo visok strošek za družbo, ki letno znaša več milijard evrov, ter netočno oceno tehničnega stanja vozila. Da bi se zoperstavili goljufanju s kilometrskimi števci, bi beleženje kilometrine v potrdilu o tehničnem pregledu skupaj z obveznostjo predložitve potrdila o prejšnjem pregledu omogočilo lažje odkrivanje nedovoljenih posegov v kilometrski števec ali njegove manipulacije. Goljufanje s kilometrskimi števci
  bi bilo treba tudi
  bolj sistematično obravnavati kot kaznivo dejanje, za katero je določena kazen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Goljufanje s kilometrskimi števci naj bi
  oškodovalo
  5 do
  12-odstotkov prodaje
  rabljenih avtomobilov, kar posledično pomeni zelo visok strošek za družbo, ki letno znaša več milijard evrov, ter netočno oceno tehničnega stanja vozila. Da bi se zoperstavili goljufanju s kilometrskimi števci, bi beleženje kilometrine v potrdilu o tehničnem pregledu skupaj z obveznostjo predložitve potrdila o prejšnjem pregledu omogočilo lažje odkrivanje nedovoljenih posegov v kilometrski števec ali njegove manipulacije. Goljufanje s kilometrskimi števci
  bi bilo treba tudi
  bolj sistematično obravnavati kot kaznivo dejanje, za katero je določena kazen.

| (23) | Goljufanje s kilometrskimi števci naj bi
  se pojavljalo pri
  5 do
  12 odstotkih domačih prodaj
  rabljenih avtomobilov,
  medtem ko je ta odstotek pri čezmejni prodaji znatno višji,
  kar posledično pomeni zelo visok strošek za družbo, ki letno znaša več milijard evrov, ter netočno oceno tehničnega stanja vozila. Da bi se zoperstavili goljufanju s kilometrskimi števci, bi beleženje kilometrine v potrdilu o tehničnem pregledu skupaj z obveznostjo predložitve potrdila o prejšnjem pregledu omogočilo lažje odkrivanje nedovoljenih posegov v kilometrski števec ali njegove manipulacije.
  Tudi vzpostavitev elektronske informacijske platforme za vozila, ki ob ustreznem spoštovanju varstva podatkov beleži kilometrino in hude nesreče, v katere je bilo vozilo vključeno, bi prispevala k temu, da se preprečijo manipulacije in se omogoči dostop do pomembnih podatkov. Poleg tega bi bilo treba
  goljufanje s kilometrskimi števci bolj sistematično obravnavati kot kaznivo dejanje, za katero je določena kazen. |
| --- | --- |

(23)

Goljufanje s kilometrskimi števci naj bi
  se pojavljalo pri
  5 do
  12 odstotkih domačih prodaj
  rabljenih avtomobilov,
  medtem ko je ta odstotek pri čezmejni prodaji znatno višji,
  kar posledično pomeni zelo visok strošek za družbo, ki letno znaša več milijard evrov, ter netočno oceno tehničnega stanja vozila. Da bi se zoperstavili goljufanju s kilometrskimi števci, bi beleženje kilometrine v potrdilu o tehničnem pregledu skupaj z obveznostjo predložitve potrdila o prejšnjem pregledu omogočilo lažje odkrivanje nedovoljenih posegov v kilometrski števec ali njegove manipulacije.
  Tudi vzpostavitev elektronske informacijske platforme za vozila, ki ob ustreznem spoštovanju varstva podatkov beleži kilometrino in hude nesreče, v katere je bilo vozilo vključeno, bi prispevala k temu, da se preprečijo manipulacije in se omogoči dostop do pomembnih podatkov. Poleg tega bi bilo treba
  goljufanje s kilometrskimi števci bolj sistematično obravnavati kot kaznivo dejanje, za katero je določena kazen.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Tehnični pregledi so del širše ureditvene sheme, ki zajema vozila skozi njihovo celotno življenjsko dobo od odobritve, prek registriranja, pregledov in razreza. Razvoj in medsebojna povezanost nacionalnih elektronskih baz podatkov o vozilih in elektronskih baz podatkov proizvajalcev bi
  načeloma morala prispevati
  k izboljšanju učinkovitosti celotne upravne verige na področju vozil in
  zmanjšati
  stroške ter upravna bremena.
  Komisija bi torej morala za ta namen opraviti študijo o izvedljivosti, stroških in koristih vzpostavitve evropske elektronske informativne platforme za vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Tehnični pregledi so del širše ureditvene sheme, ki zajema vozila skozi njihovo celotno življenjsko dobo od odobritve, prek registriranja, pregledov in razreza. Razvoj in medsebojna povezanost nacionalnih elektronskih baz podatkov o vozilih in elektronskih baz podatkov proizvajalcev bi
  načeloma morala prispevati
  k izboljšanju učinkovitosti celotne upravne verige na področju vozil in
  zmanjšati
  stroške ter upravna bremena.
  Komisija bi torej morala za ta namen opraviti študijo o izvedljivosti, stroških in koristih vzpostavitve evropske elektronske informativne platforme za vozila.

| (25) | Tehnični pregledi so del širše ureditvene sheme, ki zajema vozila skozi njihovo celotno življenjsko dobo od odobritve, prek registriranja, pregledov in razreza. Razvoj in medsebojna povezanost nacionalnih elektronskih baz podatkov o vozilih in elektronskih baz podatkov proizvajalcev bi
  prispevala
  k izboljšanju učinkovitosti celotne upravne verige na področju vozil in
  zmanjšala
  stroške ter upravna bremena. |
| --- | --- |

(25)

Tehnični pregledi so del širše ureditvene sheme, ki zajema vozila skozi njihovo celotno življenjsko dobo od odobritve, prek registriranja, pregledov in razreza. Razvoj in medsebojna povezanost nacionalnih elektronskih baz podatkov o vozilih in elektronskih baz podatkov proizvajalcev bi
  prispevala
  k izboljšanju učinkovitosti celotne upravne verige na področju vozil in
  zmanjšala
  stroške ter upravna bremena.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (25a) | Ker bi moral biti cilj te uredbe spodbujanje nadaljnjega usklajevanja in standardizacije rednih tehničnih pregledov vozil, kar bi moralo sčasoma privesti do vzpostavitve enotnega trga za redne tehnične preglede v Uniji s sistemom vzajemnega priznavanja potrdil o tehničnih pregledih, da bi lahko bila vozila tehnično pregledana v kateri koli državi članici, bi morala Komisija pripraviti poročilo o napredku procesa usklajevanja, da bi bilo mogoče določiti, kdaj se lahko začne tovrstno vzajemno priznavanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25a)

Ker bi moral biti cilj te uredbe spodbujanje nadaljnjega usklajevanja in standardizacije rednih tehničnih pregledov vozil, kar bi moralo sčasoma privesti do vzpostavitve enotnega trga za redne tehnične preglede v Uniji s sistemom vzajemnega priznavanja potrdil o tehničnih pregledih, da bi lahko bila vozila tehnično pregledana v kateri koli državi članici, bi morala Komisija pripraviti poročilo o napredku procesa usklajevanja, da bi bilo mogoče določiti, kdaj se lahko začne tovrstno vzajemno priznavanje.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Za
  dopolnitev
  te uredbe
  z dodatnimi tehničnimi podrobnostmi bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi se, kadar je to primerno, upoštevali razvoj zakonodaje Unije o homologaciji v zvezi s kategorijami vozil ter potrebe po dopolnitvi prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Za
  dopolnitev
  te uredbe
  z dodatnimi tehničnimi podrobnostmi bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi se, kadar je to primerno, upoštevali razvoj zakonodaje Unije o homologaciji v zvezi s kategorijami vozil ter potrebe po dopolnitvi prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (26) | Za
  posodobitev
  te uredbe bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi se, kadar je to primerno, upoštevali razvoj zakonodaje Unije o homologaciji v zvezi s kategorijami vozil ter potrebe po dopolnitvi prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(26)

Za
  posodobitev
  te uredbe bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi se, kadar je to primerno, upoštevali razvoj zakonodaje Unije o homologaciji v zvezi s kategorijami vozil ter potrebe po dopolnitvi prilog zaradi tehničnega napredka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve minimalnih skupnih zahtev in usklajenih predpisov v zvezi z izvajanjem tehničnih pregledov vozil v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve minimalnih skupnih zahtev in usklajenih predpisov v zvezi z izvajanjem tehničnih pregledov vozil v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

| (29) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve minimalnih skupnih zahtev in usklajenih predpisov v zvezi z izvajanjem tehničnih pregledov vozil v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.
  Države članice se lahko odločijo, da določijo strožje zahteve od minimalnih standardov. |
| --- | --- |

(29)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve minimalnih skupnih zahtev in usklajenih predpisov v zvezi z izvajanjem tehničnih pregledov vozil v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ta cilj lahko bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.
  Države članice se lahko odločijo, da določijo strožje zahteve od minimalnih standardov.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| S to uredbo se vzpostavlja ureditev rednih tehničnih pregledov vozil. | S to uredbo se vzpostavlja ureditev rednih tehničnih pregledov vozil
  , ki se izvajajo na podlagi minimalnih tehničnih standardov in zahtev zato, da se zagotovi visoka raven varnosti v cestnem prometu in varstva okolja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

S to uredbo se vzpostavlja ureditev rednih tehničnih pregledov vozil.

S to uredbo se vzpostavlja ureditev rednih tehničnih pregledov vozil
  , ki se izvajajo na podlagi minimalnih tehničnih standardov in zahtev zato, da se zagotovi visoka raven varnosti v cestnem prometu in varstva okolja
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | motorna vozila
  z vsaj štirimi kolesi
  za prevoz
  potnikov z
  največ
  osmimi sedeži
  poleg vozniškega sedeža – vozila kategorije M1, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

motorna vozila
  z vsaj štirimi kolesi
  za prevoz
  potnikov z
  največ
  osmimi sedeži
  poleg vozniškega sedeža – vozila kategorije M1,

| — | motorna vozila
  , zasnovana in izdelana predvsem
  za prevoz
  oseb in njihove prtljage, ki imajo
  največ
  osem sedežev
  poleg vozniškega sedeža – vozila kategorije M1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  , zasnovana in izdelana predvsem
  za prevoz
  oseb in njihove prtljage, ki imajo
  največ
  osem sedežev
  poleg vozniškega sedeža – vozila kategorije M1,

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | motorna vozila za prevoz
  potnikov z
  več kot
  osmimi sedeži razen
  vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

motorna vozila za prevoz
  potnikov z
  več kot
  osmimi sedeži razen
  vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3,

| — | motorna vozila
  , ki so zasnovana in izdelana predvsem
  za prevoz
  oseb in njihove prtljage ter imajo
  več kot
  osem sedežev poleg
  vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  , ki so zasnovana in izdelana predvsem
  za prevoz
  oseb in njihove prtljage ter imajo
  več kot
  osem sedežev poleg
  vozniškega sedeža – vozila kategorij M2 in M3,

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | motorna vozila
  z vsaj štirimi kolesi, ki se običajno uporabljajo
  za cestni prevoz blaga,
  z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500  kg
   – vozila kategorije N1, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

motorna vozila
  z vsaj štirimi kolesi, ki se običajno uporabljajo
  za cestni prevoz blaga,
  z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500  kg
   – vozila kategorije N1,

| — | motorna vozila
  , zasnovana in izdelana predvsem
  za cestni prevoz blaga,
  katerih največja masa ne presega 3,5 tone
  – vozila kategorije N1, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  , zasnovana in izdelana predvsem
  za cestni prevoz blaga,
  katerih največja masa ne presega 3,5 tone
  – vozila kategorije N1,

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | motorna vozila za prevoz blaga
  z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg
   – vozila kategorij N2 in N3, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

motorna vozila za prevoz blaga
  z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg
   – vozila kategorij N2 in N3,

| — | motorna vozila
  , zasnovana in izdelana predvsem
  za
  cestni
  prevoz blaga
  , katerih največja masa presega 3,5 tone
  – vozila kategorij N2 in N3, |
| --- | --- |

—

motorna vozila
  , zasnovana in izdelana predvsem
  za
  cestni
  prevoz blaga
  , katerih največja masa presega 3,5 tone
  – vozila kategorij N2 in N3,

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | priklopna vozila in
  polpriklopniki z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500  kg
   – vozila kategorij
  O1 in
  O2, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

priklopna vozila in
  polpriklopniki z največjo dovoljeno maso do vključno 3 500  kg
   – vozila kategorij
  O1 in
  O2,

| — | priklopna vozila
  , zasnovana
  in
  izdelana za prevoz blaga ali oseb in za nastanitev oseb, katerih največja masa presega 750 kg, vendar je manj kot 3,5 tone
  – vozila kategorij O2, |
| --- | --- |

—

priklopna vozila
  , zasnovana
  in
  izdelana za prevoz blaga ali oseb in za nastanitev oseb, katerih največja masa presega 750 kg, vendar je manj kot 3,5 tone
  – vozila kategorij O2,

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | priklopna vozila in
  polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg
   – vozila kategorij O3 in O4, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

priklopna vozila in
  polpriklopniki z največjo dovoljeno maso večjo od 3 500  kg
   – vozila kategorij O3 in O4,

| — | priklopna vozila
  , zasnovana
  in
  izdelana za prevoz blaga ali oseb in za nastanitev oseb, katerih največja masa presega 3,5 tone
  – vozila kategorij O3 in O4, |
| --- | --- |

—

priklopna vozila
  , zasnovana
  in
  izdelana za prevoz blaga ali oseb in za nastanitev oseb, katerih največja masa presega 3,5 tone
  – vozila kategorij O3 in O4,

Sprememba 117/1

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | dvo- ali trikolesna vozila – vozila kategorij
  L1e, L2e
  , L3e, L4e, L5e,
  L6e
  in L7e, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

dvo- ali trikolesna vozila – vozila kategorij
  L1e, L2e
  , L3e, L4e, L5e,
  L6e
  in L7e,

| — | od 1. januarja 2016
  dvo- ali trikolesna vozila – vozila kategorij L3e, L4e, L5e in L7e, |
| --- | --- |

—

od 1. januarja 2016
  dvo- ali trikolesna vozila – vozila kategorij L3e, L4e, L5e in L7e,

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – alinea 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h 
  – vozila kategorije T5
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

kolesni traktorji, katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h 
  – vozila kategorije T5
  .

| — | kolesni traktorji
  kategorije T5
  ,
  ki se pretežno uporabljajo na javnih cestah in
  katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h. |
| --- | --- |

—

kolesni traktorji
  kategorije T5
  ,
  ki se pretežno uporabljajo na javnih cestah in
  katerih največja konstrukcijsko določena hitrost presega 40 km/h.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice lahko obvezne redne tehnične preglede razširijo na druge kategorije vozil. Države članice obvestijo Komisijo o kakršni koli odločitvi o podaljšanju, ki so jo sprejele, in navedejo razloge zanjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Države članice lahko obvezne redne tehnične preglede razširijo na druge kategorije vozil. Države članice obvestijo Komisijo o kakršni koli odločitvi o podaljšanju, ki so jo sprejele, in navedejo razloge zanjo.

Sprememba 117/2

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Ta uredba se uporablja od 1. januarja 2018 za naslednje kategorije vozil, razen če Komisija v svojem poročili v skladu s členom 18a dokažem da bi bil takšen ukrep neučinkovit: |
| | — | dvo- ali trikolesna vozila – vozila kategorij L1e, L2e, in L6e. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Ta uredba se uporablja od 1. januarja 2018 za naslednje kategorije vozil, razen če Komisija v svojem poročili v skladu s členom 18a dokažem da bi bil takšen ukrep neučinkovit:

—

dvo- ali trikolesna vozila – vozila kategorij L1e, L2e, in L6e.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vozila, ki
  pripadajo oboroženim silam, gasilcem, civilni zaščiti ter službam
  za nujno pomoč ali reševanje, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

vozila, ki
  pripadajo oboroženim silam, gasilcem, civilni zaščiti ter službam
  za nujno pomoč ali reševanje,

| — | vozila, ki
  jih uporabljajo oborožene sile, gasilci, civilna zaščita ter službe
  za nujno pomoč ali reševanje, |
| --- | --- |

—

vozila, ki
  jih uporabljajo oborožene sile, gasilci, civilna zaščita ter službe
  za nujno pomoč ali reševanje,

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – alinea 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | vozila kategorije O2, katerih največja masa ne presega 2,0 toni, vendar ne vključuje priklopnikov kategorije 02 za bivanje, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

vozila kategorije O2, katerih največja masa ne presega 2,0 toni, vendar ne vključuje priklopnikov kategorije 02 za bivanje,

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | „dvo- ali trikolesna vozila“ pomenijo vsako vozilo na motorni pogon na dveh kolesih z ali brez bočne prikolice, trikolesnike in štirikolesnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

„dvo- ali trikolesna vozila“ pomenijo vsako vozilo na motorni pogon na dveh kolesih z ali brez bočne prikolice, trikolesnike in štirikolesnike;

črtano

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | „vozilo
  zgodovinskega interesa
  “ pomeni vsako vozilo, ki izpolnjuje naslednje pogoje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

„vozilo
  zgodovinskega interesa
  “ pomeni vsako vozilo, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

| (7) | „vozilo
  zgodovinskega pomena
  “ pomeni vsako vozilo, ki
  ima po mnenju države članice, v kateri je registrirano, ali katerega od njenih pristojnih organov, zgodovinski pomen in hkrati
  izpolnjuje
  vse
  naslednje pogoje: |
| --- | --- |

(7)

„vozilo
  zgodovinskega pomena
  “ pomeni vsako vozilo, ki
  ima po mnenju države članice, v kateri je registrirano, ali katerega od njenih pristojnih organov, zgodovinski pomen in hkrati
  izpolnjuje
  vse
  naslednje pogoje:

| | — | izdelano je bilo pred vsaj 30 leti, |
| --- | --- | --- |

—

izdelano je bilo pred vsaj 30 leti,

| | — | izdelano
  ali prvič registrirano
  je bilo pred vsaj 30 leti; |
| --- | --- | --- |

—

izdelano
  ali prvič registrirano
  je bilo pred vsaj 30 leti;

| | — | vzdržuje se z uporabo nadomestnih delov, ki so podobni nekdanjim sestavnim delom vozila
  ; |
| --- | --- | --- |

—

vzdržuje se z uporabo nadomestnih delov, ki so podobni nekdanjim sestavnim delom vozila
  ;

| | — | te vrste vozil, kot je opredeljena v ustreznih dokumentih Unije o homologaciji, se ne izdeluje več
  ; |
| --- | --- | --- |

—

te vrste vozil, kot je opredeljena v ustreznih dokumentih Unije o homologaciji, se ne izdeluje več
  ;

| | — | na njem ni bilo
  opravljenih nobenih
  sprememb tehničnih značilnosti
  glavnih sestavnih delov, kot so motor, zavore, krmilo ali vzmetenje, in |
| --- | --- | --- |

—

na njem ni bilo
  opravljenih nobenih
  sprememb tehničnih značilnosti
  glavnih sestavnih delov, kot so motor, zavore, krmilo ali vzmetenje, in

| | — | je ohranjeno in vzdrževano v zgodovinsko pravilnem stanju in torej
  na njem ni bilo
  opravljeno velikih
  sprememb
  njegovih
  tehničnih značilnosti; |
| --- | --- | --- |

—

je ohranjeno in vzdrževano v zgodovinsko pravilnem stanju in torej
  na njem ni bilo
  opravljeno velikih
  sprememb
  njegovih
  tehničnih značilnosti;

| | — | njegova podoba se ni spremenila; |
| --- | --- | --- |

—

njegova podoba se ni spremenila;

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | „tehnični pregled“ pomeni preverjanje, da
  so vsi deli in sestavni deli vozila skladni
  z varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo
  ter
  v času naknadnega opremljanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

„tehnični pregled“ pomeni preverjanje, da
  so vsi deli in sestavni deli vozila skladni
  z varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo
  ter
  v času naknadnega opremljanja;

| (9) | „tehnični pregled“ pomeni preverjanje, da
  je vozilo varno za uporabo na javnih cestah, da je skladno
  z 
  zahtevanimi
  varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo
  ali
  v času naknadnega opremljanja; |
| --- | --- |

(9)

„tehnični pregled“ pomeni preverjanje, da
  je vozilo varno za uporabo na javnih cestah, da je skladno
  z 
  zahtevanimi
  varnostnimi in okoljskimi značilnostmi, veljavnimi v času odobritve, prve registracije ali dajanja v uporabo
  ali
  v času naknadnega opremljanja;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | „inšpektor“ pomeni osebo, ki jo država članica pooblasti za izvajanje tehničnih pregledov v centru za izvajanje tehničnih pregledov ali v imenu pristojnega organa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

„inšpektor“ pomeni osebo, ki jo država članica pooblasti za izvajanje tehničnih pregledov v centru za izvajanje tehničnih pregledov ali v imenu pristojnega organa;

| (13) | „inšpektor“ pomeni osebo, ki jo država članica
  ali njen pristojni organ
  pooblasti za izvajanje tehničnih pregledov v centru za izvajanje tehničnih pregledov ali v imenu pristojnega organa; |
| --- | --- |

(13)

„inšpektor“ pomeni osebo, ki jo država članica
  ali njen pristojni organ
  pooblasti za izvajanje tehničnih pregledov v centru za izvajanje tehničnih pregledov ali v imenu pristojnega organa;

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Tehnične preglede izvaja samo
  pristojni organ
  države članice ali centri za izvajanje tehničnih pregledov
  , ki jih
  odobri
  država članica. | 2.   
  Tehnični pregledi se načeloma izvajajo v državi članici, v kateri je vozilo registrirano, izvaja pa ga njen
  pristojni
  organ ali javni
  organ,
  kateremu je to nalogo dodelila država članica, ali organizacije ali ustanove,
  ki jih
  potrdi in nadzira
  država članica
  , vključno s pooblaščenimi zasebnimi organizacijami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   
  Tehnične preglede izvaja samo
  pristojni organ
  države članice ali centri za izvajanje tehničnih pregledov
  , ki jih
  odobri
  država članica.

2.   
  Tehnični pregledi se načeloma izvajajo v državi članici, v kateri je vozilo registrirano, izvaja pa ga njen
  pristojni
  organ ali javni
  organ,
  kateremu je to nalogo dodelila država članica, ali organizacije ali ustanove,
  ki jih
  potrdi in nadzira
  država članica
  , vključno s pooblaščenimi zasebnimi organizacijami
  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Proizvajalci vozil centrom za izvajanje tehničnih pregledov ali, kadar je ustrezno, pristojnim organom zagotovijo dostop do tehničnih podatkov, potrebnih za izvajanje tehničnih pregledov, ki so določeni v Prilogi I. Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih za dostop do tehničnih podatkov iz Priloge I v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). | 3.   Proizvajalci vozil centrom za izvajanje tehničnih pregledov
  in proizvajalcem opreme, ki se uporablja za tehnične preglede
  ali, kadar je ustrezno, pristojnim organom
  , brezplačno
  zagotovijo dostop do tehničnih podatkov, potrebnih za izvajanje tehničnih pregledov, ki so določeni v Prilogi I. 
  Proizvajalcem opreme, ki se uporablja za tehnične preglede, se zagotovijo podatki, ki so potrebni, da se lahko oprema uporabi za namene ocenjevanja uspešnosti delovanja elektronskih nadzornih sistemov vozila.
  Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih za dostop do tehničnih podatkov iz Priloge I 
  in
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2)
  preuči izvedljivost ene same dostopne točke
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Proizvajalci vozil centrom za izvajanje tehničnih pregledov ali, kadar je ustrezno, pristojnim organom zagotovijo dostop do tehničnih podatkov, potrebnih za izvajanje tehničnih pregledov, ki so določeni v Prilogi I. Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih za dostop do tehničnih podatkov iz Priloge I v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2).

3.   Proizvajalci vozil centrom za izvajanje tehničnih pregledov
  in proizvajalcem opreme, ki se uporablja za tehnične preglede
  ali, kadar je ustrezno, pristojnim organom
  , brezplačno
  zagotovijo dostop do tehničnih podatkov, potrebnih za izvajanje tehničnih pregledov, ki so določeni v Prilogi I. 
  Proizvajalcem opreme, ki se uporablja za tehnične preglede, se zagotovijo podatki, ki so potrebni, da se lahko oprema uporabi za namene ocenjevanja uspešnosti delovanja elektronskih nadzornih sistemov vozila.
  Komisija sprejme podrobne predpise o postopkih za dostop do tehničnih podatkov iz Priloge I 
  in
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2)
  preuči izvedljivost ene same dostopne točke
  .

Sprememba 48

Predlog uredbe

Poglavje 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| ZAHTEVE ZA TEHNIČNE PREGLEDE | MINIMALNE
  ZAHTEVE ZA TEHNIČNE PREGLEDE |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ZAHTEVE ZA TEHNIČNE PREGLEDE

MINIMALNE
  ZAHTEVE ZA TEHNIČNE PREGLEDE

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vozila kategorije M1, N1 in O2: štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato
  čez
  dve leti
  , nato pa vsako leto
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

vozila kategorije M1, N1 in O2: štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato
  čez
  dve leti
  , nato pa vsako leto
  ;

| — | vozila kategorije M1, N1 in O2: štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato
  pa vsaki
  dve leti; |
| --- | --- |

—

vozila kategorije M1, N1 in O2: štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato
  pa vsaki
  dve leti;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | vozila kategorije M1, ki so registrirana kot taksiji ali reševalna vozila, vozila
  kategorije
  M2, M3, N2, N3,
  T5,
  O3 in O4: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

vozila kategorije M1, ki so registrirana kot taksiji ali reševalna vozila, vozila
  kategorije
  M2, M3, N2, N3,
  T5,
  O3 in O4: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto.

| — | vozila kategorije M1, ki so registrirana kot taksiji ali reševalna vozila, vozila
  kategorij
  M2, M3, N2, N3, O3 in O4: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto. |
| --- | --- |

—

vozila kategorije M1, ki so registrirana kot taksiji ali reševalna vozila, vozila
  kategorij
  M2, M3, N2, N3, O3 in O4: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | vozila kategorije T5, ki se pretežno uporabljajo na javnih cestah: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

vozila kategorije T5, ki se pretežno uporabljajo na javnih cestah: eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič registrirano, nato pa vsako leto;

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – alinea 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | druge kategorije vozil: v presledkih, ki jih določi država članica registracije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

druge kategorije vozil: v presledkih, ki jih določi država članica registracije.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vsaka država članica lahko subvencionira tehnične preglede, če se lastnik vozila odloči za skrajšanje intervala pregledov na eno leto. Časovno obdobje subvencioniranja se lahko začne takoj, ko vozilo doseže starost 10 let od prve registracije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Vsaka država članica lahko subvencionira tehnične preglede, če se lastnik vozila odloči za skrajšanje intervala pregledov na eno leto. Časovno obdobje subvencioniranja se lahko začne takoj, ko vozilo doseže starost 10 let od prve registracije.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Država članica lahko zahteva, da vozila katere koli kategorije, registrirana na njenem ozemlju, pogosteje opravljajo redne tehnične preglede. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Država članica lahko zahteva, da vozila katere koli kategorije, registrirana na njenem ozemlju, pogosteje opravljajo redne tehnične preglede.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kadar kilometrina vozila kategorije M1 ali N1 ob prvem tehničnem pregledu po prvi registraciji vozila znaša 160 000  km, se nadaljnji tehnični pregledi vozila izvajajo vsako leto. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.
     
  Kadar kilometrina vozila kategorije M1 ali N1 ob prvem tehničnem pregledu po prvi registraciji vozila znaša 160 000  km, se nadaljnji tehnični pregledi vozila izvajajo vsako leto.

črtano

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Imetnik potrdila o registraciji lahko od centra za izvajanje tehničnih pregledov ali pristojnega organa, če je to ustrezno, zahteva izvedbo tehničnega pregleda v obdobju, ki traja od začetka meseca pred mesecem obletnice prve registracije iz odstavka 1, do konca drugega meseca po tem datumu, ne da bi to vplivalo na datum naslednjega tehničnega pregleda. | 3.   Imetnik potrdila o registraciji lahko od centra za izvajanje tehničnih pregledov ali pristojnega organa
  ali organizacij ali ustanov, ki jih potrdi in nadzira država članica
  , če je to ustrezno, zahteva izvedbo tehničnega pregleda v obdobju, ki traja od začetka meseca pred mesecem obletnice prve registracije iz odstavka 1, do konca drugega meseca po tem datumu, ne da bi to vplivalo na datum naslednjega tehničnega pregleda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Imetnik potrdila o registraciji lahko od centra za izvajanje tehničnih pregledov ali pristojnega organa, če je to ustrezno, zahteva izvedbo tehničnega pregleda v obdobju, ki traja od začetka meseca pred mesecem obletnice prve registracije iz odstavka 1, do konca drugega meseca po tem datumu, ne da bi to vplivalo na datum naslednjega tehničnega pregleda.

3.   Imetnik potrdila o registraciji lahko od centra za izvajanje tehničnih pregledov ali pristojnega organa
  ali organizacij ali ustanov, ki jih potrdi in nadzira država članica
  , če je to ustrezno, zahteva izvedbo tehničnega pregleda v obdobju, ki traja od začetka meseca pred mesecem obletnice prve registracije iz odstavka 1, do konca drugega meseca po tem datumu, ne da bi to vplivalo na datum naslednjega tehničnega pregleda.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | v primeru spremembe imetnika potrdila o registraciji vozila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

v primeru spremembe imetnika potrdila o registraciji vozila.

črtano

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 – alinea 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ko je kilometrina vozila dosegla 160 000  km. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

ko je kilometrina vozila dosegla 160 000  km.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Tehnični pregled zajema področja iz točke 2 Priloge II. | 1.   Tehnični pregled zajema
  vsaj
  področja iz točke 2 Priloge II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Tehnični pregled zajema področja iz točke 2 Priloge II.

1.   Tehnični pregled zajema
  vsaj
  področja iz točke 2 Priloge II.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organi države članice ali center za izvajanje tehničnih pregledov za vsako področje iz odstavka 1 opravi tehnični preglede, ki zajema vsaj postavke in uporabo metod za preskušanje navedenih postavk, kot je določeno v točki 3 Priloge II. | 2.   Pristojni organi države članice ali center za izvajanje tehničnih pregledov za vsako področje iz odstavka 1 opravijo tehnični pregled, ki zajema vsaj postavke in uporabo metod za preskušanje navedenih postavk, kot je določeno v točki 3 Priloge II
  , ali enakovredno alternativo, ki jo je odobril pristojni organ
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pristojni organi države članice ali center za izvajanje tehničnih pregledov za vsako področje iz odstavka 1 opravi tehnični preglede, ki zajema vsaj postavke in uporabo metod za preskušanje navedenih postavk, kot je določeno v točki 3 Priloge II.

2.   Pristojni organi države članice ali center za izvajanje tehničnih pregledov za vsako področje iz odstavka 1 opravijo tehnični pregled, ki zajema vsaj postavke in uporabo metod za preskušanje navedenih postavk, kot je določeno v točki 3 Priloge II
  , ali enakovredno alternativo, ki jo je odobril pristojni organ
  .

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ, ki je opravil tehnični pregled vozila, za navedeno vozilo izda potrdilo o tehničnem pregledu, ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge IV. | 1.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ, ki je opravil tehnični pregled vozila, za navedeno vozilo izda potrdilo o tehničnem pregledu
  , ki je na voljo tudi v elektronski obliki
  , ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge IV.
  V ta namen Komisija pripravi enotni obrazec Evropske unije za tehnični pregled. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ, ki je opravil tehnični pregled vozila, za navedeno vozilo izda potrdilo o tehničnem pregledu, ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge IV.

1.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ, ki je opravil tehnični pregled vozila, za navedeno vozilo izda potrdilo o tehničnem pregledu
  , ki je na voljo tudi v elektronski obliki
  , ki vsebuje vsaj elemente iz Priloge IV.
  V ta namen Komisija pripravi enotni obrazec Evropske unije za tehnični pregled.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ osebi, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, zagotovi potrdilo o tehničnem pregledu
  ali
  v primeru
  elektronsko izdanega
  potrdila o tehničnem pregledu
  ustrezno potrjen
  izpis
  takšnega potrdila
  . | 2.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ osebi, ki pripelje vozilo na tehnični pregled,
  takoj, ko je pregled zadovoljivo opravljen,
  zagotovi potrdilo o tehničnem pregledu, v primeru potrdila o tehničnem pregledu
  v elektronski obliki pa izda ustrezen
  izpis
  rezultatov pregleda
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ osebi, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, zagotovi potrdilo o tehničnem pregledu
  ali
  v primeru
  elektronsko izdanega
  potrdila o tehničnem pregledu
  ustrezno potrjen
  izpis
  takšnega potrdila
  .

2.   Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je to ustrezno, pristojni organ osebi, ki pripelje vozilo na tehnični pregled,
  takoj, ko je pregled zadovoljivo opravljen,
  zagotovi potrdilo o tehničnem pregledu, v primeru potrdila o tehničnem pregledu
  v elektronski obliki pa izda ustrezen
  izpis
  rezultatov pregleda
  .

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Organi, pristojni za registriranje vozil, ob prejemu vloge za ponovno registracijo vozila, ki izvira iz druge države članice, priznajo potrdilo o tehničnem pregledu, če je bila ob ponovni registraciji njegova veljavnost potrjena. Potrdilo se prizna za enako obdobje kot je veljavnost izvirnika, razen če je obdobje veljavnosti izvirnega potrdila daljše od zakonsko določenega najdaljšega trajanja v državi članici, v kateri se vozilo ponovno registrira. V tem primeru se veljavnost skrajša, izračuna pa se od datuma, ko je vozilo prejelo izvirno potrdilo o tehničnem pregledu. Države članice si pred datumom uporabe te uredbe sporočijo obliko potrdila o tehničnem pregledu, ki jo njihovi pristojni organi priznavajo, ter navodila za preverjanje njihove pristnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Organi, pristojni za registriranje vozil, ob prejemu vloge za ponovno registracijo vozila, ki izvira iz druge države članice, priznajo potrdilo o tehničnem pregledu, če je bila ob ponovni registraciji njegova veljavnost potrjena. Potrdilo se prizna za enako obdobje kot je veljavnost izvirnika, razen če je obdobje veljavnosti izvirnega potrdila daljše od zakonsko določenega najdaljšega trajanja v državi članici, v kateri se vozilo ponovno registrira. V tem primeru se veljavnost skrajša, izračuna pa se od datuma, ko je vozilo prejelo izvirno potrdilo o tehničnem pregledu. Države članice si pred datumom uporabe te uredbe sporočijo obliko potrdila o tehničnem pregledu, ki jo njihovi pristojni organi priznavajo, ter navodila za preverjanje njihove pristnosti.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Za namene preverjanja stanja kilometrskega števca in kadar ta podatek ni bil sporočen po elektronski poti po prejšnjem tehničnem pregledu inšpektor od osebe, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, zahteva, da pokaže potrdilo, ki je bilo izdano po prejšnjem tehničnem pregledu. | 4.   Za namene preverjanja stanja kilometrskega števca
  , kjer je vgrajen,
  in kadar podatek o stanju števca ni bil sporočen po elektronski poti po prejšnjem tehničnem pregledu, inšpektor od osebe, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, zahteva, da pokaže potrdilo, ki je bilo izdano po prejšnjem tehničnem pregledu
  , če potrdilo ni bilo izdano v elektronski obliki
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Za namene preverjanja stanja kilometrskega števca in kadar ta podatek ni bil sporočen po elektronski poti po prejšnjem tehničnem pregledu inšpektor od osebe, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, zahteva, da pokaže potrdilo, ki je bilo izdano po prejšnjem tehničnem pregledu.

4.   Za namene preverjanja stanja kilometrskega števca
  , kjer je vgrajen,
  in kadar podatek o stanju števca ni bil sporočen po elektronski poti po prejšnjem tehničnem pregledu, inšpektor od osebe, ki pripelje vozilo na tehnični pregled, zahteva, da pokaže potrdilo, ki je bilo izdano po prejšnjem tehničnem pregledu
  , če potrdilo ni bilo izdano v elektronski obliki
  .

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Rezultati tehničnega pregleda se sporočijo organu za registracijo vozila. To obvestilo vsebuje podatke iz potrdila o tehničnem pregledu. | 5.   Rezultati tehničnega pregleda se
  po elektronski poti nemudoma
  sporočijo organu za registracijo vozila. To obvestilo vsebuje podatke iz potrdila o tehničnem pregledu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Rezultati tehničnega pregleda se sporočijo organu za registracijo vozila. To obvestilo vsebuje podatke iz potrdila o tehničnem pregledu.

5.   Rezultati tehničnega pregleda se
  po elektronski poti nemudoma
  sporočijo organu za registracijo vozila. To obvestilo vsebuje podatke iz potrdila o tehničnem pregledu.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V primeru večjih pomanjkljivosti pristojni organ odloči, pod kakšnimi pogoji se vozilo lahko uporablja v času do naslednjega tehničnega pregleda. Slednji se opravi v šestih tednih po prvem pregledu. | 2.   V primeru večjih pomanjkljivosti
  lahko
  pristojni
  nacionalni
  organ odloči, pod kakšnimi pogoji se vozilo lahko uporablja v času do naslednjega tehničnega pregleda. Slednji se opravi v šestih tednih po prvem pregledu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   V primeru večjih pomanjkljivosti pristojni organ odloči, pod kakšnimi pogoji se vozilo lahko uporablja v času do naslednjega tehničnega pregleda. Slednji se opravi v šestih tednih po prvem pregledu.

2.   V primeru večjih pomanjkljivosti
  lahko
  pristojni
  nacionalni
  organ odloči, pod kakšnimi pogoji se vozilo lahko uporablja v času do naslednjega tehničnega pregleda. Slednji se opravi v šestih tednih po prvem pregledu.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V primeru nevarnih pomanjkljivosti
  se vozilo ne uporablja
  na
  javno dostopnih
  cestah,
  njegova registracija pa se odvzame v skladu s členom 3a Direktive XXX Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil,
  dokler se pomanjkljivosti ne odpravijo
  in dokler se ne izda novo potrdilo o tehničnem pregledu, ki dokazuje, da je vozilo v tehnično brezhibnem stanju
  . | 3.   V primeru nevarnih pomanjkljivosti
  lahko država članica ali pristojni organ prepreči ali omeji uporabo vozila
  na
  javnih
  cestah, dokler se
  nevarne
  pomanjkljivosti ne odpravijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   V primeru nevarnih pomanjkljivosti
  se vozilo ne uporablja
  na
  javno dostopnih
  cestah,
  njegova registracija pa se odvzame v skladu s členom 3a Direktive XXX Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/37/ES o dokumentih za registracijo vozil,
  dokler se pomanjkljivosti ne odpravijo
  in dokler se ne izda novo potrdilo o tehničnem pregledu, ki dokazuje, da je vozilo v tehnično brezhibnem stanju
  .

3.   V primeru nevarnih pomanjkljivosti
  lahko država članica ali pristojni organ prepreči ali omeji uporabo vozila
  na
  javnih
  cestah, dokler se
  nevarne
  pomanjkljivosti ne odpravijo.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je ustrezno, pristojni organ države članice, ki je opravil tehnični pregled vozila, registriranega na njegovem ozemlju, izda dokazilo o uspešno opravljenem pregledu vozila. Na dokazilu je naveden datum naslednjega tehničnega pregleda. | Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je ustrezno, pristojni organ države članice, ki je opravil tehnični pregled vozila, registriranega na njegovem ozemlju, izda dokazilo o uspešno opravljenem pregledu vozila. Na dokazilu je naveden datum naslednjega tehničnega pregleda.
  Dokazila o tehnični brezhibnosti ni treba izdati, če je v dokumentu o registraciji vozila mogoče zabeležiti, da je bil tehnični pregled opravljen, in datum naslednjega pregleda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je ustrezno, pristojni organ države članice, ki je opravil tehnični pregled vozila, registriranega na njegovem ozemlju, izda dokazilo o uspešno opravljenem pregledu vozila. Na dokazilu je naveden datum naslednjega tehničnega pregleda.

Center za izvajanje tehničnih pregledov ali, če je ustrezno, pristojni organ države članice, ki je opravil tehnični pregled vozila, registriranega na njegovem ozemlju, izda dokazilo o uspešno opravljenem pregledu vozila. Na dokazilu je naveden datum naslednjega tehničnega pregleda.
  Dokazila o tehnični brezhibnosti ni treba izdati, če je v dokumentu o registraciji vozila mogoče zabeležiti, da je bil tehnični pregled opravljen, in datum naslednjega pregleda.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar pregledano vozilo sodi v kategorijo, za katero ni potrebna registracija v državi članici, v kateri je bilo vozilo dano v promet, se dokazilo o pregledu namesti na vidno mesto na vozilu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar pregledano vozilo sodi v kategorijo, za katero ni potrebna registracija v državi članici, v kateri je bilo vozilo dano v promet, se dokazilo o pregledu namesti na vidno mesto na vozilu.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka država članica prizna dokazilo, ki je bilo izdano v skladu z odstavkom 1. | Vsaka država članica prizna dokazilo
  druge države članice
  , ki je bilo izdano v skladu z odstavkom 1
  , ali ustrezno zabeležko v dokumentu o registraciji vozila, če je bilo dokazilo izdano za vozilo, registrirano v tej državi članici
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vsaka država članica prizna dokazilo, ki je bilo izdano v skladu z odstavkom 1.

Vsaka država članica prizna dokazilo
  druge države članice
  , ki je bilo izdano v skladu z odstavkom 1
  , ali ustrezno zabeležko v dokumentu o registraciji vozila, če je bilo dokazilo izdano za vozilo, registrirano v tej državi članici
  .

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Prostori in oprema za pregled, ki se uporabljajo za izvajanje tehničnih pregledov, so skladni z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge V. | 1.   Prostori in oprema za pregled, ki se uporabljajo za izvajanje tehničnih pregledov, so skladni
  vsaj
  z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge V. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Prostori in oprema za pregled, ki se uporabljajo za izvajanje tehničnih pregledov, so skladni z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge V.

1.   Prostori in oprema za pregled, ki se uporabljajo za izvajanje tehničnih pregledov, so skladni
  vsaj
  z minimalnimi tehničnimi zahtevami iz Priloge V.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Centre za izvajanje tehničnih pregledov, v katerih inšpektorji izvajajo te preglede, pooblasti država članica ali njen pristojni organ. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Centre za izvajanje tehničnih pregledov, v katerih inšpektorji izvajajo te preglede, pooblasti država članica ali njen pristojni organ.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Za centre, ki so jih države članice pred začetkom veljavnosti te uredbe že pooblastile, je treba po vsaj petih letih po začetku veljavnosti te uredbe ponovno preveriti, ali ustrezajo minimalnim standardom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1b.
     
  Za centre, ki so jih države članice pred začetkom veljavnosti te uredbe že pooblastile, je treba po vsaj petih letih po začetku veljavnosti te uredbe ponovno preveriti, ali ustrezajo minimalnim standardom.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Centri za izvajanje tehničnih pregledov so pri izpolnjevanju minimalnih zahtev glede vodenja kakovosti skladni z zahtevami države članice, ki izda pooblastilo. Centri za izvajanje tehničnih pregledov zagotavljajo objektivnost in visoko kakovost preskušanja vozil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Centri za izvajanje tehničnih pregledov so pri izpolnjevanju minimalnih zahtev glede vodenja kakovosti skladni z zahtevami države članice, ki izda pooblastilo. Centri za izvajanje tehničnih pregledov zagotavljajo objektivnost in visoko kakovost preskušanja vozil.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Tehnične preglede izvajajo inšpektorji, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja iz Priloge VI. | 1.   Tehnične preglede izvajajo inšpektorji, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja iz Priloge VI.
  Države članice lahko določijo dodatne zahteve glede kompetenc in usposabljanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Tehnične preglede izvajajo inšpektorji, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja iz Priloge VI.

1.   Tehnične preglede izvajajo inšpektorji, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja iz Priloge VI.
  Države članice lahko določijo dodatne zahteve glede kompetenc in usposabljanja.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice predpišejo ustrezno izobraževanje inšpektorjev glede na zahtevane kvalifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Države članice predpišejo ustrezno izobraževanje inšpektorjev glede na zahtevane kvalifikacije.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Države članice
  izdajo potrdilo inšpektorjem, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja. To potrdilo vključuje vsaj podatke iz točke 3 Priloge VI. | 2.   
  Pristojni organi ali, po potrebi, pooblaščeni centri za usposabljanje
  izdajo potrdilo inšpektorjem, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja. To potrdilo vključuje vsaj podatke iz točke 3 Priloge VI. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   
  Države članice
  izdajo potrdilo inšpektorjem, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja. To potrdilo vključuje vsaj podatke iz točke 3 Priloge VI.

2.   
  Pristojni organi ali, po potrebi, pooblaščeni centri za usposabljanje
  izdajo potrdilo inšpektorjem, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kompetenc in usposabljanja. To potrdilo vključuje vsaj podatke iz točke 3 Priloge VI.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Zahteve, ki so določene v točki 1 Priloge VI, ne veljajo za inšpektorje, ki jih pristojni organi držav članic ali center za izvajanje tehničnih pregledov zaposlijo na datum začetka uporabe te uredbe. Države članice tem inšpektorjem izdajo enakovredno potrdilo. | 3.   Zahteve, ki so določene v točki 1 Priloge VI, ne veljajo za inšpektorje, ki jih pristojni organi držav članic ali center za izvajanje tehničnih pregledov zaposlujejo na datum začetka uporabe te uredbe
  ali imajo na ta datum njihovo pooblastilo
  . Države članice tem inšpektorjem izdajo enakovredno potrdilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Zahteve, ki so določene v točki 1 Priloge VI, ne veljajo za inšpektorje, ki jih pristojni organi držav članic ali center za izvajanje tehničnih pregledov zaposlijo na datum začetka uporabe te uredbe. Države članice tem inšpektorjem izdajo enakovredno potrdilo.

3.   Zahteve, ki so določene v točki 1 Priloge VI, ne veljajo za inšpektorje, ki jih pristojni organi držav članic ali center za izvajanje tehničnih pregledov zaposlujejo na datum začetka uporabe te uredbe
  ali imajo na ta datum njihovo pooblastilo
  . Države članice tem inšpektorjem izdajo enakovredno potrdilo.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Oseba, ki opravi popravilo ali vzdrževalna dela na vozilu, ne sodeluje kot inšpektor pri rednem tehničnem pregledu istega vozila, ki temu sledi, razen če se je nadzorni organ prepričal, da je mogoče zagotoviti visoko raven nepristranskosti. Države članice lahko predpišejo strožje zahteve glede ločitve dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Oseba, ki opravi popravilo ali vzdrževalna dela na vozilu, ne sodeluje kot inšpektor pri rednem tehničnem pregledu istega vozila, ki temu sledi, razen če se je nadzorni organ prepričal, da je mogoče zagotoviti visoko raven nepristranskosti. Države članice lahko predpišejo strožje zahteve glede ločitve dejavnosti.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Center za izvajanje tehničnih pregledov obvesti osebo, ki pripelje vozilo na pregled, o 
  potrebnih popravilih, ki jih je treba opraviti
  , in ne spreminja rezultatov pregleda za komercialne namene. | 5.   Center za izvajanje tehničnih pregledov obvesti osebo, ki pripelje vozilo na pregled,
  oz. servis
  o 
  ugotovljenih pomanjkljivostih vozila
  in ne spreminja rezultatov pregleda iz komercialnih razlogov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Center za izvajanje tehničnih pregledov obvesti osebo, ki pripelje vozilo na pregled, o 
  potrebnih popravilih, ki jih je treba opraviti
  , in ne spreminja rezultatov pregleda za komercialne namene.

5.   Center za izvajanje tehničnih pregledov obvesti osebo, ki pripelje vozilo na pregled,
  oz. servis
  o 
  ugotovljenih pomanjkljivostih vozila
  in ne spreminja rezultatov pregleda iz komercialnih razlogov.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vsaka država članica zagotovi nadzor centrov za izvajanje tehničnih pregledov na svojem ozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Vsaka država članica zagotovi nadzor centrov za izvajanje tehničnih pregledov na svojem ozemlju.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Zahteve glede odobritve in nadzora ne veljajo za centre za izvajanje tehničnih pregledov, ki jih upravlja pristojni organ. | 2.   Zahteve glede odobritve in nadzora ne veljajo za centre za izvajanje tehničnih pregledov, ki jih upravlja pristojni organ
  države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Zahteve glede odobritve in nadzora ne veljajo za centre za izvajanje tehničnih pregledov, ki jih upravlja pristojni organ.

2.   Zahteve glede odobritve in nadzora ne veljajo za centre za izvajanje tehničnih pregledov, ki jih upravlja pristojni organ
  države članice
  .

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija preuči
  izvedljivost, stroške in koristi
  vzpostavitve elektronske informativne platforme za vozila za namen izmenjave informacij o podatkih, povezanih s tehničnimi pregledi, in sicer med pristojnimi organi držav članic, pristojnimi za tehnične preglede, registracijo in odobritev vozila, centri za izvajanje tehničnih pregledov in proizvajalci vozil. | Komisija preuči
  najučinkovitejši in najuspešnejši način
  vzpostavitve elektronske informativne platforme za vozila
  in izkoristi že obstoječe in izvajane rešitve informacijske tehnologije v zvezi z mednarodno izmenjavo podatkov, da se zmanjšajo stroški in prepreči podvajanje
  .
  Komisija razmisli o najprimernejšem načinu povezave obstoječih nacionalnih sistemov
  za namen izmenjave informacij o podatkih, povezanih s tehničnimi pregledi
  in odčitki kilometrskih števcev
  , in sicer med organi držav članic, pristojnimi za tehnične preglede, registracijo in odobritev vozila, centri za izvajanje tehničnih pregledov
  , proizvajalci opreme, ki se uporablja za tehnične preglede,
  in proizvajalci vozil. |
| | Komisija preverja tudi zbiranje in shranjevanje obstoječih podatkov o vozilih, udeleženih v težkih prometnih nesrečah, ki so pomembni za varnost. Vključeni bi morali biti vsaj podatki o zamenjanih in popravljenih sestavnih delih, ki so pomembni za varnost. |
| | Inšpektorji, ki izvajajo pregled vozila, v anonimizirani obliki pa tudi države članice ter imetnik potrdila o registraciji vozila ali lastnik vozila, bi morali imeti možnost vpogleda v podatke o zgodovini vozila zaradi načrtovanja in izvedbe ukrepov, ki povečujejo varnost v prometu. |
| Na podlagi te preučitve predloži in oceni različne možnosti politike, vključno z možnostjo umika zahteve za dokazilo o opravljenem tehničnem pregledu, kot določa člen 10. Komisija v dveh letih po datumu začetka uporabe te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih preučitve in k poročilu predloži zakonodajni predlog, če je to primerno. | Na podlagi te preučitve
  Komisija
  predloži in oceni različne možnosti politike, vključno z možnostjo umika zahteve za dokazilo o opravljenem tehničnem pregledu, kot določa člen 10
  , in uvedbe sistema za izmenjavo podatkov o kilometrinah in težkih nesrečah teh vozil skozi njihovo celotno življenjsko dobo med državami članicami pri čezmejni prodaji
  . Komisija v dveh letih po datumu začetka uporabe te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih preučitve in k poročilu predloži zakonodajni predlog, če je to primerno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija preuči
  izvedljivost, stroške in koristi
  vzpostavitve elektronske informativne platforme za vozila za namen izmenjave informacij o podatkih, povezanih s tehničnimi pregledi, in sicer med pristojnimi organi držav članic, pristojnimi za tehnične preglede, registracijo in odobritev vozila, centri za izvajanje tehničnih pregledov in proizvajalci vozil.

Komisija preuči
  najučinkovitejši in najuspešnejši način
  vzpostavitve elektronske informativne platforme za vozila
  in izkoristi že obstoječe in izvajane rešitve informacijske tehnologije v zvezi z mednarodno izmenjavo podatkov, da se zmanjšajo stroški in prepreči podvajanje
  .
  Komisija razmisli o najprimernejšem načinu povezave obstoječih nacionalnih sistemov
  za namen izmenjave informacij o podatkih, povezanih s tehničnimi pregledi
  in odčitki kilometrskih števcev
  , in sicer med organi držav članic, pristojnimi za tehnične preglede, registracijo in odobritev vozila, centri za izvajanje tehničnih pregledov
  , proizvajalci opreme, ki se uporablja za tehnične preglede,
  in proizvajalci vozil.

Komisija preverja tudi zbiranje in shranjevanje obstoječih podatkov o vozilih, udeleženih v težkih prometnih nesrečah, ki so pomembni za varnost. Vključeni bi morali biti vsaj podatki o zamenjanih in popravljenih sestavnih delih, ki so pomembni za varnost.

Inšpektorji, ki izvajajo pregled vozila, v anonimizirani obliki pa tudi države članice ter imetnik potrdila o registraciji vozila ali lastnik vozila, bi morali imeti možnost vpogleda v podatke o zgodovini vozila zaradi načrtovanja in izvedbe ukrepov, ki povečujejo varnost v prometu.

Na podlagi te preučitve predloži in oceni različne možnosti politike, vključno z možnostjo umika zahteve za dokazilo o opravljenem tehničnem pregledu, kot določa člen 10. Komisija v dveh letih po datumu začetka uporabe te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih preučitve in k poročilu predloži zakonodajni predlog, če je to primerno.

Na podlagi te preučitve
  Komisija
  predloži in oceni različne možnosti politike, vključno z možnostjo umika zahteve za dokazilo o opravljenem tehničnem pregledu, kot določa člen 10
  , in uvedbe sistema za izmenjavo podatkov o kilometrinah in težkih nesrečah teh vozil skozi njihovo celotno življenjsko dobo med državami članicami pri čezmejni prodaji
  . Komisija v dveh letih po datumu začetka uporabe te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o rezultatih preučitve in k poročilu predloži zakonodajni predlog, če je to primerno.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija je v skladu s členom
  19
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za: | Komisija je v skladu s členom
  18
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za
  dopolnitev
  : |
| — | dopolnitev člena
   2(1) ter
  člena
   5(1) in (2), kakor je ustrezno,
  da bi se upoštevale spremembe
  pri kategorijah vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje iz člena 
  3(1)
  , |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija je v skladu s členom
  19
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za:

Komisija je v skladu s členom
  18
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov za
  dopolnitev
  :

—

dopolnitev člena
   2(1) ter
  člena
   5(1) in (2), kakor je ustrezno,
  da bi se upoštevale spremembe
  pri kategorijah vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje iz člena 
  3(1)
  ,

| (a) | oznak kategorije vozil v členu
  2(1) ter
  členu
  5(1) in (2), kakor je ustrezno
  , v primeru sprememb
  pri kategorijah vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje
  o homologaciji
  iz člena
  2(1)
  ,
  ne da bi s tem vplivala na področje uporabe ali pogostost tehničnih pregledov; |
| --- | --- |

(a)

oznak kategorije vozil v členu
  2(1) ter
  členu
  5(1) in (2), kakor je ustrezno
  , v primeru sprememb
  pri kategorijah vozil, ki izhajajo iz sprememb zakonodaje
  o homologaciji
  iz člena
  2(1)
  ,
  ne da bi s tem vplivala na področje uporabe ali pogostost tehničnih pregledov;

| — | dopolnitev prilog v luči tehničnega napredka ali da bi se upoštevale spremembe mednarodne zakonodaje ali zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

—

dopolnitev prilog v luči tehničnega napredka ali da bi se upoštevale spremembe mednarodne zakonodaje ali zakonodaje Unije.

| (b) | točke 3 iz Priloge II o metodah in razlogih za pomanjkljivosti, Priloge V v primeru razpoložljivosti učinkovitejših in uspešnejših metod za preskušanje, ter Priloge I v primeru, da so za izvajanje tehničnih pregledov potrebni dodatni podatki; |
| --- | --- |

(b)

točke 3 iz Priloge II o metodah in razlogih za pomanjkljivosti, Priloge V v primeru razpoložljivosti učinkovitejših in uspešnejših metod za preskušanje, ter Priloge I v primeru, da so za izvajanje tehničnih pregledov potrebni dodatni podatki;

| (c) | točke 3 Priloge II glede seznama postavk pregleda, metod in razlogov za pomanjkljivosti, Priloge III glede ocen pomanjkljivosti ter Priloge V, da se jih uskladi z razvojem predpisov Unije na področju varnosti in varstva okolja, pa tudi Priloge I v primeru, da so za izvajanje tehničnih pregledov potrebni dodatni podatki. |
| --- | --- |

(c)

točke 3 Priloge II glede seznama postavk pregleda, metod in razlogov za pomanjkljivosti, Priloge III glede ocen pomanjkljivosti ter Priloge V, da se jih uskladi z razvojem predpisov Unije na področju varnosti in varstva okolja, pa tudi Priloge I v primeru, da so za izvajanje tehničnih pregledov potrebni dodatni podatki.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz člena 17 se podeli za
  nedoločen čas
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. | 2.   Pooblastilo za
  sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 17 se
  Komisiji
  podeli za
  obdobje petih let
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece prek koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo iz člena 17 se podeli za
  nedoločen čas
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

2.   Pooblastilo za
  sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 17 se
  Komisiji
  podeli za
  obdobje petih let
  od [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece prek koncem vsakega obdobja.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 18a |
| | Poročanje o dvo- ali trikolesnih vozilih |
| | Komisija najkasneje [tri leta po objavi te uredbe] predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o vključitvi dvo- ali trikolesnih vozil v področje uporabe te uredbe. Poročilo oceni stanje na področju varnosti v cestnem prometu za to kategorijo vozil. Komisija primerja zlasti stanje varnosti v cestnem prometu za to kategorijo vozil v državah članicah, ki izvajajo tehnične preglede te kategorije, s stanjem v državah članicah, ki tehničnih pregledov te kategorije vozil ne izvajajo, da bi ocenili, ali so tehnični pregledi dvo- ali trikolesnih vozil sorazmerni z zastavljenimi cilji na področju varnosti v cestnem prometu. Poročilu so po potrebi priloženi zakonodajni predlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 18a

Poročanje o dvo- ali trikolesnih vozilih

Komisija najkasneje [tri leta po objavi te uredbe] predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o vključitvi dvo- ali trikolesnih vozil v področje uporabe te uredbe. Poročilo oceni stanje na področju varnosti v cestnem prometu za to kategorijo vozil. Komisija primerja zlasti stanje varnosti v cestnem prometu za to kategorijo vozil v državah članicah, ki izvajajo tehnične preglede te kategorije, s stanjem v državah članicah, ki tehničnih pregledov te kategorije vozil ne izvajajo, da bi ocenili, ali so tehnični pregledi dvo- ali trikolesnih vozil sorazmerni z zastavljenimi cilji na področju varnosti v cestnem prometu. Poročilu so po potrebi priloženi zakonodajni predlogi.

Sprememba 110

Predlog uredbe

Člen 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 18b |
| | Poročanje |
| | Komisija najpozneje [pet let po objavi te uredbe] predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju in učinkih te uredbe, zlasti glede pogostosti tehničnih pregledov, stopnje usklajenosti rednih tehničnih pregledov in učinkovitosti določb o vzajemnem priznavanju potrdil o tehničnem pregledu v primeru registracije vozil, ki izvirajo iz druge države članice. Poročilo tudi analizira, ali raven usklajenosti zadostuje za popolno vzajemno priznavanje potrdil o tehničnem pregledu v Uniji in ali so za uresničitev tega cilja potrebni višji evropski standardi. Poročilu so po potrebi priloženi zakonodajni predlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 18b

Poročanje

Komisija najpozneje [pet let po objavi te uredbe] predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju in učinkih te uredbe, zlasti glede pogostosti tehničnih pregledov, stopnje usklajenosti rednih tehničnih pregledov in učinkovitosti določb o vzajemnem priznavanju potrdil o tehničnem pregledu v primeru registracije vozil, ki izvirajo iz druge države članice. Poročilo tudi analizira, ali raven usklajenosti zadostuje za popolno vzajemno priznavanje potrdil o tehničnem pregledu v Uniji in ali so za uresničitev tega cilja potrebni višji evropski standardi. Poročilu so po potrebi priloženi zakonodajni predlogi.

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da manipulacija ali nedovoljeni posegi v kilometrski števec veljajo za kaznivo dejanje, za katero so določene učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne kazni. | 2.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da manipulacija ali nedovoljeni posegi v 
  sestavne dele in sistemske sklope vozil, povezane z varnostjo in vplivi na okolje, ali v
  kilometrski števec veljajo za kaznivo dejanje, za katero so določene učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne kazni
  , ter zagotovi točnost stanja kilometrskega števca v celotni življenjski dobi vozila
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da manipulacija ali nedovoljeni posegi v kilometrski števec veljajo za kaznivo dejanje, za katero so določene učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne kazni.

2.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da manipulacija ali nedovoljeni posegi v 
  sestavne dele in sistemske sklope vozil, povezane z varnostjo in vplivi na okolje, ali v
  kilometrski števec veljajo za kaznivo dejanje, za katero so določene učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne kazni
  , ter zagotovi točnost stanja kilometrskega števca v celotni življenjski dobi vozila
  .

Sprememba 89

Predlog uredbe

Priloga I – del 5 – točka 5,3 – alinea 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | Priporočeni tlak v pnevmatikah |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

—

Priporočeni tlak v pnevmatikah

Sprememba 90

Predlog uredbe

Priloga II – del 1 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar vozila ni mogoče pregledati z uporabo priporočene metode pregledovanja, določene v tej prilogi, lahko center za izvajanje tehničnih pregledov opravi pregled v skladu z alternativno metodo, ki jo je pisno potrdil ustrezen pristojni organ. Pristojni organ mora biti prepričan, da se spoštujejo varnostni in okoljski standardi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar vozila ni mogoče pregledati z uporabo priporočene metode pregledovanja, določene v tej prilogi, lahko center za izvajanje tehničnih pregledov opravi pregled v skladu z alternativno metodo, ki jo je pisno potrdil ustrezen pristojni organ. Pristojni organ mora biti prepričan, da se spoštujejo varnostni in okoljski standardi.

Sprememba 91

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 1.8 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 1.8 | Zavorna tekočina |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

1.8

Zavorna tekočina

Merjenje temperature vrenja ali vsebnosti vode.

| (a) | Prenizka temperatura vrenja zavorne tekočine
  ali previsoka vsebnost vode
  . |
| --- | --- |

(a)

Prenizka temperatura vrenja zavorne tekočine
  ali previsoka vsebnost vode
  .

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 1.8 | Zavorna tekočina |

Sprememba Parlamenta

1.8

Zavorna tekočina

Merjenje temperature vrenja ali vsebnosti vode.

| (a) | Prenizka temperatura vrenja zavorne tekočine. |
| --- | --- |

(a)

Prenizka temperatura vrenja zavorne tekočine.

Sprememba 92

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 3.3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 3.3. | Vzvratna ogledala ali naprave |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

3.3.

Vzvratna ogledala ali naprave

Vizualni pregled.

| (a) | Ogledalo ali naprava manjka ali ni nameščena v skladu z zahtevami(1) |
| --- | --- |

(a)

Ogledalo ali naprava manjka ali ni nameščena v skladu z zahtevami(1)

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 3.3. | Vzvratna ogledala ali naprave |

Sprememba Parlamenta

3.3.

Vzvratna ogledala ali naprave

Vizualni pregled.

| (a) | Ogledalo ali naprava manjka ali ni nameščena v skladu z zahtevami(1)
  , vključno z zahtevami iz Direktive 2007/38/ES o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali
  . |
| --- | --- |

(a)

Ogledalo ali naprava manjka ali ni nameščena v skladu z zahtevami(1)
  , vključno z zahtevami iz Direktive 2007/38/ES o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali
  .

Sprememba 93

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 4.1.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 4.1.2. | Poravnava |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

4.1.2.

Poravnava

Z uporabo naprave za usmeritev žarometa
  ali zaslona
  določite horizontalno usmeritev vsakega žarometa za kratek svetlobni pramen.

Usmeritev žarometa ni v mejah, določenih v zahtevah.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 4.1.2. | Poravnava |

Sprememba Parlamenta

4.1.2.

Poravnava

Z uporabo naprave za usmeritev žarometa
  in elektronske kontrolne naprave za nadzor dinamične funkcionalnosti, kadar je primerno,
  določite horizontalno
  in vertikalno
  poravnavo vsakega žarometa za kratek svetlobni pramen.

Usmeritev žarometa ni v mejah, določenih v zahtevah.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 4.1.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 4.1.3. | Stikala |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

4.1.3.

Stikala

Vizualni pregled in pregled delovanja.

| (a) | Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami(1) (Število žarometov, ki svetijo hkrati) |
| --- | --- |

(a)

Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami(1) (Število žarometov, ki svetijo hkrati)

| (b) | Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno. |
| --- | --- |

(b)

Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 4.1.3. | Stikala |

Sprememba Parlamenta

4.1.3.

Stikala

Vizualni pregled in pregled delovanja
  , po potrebi z elektronsko kontrolno napravo
  .

| (a) | Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami(1) (Število žarometov, ki svetijo hkrati) |
| --- | --- |

(a)

Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami(1) (Število žarometov, ki svetijo hkrati)

| (b) | Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno. |
| --- | --- |

(b)

Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno.

Sprememba 95

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 4.1.5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 4.1.5. | Naprava za nastavljanje naklona žarometa (če je obvezno) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

4.1.5.

Naprava za nastavljanje naklona žarometa (če je obvezno)

Vizualni pregled in pregled delovanja
  , če je to mogoče
  .

| (a) | Naprava ne deluje. |
| --- | --- |

(a)

Naprava ne deluje.

| (b) | Ročne naprave ni mogoče upravljati z vozniškega sedeža. |
| --- | --- |

(b)

Ročne naprave ni mogoče upravljati z vozniškega sedeža.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 4.1.5. | Naprava za nastavljanje naklona žarometa (če je obvezno) |

Sprememba Parlamenta

4.1.5.

Naprava za nastavljanje naklona žarometa (če je obvezno)

Vizualni pregled in pregled delovanja
  , po potrebi z elektronsko kontrolno napravo
  .

| (a) | Naprava ne deluje. |
| --- | --- |

(a)

Naprava ne deluje.

| (b) | Ročne naprave ni mogoče upravljati z vozniškega sedeža. |
| --- | --- |

(b)

Ročne naprave ni mogoče upravljati z vozniškega sedeža.

Sprememba 96

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 4.3.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 4.3.2. | Stikala |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

4.3.2.

Stikala

Vizualni pregled in pregled delovanja.

| (a) | Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. |
| --- | --- |

(a)

Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami.

| (b) | Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno. |
| --- | --- |

(b)

Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 4.3.2 | Stikala
  zavornih luči – luči zavore v sili |

Sprememba Parlamenta

4.3.2

Stikala
  zavornih luči – luči zavore v sili

Vizualni pregled in pregled delovanja
  z elektronsko kontrolno napravo za spreminjanje vhodne vrednosti senzorja zavornega pedala in preverjanje delovanja luči zavore v sili
  .

| (a) | Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami. |
| --- | --- |

(a)

Stikalo ne deluje v skladu z zahtevami.

| (b) | Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno. |
| --- | --- |

(b)

Delovanje upravljalne naprave je oslabljeno.

| (ba) | Funkcije luči zavore v sili ne delujejo ali ne delujejo pravilno. |
| --- | --- |

(ba)

Funkcije luči zavore v sili ne delujejo ali ne delujejo pravilno.

Sprememba 97

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 4.5.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 4.5.2 | Poravnava (X)(2) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

4.5.2

Poravnava (X)(2)

Pregled delovanja z uporabo naprave za usmeritev žarometov.

Žaromet za meglo ni horizontalno usmerjen, ko svetlobni pramen proizvede ločnico.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 4.5.2 | Poravnava (X)(2) |

Sprememba Parlamenta

4.5.2

Poravnava (X)(2)

Pregled delovanja z uporabo naprave za usmeritev žarometov.

Žaromet za meglo ni horizontalno
  in vertikalno

  poravnan, ko svetlobni pramen proizvede ločnico.

Sprememba 98

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 5.2.2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 5.2.2. | Kolesa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

5.2.2.

Kolesa

Vizualni pregled obeh strani vsakega kolesa, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu.

| (a) | Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju. |
| --- | --- |

(a)

Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju.

(...)

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 5.2.2. | Kolesa |

Sprememba Parlamenta

5.2.2.

Kolesa

Vizualni pregled obeh strani vsakega kolesa, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu.

| (a) | Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju. |
| --- | --- |

(a)

Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju.

(...)

| (da) | Kolo ni združljivo s pestom |
| --- | --- |

(da)

Kolo ni združljivo s pestom

Sprememba 99

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 5.2.3 – stolpec 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 5.2.3. | Pnevmatike |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

5.2.3.

Pnevmatike

Vizualni pregled celotne pnevmatike bodisi z rotacijo kolesa, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu in se kolesa ne dotikajo tal, bodisi s premikanjem vozila nazaj in naprej nad jaškom.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 5.2.3. | Pnevmatike |

Sprememba Parlamenta

5.2.3.

Pnevmatike

Vizualni pregled celotne pnevmatike bodisi z rotacijo kolesa, ko je vozilo nad jaškom ali na dvigalu in se kolesa ne dotikajo tal, bodisi s premikanjem vozila nazaj in naprej nad jaškom.

Z merilnikom tlaka preverite tlak v pnevmatikah in ga primerjajte z vrednostmi, ki jih je navedel proizvajalec.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 8.2.1.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 8.2.1.2 | Plinaste emisije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

8.2.1.2

Plinaste emisije

Merjenje z uporabo analizatorja izpušnih plinov v skladu z zahtevami(1).
  Za vozila, opremljena z ustreznimi vgrajenimi sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD), se lahko pravilno delovanje sistema emisij ugotovi tudi z ustreznim odčitavanjem z naprave OBD in hkratnim preverjanjem pravilnega delovanja sistema OBD namesto z meritvami emisij, ko je motor v prostem teku, v skladu s priporočili proizvajalca glede ogrevanja motorja ter drugimi zahtevami(1).

| (a) | Plinaste emisije presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec. |
| --- | --- |

(a)

Plinaste emisije presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec.

| (b) | Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo |
| --- | --- |

(b)

Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo

| | i) | za vozila brez naprednega sistema za nadzor emisij, |
| --- | --- | --- |

i)

za vozila brez naprednega sistema za nadzor emisij,

| | | — | 4,5  %, ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  %, ali

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1); |
| --- | --- | --- |

glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1);

| | ii) | za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij, |
| --- | --- | --- |

ii)

za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij,

| | | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  %

| | | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %

| | | ali |
| --- | --- | --- |

ali

| | | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0.3 %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0.3 %6

| | | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

| | | glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1); |
| --- | --- | --- |

glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1);

| (c) | Lambda je zunaj območja 1 ±0,03 ali ni v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

Lambda je zunaj območja 1 ±0,03 ali ni v skladu s specifikacijami proizvajalca.

| (d) | Vrednosti, odčitane z naprave OBD, kažejo znatno poslabšano delovanje. |
| --- | --- |

(d)

Vrednosti, odčitane z naprave OBD, kažejo znatno poslabšano delovanje.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 8.2.1.2 | Plinaste emisije |

Sprememba Parlamenta

8.2.1.2

Plinaste emisije

Merjenje z uporabo analizatorja izpušnih plinov v skladu z zahtevami(1).
  Preskus emisij iz izpušne cevi je vedno privzeta metoda ocenjevanja emisij izpušnih plinov, tudi če se uporabi skupaj z diagnostiko na vozilu.

| (a) | Plinaste emisije presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec. |
| --- | --- |

(a)

Plinaste emisije presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec.

Za vozila, opremljena z napravo OBD v skladu z zahtevami(1), odčitavanje podatkov z naprave OBD in preverjanje (pripravljenost) pravilnega delovanja sistema OBD v prostem teku motorja v skladu s priporočili proizvajalca in drugimi zahtevami(1).

Merjenje ravni NOx z ustrezno opremo/ustrezno opremljenim analizatorjem izpušnih plinov, ob uporabi obstoječih metod preskušanja emisij iz izpušne cevi.

| (b) | Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo |
| --- | --- |

(b)

Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo

| | i) | za vozila brez naprednega sistema za nadzor emisij, |
| --- | --- | --- |

i)

za vozila brez naprednega sistema za nadzor emisij,

| | | — | 4,5  % ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  % ali

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1); |
| --- | --- | --- |

glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1);

| | ii) | za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij, |
| --- | --- | --- |

ii)

za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij,

| | | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  %

| | | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %

| | | ali |
| --- | --- | --- |

ali

| | | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %6

| | | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

| | | ali |
| --- | --- | --- |

ali

| | | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

   (6a)

| | | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,1  %

   (6a)

| | | glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1); |
| --- | --- | --- |

glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1);

| (c) | Lambda je zunaj območja 1 ±0,03 ali ni v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(c)

Lambda je zunaj območja 1 ±0,03 ali ni v skladu s specifikacijami proizvajalca.

| (d) | Vrednosti, odčitane z naprave OBD, kažejo znatno poslabšano delovanje
  pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku
  . |
| --- | --- |

(d)

Vrednosti, odčitane z naprave OBD, kažejo znatno poslabšano delovanje
  pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku
  .

Raven NOx ni v skladu z zahtevami ali presega ravni, ki jih je navedel proizvajalec.

Sprememba 101

Predlog uredbe

Priloga II – del 3 – postavka 8.2.2.2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 8.2.2.2 | Motnost |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

8.2.2.2

Motnost

Vozila, registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev.

| (a) | Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do prekinitve pospeševanja) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko. |
| --- | --- |

(a)

Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do prekinitve pospeševanja) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko.

| (a) | Za vozila, ki so prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1), |
| --- | --- |

(a)

Za vozila, ki so prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1),

| (b) | Predhodno ogrevanje vozila: |
| --- | --- |

(b)

Predhodno ogrevanje vozila:

| | motnost presega raven, navedeno na tablici proizvajalca na vozilu; |
| --- | --- |

motnost presega raven, navedeno na tablici proizvajalca na vozilu;

| | 1. | Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju. |
| --- | --- | --- |

1.

Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju.

| (b) | če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti, |
| --- | --- |

(b)

če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti,

| | 2. | Zahteve za predhodno ogrevanje: |
| --- | --- | --- |

2.

Zahteve za predhodno ogrevanje:

| | za sesalne dizelske motorje: 2,5  m-1 , |
| --- | --- |

za sesalne dizelske motorje: 2,5  m-1 ,

| | | (i) | Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 oC ali ustrezati normalni temperaturi obratovanja, če je nižja, ali temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja. |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 oC ali ustrezati normalni temperaturi obratovanja, če je nižja, ali temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja.

| | za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0  m-1,

| | | (ii) | Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo. |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo.

| | ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1), |
| --- | --- |

ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1),

| (c) | Preskusni postopek: |
| --- | --- |

(c)

Preskusni postopek:

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin. |
| --- | --- | --- |

1.

Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin.

| | 2. | Za sprožitev vsakega cikla pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti hitro in do konca (v manj kakor eni sekundi), pedal pa je treba držati pritisnjen, vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva. |
| --- | --- | --- |

2.

Za sprožitev vsakega cikla pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti hitro in do konca (v manj kakor eni sekundi), pedal pa je treba držati pritisnjen, vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva.

| | 3. | V vsakem ciklu pospeševanja motor doseže število vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, ali pri vozilih z avtomatskimi menjalniki hitrost, ki jo opredeli proizvajalec, ali če ti podatki niso na voljo, dve tretjini števila vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem števila vrtljajev motorja ali tako, da se omogoči, da preteče dovolj časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih kategorije 1 in 2 iz Priloge 1 znaša vsaj dve sekundi. |
| --- | --- | --- |

3.

V vsakem ciklu pospeševanja motor doseže število vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, ali pri vozilih z avtomatskimi menjalniki hitrost, ki jo opredeli proizvajalec, ali če ti podatki niso na voljo, dve tretjini števila vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem števila vrtljajev motorja ali tako, da se omogoči, da preteče dovolj časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih kategorije 1 in 2 iz Priloge 1 znaša vsaj dve sekundi.

| | 4. | Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti
  , ali rezultata katerega koli drugega statističnega izračuna, ki upošteva razpršitev meritev
  . Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov. |
| --- | --- | --- |

4.

Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti
  , ali rezultata katerega koli drugega statističnega izračuna, ki upošteva razpršitev meritev
  . Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov.

| | 5. | Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 8.2.2.2 | Motnost |

Sprememba Parlamenta

8.2.2.2

Motnost

Vozila, registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev.

| (a) | Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do prekinitve pospeševanja) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko.
  Preskus emisij iz izpušne cevi je vedno privzeta metoda ocenjevanja emisij izpušnih plinov, tudi če se uporabi skupaj z diagnostiko na vozilu. |
| --- | --- |

(a)

Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do prekinitve pospeševanja) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko.
  Preskus emisij iz izpušne cevi je vedno privzeta metoda ocenjevanja emisij izpušnih plinov, tudi če se uporabi skupaj z diagnostiko na vozilu.

| (a) | Za vozila, ki so prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1), |
| --- | --- |

(a)

Za vozila, ki so prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1),

| | Za vozila, opremljena z napravo OBD v skladu z zahtevami(1), odčitavanje podatkov z naprave OBD in preverjanje (pripravljenost) pravilnega delovanja sistema OBD v prostem teku motorja v skladu s priporočili proizvajalca in drugimi zahtevami(1). |
| --- | --- |

Za vozila, opremljena z napravo OBD v skladu z zahtevami(1), odčitavanje podatkov z naprave OBD in preverjanje (pripravljenost) pravilnega delovanja sistema OBD v prostem teku motorja v skladu s priporočili proizvajalca in drugimi zahtevami(1).

| (b) | Predhodno ogrevanje vozila: |
| --- | --- |

(b)

Predhodno ogrevanje vozila:

| | motnost presega raven, navedeno na tablici proizvajalca na vozilu; |
| --- | --- |

motnost presega raven, navedeno na tablici proizvajalca na vozilu;

| | 1. | Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju. |
| --- | --- | --- |

1.

Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju.

| (b) | če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti, |
| --- | --- |

(b)

če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti,

| | 2. | Zahteve za predhodno ogrevanje: |
| --- | --- | --- |

2.

Zahteve za predhodno ogrevanje:

| | za sesalne dizelske motorje: 2,5  m-1, |
| --- | --- |

za sesalne dizelske motorje: 2,5  m-1,

| | | (i) | Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 oC ali ustrezati normalni temperaturi obratovanja, če je nižja, ali temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja. |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 oC ali ustrezati normalni temperaturi obratovanja, če je nižja, ali temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja.

| | za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0  m-1,

| | | (ii) | Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo. |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo.

| | ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1), |
| --- | --- |

ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1),

| (c) | Preskusni postopek: |
| --- | --- |

(c)

Preskusni postopek:

| | 1,5  m-1.7 |
| --- | --- |

1,5  m-1.7

| | 1. | Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin. |
| --- | --- | --- |

1.

Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin.

| | ali |
| --- | --- |

ali

| | 2. | Za sprožitev vsakega cikla pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti hitro in do konca (v manj kakor eni sekundi), pedal pa je treba držati pritisnjen, vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva. |
| --- | --- | --- |

2.

Za sprožitev vsakega cikla pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti hitro in do konca (v manj kakor eni sekundi), pedal pa je treba držati pritisnjen, vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva.

| | 0,5
   
  m-1


   (6a) |
| --- | --- |

0,5
   
  m-1


   (6a)

| | 3. | V vsakem ciklu pospeševanja motor doseže število vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, ali pri vozilih z avtomatskimi menjalniki hitrost, ki jo opredeli proizvajalec, ali če ti podatki niso na voljo, dve tretjini števila vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem števila vrtljajev motorja ali tako, da se omogoči, da preteče dovolj časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih kategorije 1 in 2 iz Priloge 1 znaša vsaj dve sekundi. |
| --- | --- | --- |

3.

V vsakem ciklu pospeševanja motor doseže število vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, ali pri vozilih z avtomatskimi menjalniki hitrost, ki jo opredeli proizvajalec, ali če ti podatki niso na voljo, dve tretjini števila vrtljajev, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem števila vrtljajev motorja ali tako, da se omogoči, da preteče dovolj časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih kategorije 1 in 2 iz Priloge 1 znaša vsaj dve sekundi.

| | 4. | Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti. Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov. |
| --- | --- | --- |

4.

Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti. Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov.

| | 5. | Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja. Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja.

| | Merjenje ravni NOx in delcev z ustrezno opremo/ustrezno opremljenim analizatorjem izpušnih plinov, ob uporabi obstoječih preskusnih metod s prostim pospeševanjem. |
| --- | --- |

Merjenje ravni NOx in delcev z ustrezno opremo/ustrezno opremljenim analizatorjem izpušnih plinov, ob uporabi obstoječih preskusnih metod s prostim pospeševanjem.

| | Raven NOx ali vrednosti delcev niso v skladu z zahtevami ali presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec. |
| --- | --- |

Raven NOx ali vrednosti delcev niso v skladu z zahtevami ali presegajo ravni, ki jih je navedel proizvajalec.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Priloga III – postavka 1.8 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| 1.8 | Zavorna tekočina |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

1.8

Zavorna tekočina

| (a) | Prenizka temperatura vrenja zavorne tekočine
  ali previsoka vsebnost vode |
| --- | --- |

(a)

Prenizka temperatura vrenja zavorne tekočine
  ali previsoka vsebnost vode

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| 1.8 | Zavorna tekočina |

Sprememba Parlamenta

1.8

Zavorna tekočina

| (a) | Prenizka temperatura vrelišča zavorne tekočine. |
| --- | --- |

(a)

Prenizka temperatura vrelišča zavorne tekočine.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Priloga III – postavka 5.2.2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 5.2.2. | Kolesa |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Manjše

Velike

Nevarne

5.2.2.

Kolesa

| (a) | Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju. |
| --- | --- |

(a)

Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju.

x

(...)

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 5.2.2. | Kolesa |

Sprememba Parlamenta

Manjše

Velike

Nevarne

5.2.2.

Kolesa

| (a) | Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju. |
| --- | --- |

(a)

Kakršen koli zlom ali pomanjkljivost v varjenju.

x

(...)

| (da) | Kolo ni združljivo s pestom. |
| --- | --- |

(da)

Kolo ni združljivo s pestom.

x

Sprememba 104

Predlog uredbe

Priloga III – postavka 5.2.3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 5.2.3. | Pnevmatike |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Manjše

Velike

Nevarne

5.2.3.

Pnevmatike

| (a) | Velikost pnevmatike, nosilnost, oznaka homologacije ali razred hitrosti ni v skladu z zahtevami(1), kar vpliva na varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(a)

Velikost pnevmatike, nosilnost, oznaka homologacije ali razred hitrosti ni v skladu z zahtevami(1), kar vpliva na varnost v cestnem prometu.

x

| | Nezadostna nosilnost ali razred hitrosti za dejansko uporabo, pnevmatika se dotika drugih delov vozil, kar ogroža varno vožnjo. |
| --- | --- |

Nezadostna nosilnost ali razred hitrosti za dejansko uporabo, pnevmatika se dotika drugih delov vozil, kar ogroža varno vožnjo.

x

| (b) | Pnevmatike na isti osi ali na dvojnih kolesih so različne velikosti. |
| --- | --- |

(b)

Pnevmatike na isti osi ali na dvojnih kolesih so različne velikosti.

x

| (c) | Pnevmatike na isti osi imajo različno zgradbo (radialno/diagonalno). |
| --- | --- |

(c)

Pnevmatike na isti osi imajo različno zgradbo (radialno/diagonalno).

x

| (d) | Kakršna koli resna poškodba ali zareza v pnevmatiki. |
| --- | --- |

(d)

Kakršna koli resna poškodba ali zareza v pnevmatiki.

x

| | Kordna tkanina je vidna ali poškodovana. |
| --- | --- |

Kordna tkanina je vidna ali poškodovana.

x

| (e) | Globina
  žleba profila
  ni v skladu z zahtevami(1)

  . |
| --- | --- |

(e)

Globina
  žleba profila
  ni v skladu z zahtevami(1)

  .

x

| | Manj kot 80 % zahtevane globine
  žleba. |
| --- | --- |

Manj kot 80 % zahtevane globine
  žleba.

x

| (f) | Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (prilagodljive naprave proti škropljenju). |
| --- | --- |

(f)

Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (prilagodljive naprave proti škropljenju).

x

| | Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (varna vožnja ni ogrožena). |
| --- | --- |

Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (varna vožnja ni ogrožena).

x

| (g) | Pnevmatike s ponovno vrezanimi kanali niso v skladu z zahtevami(1). |
| --- | --- |

(g)

Pnevmatike s ponovno vrezanimi kanali niso v skladu z zahtevami(1).

x

| | Zaščitna plast kordne tkanine je poškodovana. |
| --- | --- |

Zaščitna plast kordne tkanine je poškodovana.

x

| (h) | Okvara sistema za nadzor tlaka v pnevmatiki |
| --- | --- |

(h)

Okvara sistema za nadzor tlaka v pnevmatiki

x

| | Očitno ne deluje. |
| --- | --- |

Očitno ne deluje.

x

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 5.2.3. | Pnevmatike |

Sprememba Parlamenta

Manjše

Velike

Nevarne

5.2.3.

Pnevmatike

| (a) | Velikost pnevmatike, nosilnost, oznaka homologacije ali razred hitrosti ni v skladu z zahtevami(1), kar vpliva na varnost v cestnem prometu. |
| --- | --- |

(a)

Velikost pnevmatike, nosilnost, oznaka homologacije ali razred hitrosti ni v skladu z zahtevami(1), kar vpliva na varnost v cestnem prometu.

x

| | Nezadostna nosilnost ali razred hitrosti za dejansko uporabo, pnevmatika se dotika drugih delov vozil, kar ogroža varno vožnjo. |
| --- | --- |

Nezadostna nosilnost ali razred hitrosti za dejansko uporabo, pnevmatika se dotika drugih delov vozil, kar ogroža varno vožnjo.

x

| (b) | Pnevmatike na isti osi ali na dvojnih kolesih so različne velikosti. |
| --- | --- |

(b)

Pnevmatike na isti osi ali na dvojnih kolesih so različne velikosti.

x

| (c) | Pnevmatike na isti osi imajo različno zgradbo (radialno/diagonalno). |
| --- | --- |

(c)

Pnevmatike na isti osi imajo različno zgradbo (radialno/diagonalno).

x

| (d) | Kakršna koli resna poškodba ali zareza v pnevmatiki. |
| --- | --- |

(d)

Kakršna koli resna poškodba ali zareza v pnevmatiki.

x

| | Kordna tkanina je vidna ali poškodovana. |
| --- | --- |

Kordna tkanina je vidna ali poškodovana.

x

| (e) | Indikator obrabljenosti
  žleba profila
  postane viden
  . |
| --- | --- |

(e)

Indikator obrabljenosti
  žleba profila
  postane viden
  .

x

| | Globina žleba
  profila pnevmatike ustreza zakonsko predpisani mejni vrednosti
  .
  Globina žleba profila pnevmatike manjša od zakonsko predpisane mejne vrednosti. |
| --- | --- |

Globina žleba
  profila pnevmatike ustreza zakonsko predpisani mejni vrednosti
  .
  Globina žleba profila pnevmatike manjša od zakonsko predpisane mejne vrednosti.

x

| (f) | Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (prilagodljive naprave proti škropljenju). |
| --- | --- |

(f)

Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (prilagodljive naprave proti škropljenju).

x

| | Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (varna vožnja ni ogrožena). |
| --- | --- |

Pnevmatika se drgne ob druge sestavne dele (varna vožnja ni ogrožena).

x

| (g) | Pnevmatike s ponovno vrezanimi kanali niso v skladu z zahtevami(1). |
| --- | --- |

(g)

Pnevmatike s ponovno vrezanimi kanali niso v skladu z zahtevami(1).

x

| | Zaščitna plast kordne tkanine je poškodovana. |
| --- | --- |

Zaščitna plast kordne tkanine je poškodovana.

x

| (h) | Okvara sistema za nadzor tlaka v pnevmatiki
  ali pa je tlak v pnevmatiki očitno prenizek
  . |
| --- | --- |

(h)

Okvara sistema za nadzor tlaka v pnevmatiki
  ali pa je tlak v pnevmatiki očitno prenizek
  .

x

| | Očitno ne deluje. |
| --- | --- |

Očitno ne deluje.

x

| (i) | Delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila zmanjšan za 20 %, a ne nižji od 150 kPa. |
| --- | --- |

(i)

Delovni tlak med uporabo v eni od pnevmatik vozila zmanjšan za 20 %, a ne nižji od 150 kPa.

x

| | Tlak v pnevmatiki nižji od 150 kPa. |
| --- | --- |

Tlak v pnevmatiki nižji od 150 kPa.

x

Sprememba 105

Predlog uredbe

Priloga III – postavka 8.2.1.2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 8.2.1.2 | Plinaste emisije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Manjše

Velike

Nevarne

8.2.1.2

Plinaste emisije

| (b) | Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo |
| --- | --- |

(b)

Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo

x

(...)

| ii) | za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij, |
| --- | --- |

ii)

za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij,

| | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  %

| | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %

| | ali |
| --- | --- |

ali

| | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %

| | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

| | glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1); |
| --- | --- |

glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1);

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 8.2.1.2 | Plinaste emisije |

Sprememba Parlamenta

Manjše

Velike

Nevarne

8.2.1.2

Plinaste emisije

| (b) | Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo |
| --- | --- |

(b)

Ali, če tega podatka ni, emisije CO presegajo

x

(...)

| ii) | za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij, |
| --- | --- |

ii)

za vozila z naprednim sistemom za nadzor emisij,

| | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,5  %

| | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %

| | ali |
| --- | --- |

ali

| | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,3  %

| | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

| | ali |
| --- | --- |

ali

| | — | pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,2  %

   (6a)

| | — | pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku: 0,1  %

   (6a)

| | glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1); |
| --- | --- |

glede na datum prve registracije ali uporabe, določen v zahtevah(1);

Sprememba 106

Predlog uredbe

Priloga III – postavka 8.2.2.2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 8.2.2.2 | Motnost |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Manjše

Velike

Nevarne

8.2.2.2

Motnost

Vozila, registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev.

če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti,

x

za sesalne dizelske motorje: 2,5  m-1,

za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0  m-1,

ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1),

1,5  m-1.

| Sprememba Parlamenta |
| --- |
| | | Manjše | Velike | Nevarne |
| 8.2.2.2 | Motnost |

Sprememba Parlamenta

Manjše

Velike

Nevarne

8.2.2.2

Motnost

Vozila, registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev.

če tega podatka ni ali v zahtevah(1) ni dovoljena uporaba referenčnih vrednosti,

x

za sesalne dizelske motorje: 2,5  m-1,

za tlačno polnjene motorje s turbopuhalom: 3,0  m-1,

ali za vozila, določena v zahtevah(1) ali prvič registrirana ali dana v promet po datumu, navedenem v zahtevah(1),

1,5  m-1.

ali

0,5  m-1


   (6a)

Sprememba 107

Predlog uredbe

Priloga IV – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | podrobnosti o velikih popravilih, potrebnih zaradi nesreče |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Sprememba 108

Predlog uredbe

Priloga V – del I – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Uporablja se lahko alternativna oprema, ki na nevtralen način uvaja tehnološke inovacije, če zagotavlja enako visoko kakovost pregledovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Uporablja se lahko alternativna oprema, ki na nevtralen način uvaja tehnološke inovacije, če zagotavlja enako visoko kakovost pregledovanja.

Sprememba 109

Predlog uredbe

Priloga I – del 1 – odstavek 1 – točka 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | merilnik tlaka za merjenje tlaka v pnevmatikah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0210/2013).

(6a)  
  Homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2007 (Euro 5).

(6a)  
  Homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2007 (Euro 5).

(6a)  
  Homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2007 (Euro 5).

(6a)  
  Homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2007 ali prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2007 (Euro 5).

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Prednostne snovi na področju vodne politike ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0876),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0026/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. novembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 30. novembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. aprila 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. aprila 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0397/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 116.

(2)  UL C 17, 19.1.2013, str. 91.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 2. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/39/EU.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Določene vrste horizontalne državne pomoči in javne storitve železniškega in cestnega potniškega prevoza *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2013 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 075/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2012)0730),

| — | ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0005/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0005/2013),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0179/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi, da so nekatere opredeljene vrste pomoči združljive z notranjim trgom ter izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi, da so nekatere opredeljene vrste pomoči združljive z notranjim trgom ter izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi, da so nekatere opredeljene vrste pomoči združljive z notranjim trgom ter izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.
  Uredba (ES) št. 994/98 določa te kategorije, medtem ko so podrobnosti izjem in njihovi cilji pojasnjeni v zadevnih uredbah in smernicah. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi, da so nekatere opredeljene vrste pomoči združljive z notranjim trgom ter izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.
  Uredba (ES) št. 994/98 določa te kategorije, medtem ko so podrobnosti izjem in njihovi cilji pojasnjeni v zadevnih uredbah in smernicah.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Komisija si prizadeva najti ustrezno ravnovesje med tem, da se pri uveljavljanju pravil osredotoča na primere z znatnim vplivom na notranji trg, tako da izvzema določene posebne kategorije državne pomoči iz obveznosti priglasitve, in preprečevanjem tega, da bi bilo preveč storitev izvzetih iz nadzora državne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Komisija si prizadeva najti ustrezno ravnovesje med tem, da se pri uveljavljanju pravil osredotoča na primere z znatnim vplivom na notranji trg, tako da izvzema določene posebne kategorije državne pomoči iz obveznosti priglasitve, in preprečevanjem tega, da bi bilo preveč storitev izvzetih iz nadzora državne pomoči.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Dolžno upoštevanje bi bilo treba nameniti Posebnemu poročilu Evropskega računskega sodišča št. 15/2011 z naslovom „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Dolžno upoštevanje bi bilo treba nameniti Posebnemu poročilu Evropskega računskega sodišča št. 15/2011 z naslovom „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“,

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da lahko izvzame pomoč za raziskave in razvoj, ne pa tudi pomoči za inovacije. Inovacije so medtem postale prednostna naloga politike Unije v okviru „Unije inovacij“, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni, zato ne izkrivljajo konkurence v večji meri. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da lahko izvzame pomoč za raziskave in razvoj, ne pa tudi pomoči za inovacije. Inovacije so medtem postale prednostna naloga politike Unije v okviru „Unije inovacij“, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni, zato ne izkrivljajo konkurence v večji meri.

| (3) | Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da lahko izvzame pomoč za raziskave in razvoj, ne pa tudi pomoči za inovacije. Inovacije,
  tudi socialne inovacije,
  so medtem postale prednostna naloga politike Unije v okviru „Unije inovacij“, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni, zato ne izkrivljajo konkurence v večji meri
  , zlasti v če so v skladu z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020 in novim okvirnim programom za raziskovanje in inovacije Obzorje 2020
  .
  Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah bo določila pogoje in vrste pomoči, ki so primerne za izvzetje. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da lahko izvzame pomoč za raziskave in razvoj, ne pa tudi pomoči za inovacije. Inovacije,
  tudi socialne inovacije,
  so medtem postale prednostna naloga politike Unije v okviru „Unije inovacij“, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni, zato ne izkrivljajo konkurence v večji meri
  , zlasti v če so v skladu z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020 in novim okvirnim programom za raziskovanje in inovacije Obzorje 2020
  .
  Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah bo določila pogoje in vrste pomoči, ki so primerne za izvzetje.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Ukrepi javne podpore
  za amaterske športe, ki
  pomenijo državno pomoč, imajo
  ponavadi
  omejene učinke na trgovino znotraj Unije in ne izkrivljajo
  občutno
  konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za amaterske športe mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči večje izkrivljanje konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Ukrepi javne podpore
  za amaterske športe, ki
  pomenijo državno pomoč, imajo
  ponavadi
  omejene učinke na trgovino znotraj Unije in ne izkrivljajo
  občutno
  konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za amaterske športe mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči večje izkrivljanje konkurence.

| (9) | Amaterskega športa praviloma ne moremo obravnavati kot gospodarske dejavnosti. Če amaterski šport izjemoma vključuje gospodarske dejavnosti in
  ukrepi javne podpore
  vendarle
  pomenijo državno pomoč, imajo
  v osnovi
  omejene učinke na trgovino znotraj Unije in ne izkrivljajo konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za amaterske športe mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči večje izkrivljanje konkurence
  , če ti športi izjemoma vključujejo gospodarske dejavnosti
  .
  Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah bi morala pojasniti in razlikovati primere, ko se državna pomoč šteje za pomoč športnim zvezam za njihove dejavnosti, in primere, ko se šteje za pomoč za infrastrukturne projekte na področju športa. |
| --- | --- |

(9)

Amaterskega športa praviloma ne moremo obravnavati kot gospodarske dejavnosti. Če amaterski šport izjemoma vključuje gospodarske dejavnosti in
  ukrepi javne podpore
  vendarle
  pomenijo državno pomoč, imajo
  v osnovi
  omejene učinke na trgovino znotraj Unije in ne izkrivljajo konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za amaterske športe mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči večje izkrivljanje konkurence
  , če ti športi izjemoma vključujejo gospodarske dejavnosti
  .
  Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah bi morala pojasniti in razlikovati primere, ko se državna pomoč šteje za pomoč športnim zvezam za njihove dejavnosti, in primere, ko se šteje za pomoč za infrastrukturne projekte na področju športa.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Glede na velik družbeni pomen športa je spodbujanje razvoja mladih v profesionalnih klubih v sodni praksi Sodišča Evropske unije priznano kot zakonit cilj. Politika Unije za državno pomoč bi zato morala vzpostaviti jasen okvir, v katerem bodo države članice lahko spodbujale te cilje in podpirale športne organizacije v ta namen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Glede na velik družbeni pomen športa je spodbujanje razvoja mladih v profesionalnih klubih v sodni praksi Sodišča Evropske unije priznano kot zakonit cilj. Politika Unije za državno pomoč bi zato morala vzpostaviti jasen okvir, v katerem bodo države članice lahko spodbujale te cilje in podpirale športne organizacije v ta namen.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Pomoč socialnega značaja za zračni in pomorski prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, v skladu z izkušnjami Komisije ne izkrivlja konkurence v večji meri, če se dodeli brez diskriminacije prevoznikov, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Pomoč socialnega značaja za zračni in pomorski prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, v skladu z izkušnjami Komisije ne izkrivlja konkurence v večji meri, če se dodeli brez diskriminacije prevoznikov, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti.

črtano

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Kar zadeva pomoč za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh, člen 93 Pogodbe določa, da je pomoč, ki je potrebna za usklajevanje prometa ali je nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, združljiva s Pogodbama.
  Člen 9 Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza iz obveznosti predhodne priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe izvzema nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007. Za uskladitev pristopa k uredbam o skupinskih izjemah na področju državnih pomoči ter v skladu s postopki iz členov 108(4) in 109 Pogodbe bi bilo treba pomoč za usklajevanje prometa ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot določa člen 93 Pogodbe, vključiti na področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98. Člen 9 Uredbe (ES) št. 1370/2007 bi bilo zato treba črtati z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije o tovrstni državni pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Kar zadeva pomoč za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh, člen 93 Pogodbe določa, da je pomoč, ki je potrebna za usklajevanje prometa ali je nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, združljiva s Pogodbama.
  Člen 9 Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza iz obveznosti predhodne priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe izvzema nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007. Za uskladitev pristopa k uredbam o skupinskih izjemah na področju državnih pomoči ter v skladu s postopki iz členov 108(4) in 109 Pogodbe bi bilo treba pomoč za usklajevanje prometa ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot določa člen 93 Pogodbe, vključiti na področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98. Člen 9 Uredbe (ES) št. 1370/2007 bi bilo zato treba črtati z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije o tovrstni državni pomoči.

| (11) | Kar zadeva pomoč za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh, člen 93 Pogodbe določa, da je pomoč, ki je potrebna za usklajevanje prometa ali je nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, združljiva s Pogodbama. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva pomoč za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh, člen 93 Pogodbe določa, da je pomoč, ki je potrebna za usklajevanje prometa ali je nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, združljiva s Pogodbama.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Komisija je v zadnjih letih pridobila obširne izkušnje na področju pomoči za širokopasovne povezave in razvila ustrezne smernice. Po mnenju Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, pod pogojem, da so izpolnjeni nekateri pogoji združljivosti. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop v regijah, kjer ni širokopasovne infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo razvita (bele lise), ter za posamezne manjše ukrepe pomoči glede zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije na območjih, kjer ni take infrastrukture in v bližnji prihodnosti najverjetneje tudi ne bo razvita. Prav tako to velja za pomoč za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo, kjer je Komisija pridobila obsežne izkušnje, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Komisija je v zadnjih letih pridobila obširne izkušnje na področju pomoči za širokopasovne povezave in razvila ustrezne smernice. Po mnenju Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, pod pogojem, da so izpolnjeni nekateri pogoji združljivosti. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop v regijah, kjer ni širokopasovne infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo razvita (bele lise), ter za posamezne manjše ukrepe pomoči glede zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije na območjih, kjer ni take infrastrukture in v bližnji prihodnosti najverjetneje tudi ne bo razvita. Prav tako to velja za pomoč za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo, kjer je Komisija pridobila obsežne izkušnje, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti.

| (12) | Komisija je v zadnjih letih pridobila obširne izkušnje na področju pomoči za širokopasovne povezave in razvila ustrezne smernice. Po mnenju Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, pod pogojem, da so izpolnjeni nekateri pogoji združljivosti. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop v regijah, kjer ni širokopasovne infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo razvita (bele lise), ter za posamezne manjše ukrepe pomoči glede zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije na območjih, kjer ni take infrastrukture in v bližnji prihodnosti najverjetneje tudi ne bo razvita. Prav tako to velja za pomoč za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo, kjer je Komisija pridobila obsežne izkušnje, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti.
  Skupinska izjema za gradbena dela in širokopasovno infrastrukturo bi morala podpirati naložbe zlasti na podeželskih območjih in v oddaljenih regijah. Prost dostop na trg za upravljanje infrastrukture bi moral biti zajamčen kot pogoj za skupinsko izjemo. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v zadnjih letih pridobila obširne izkušnje na področju pomoči za širokopasovne povezave in razvila ustrezne smernice. Po mnenju Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, pod pogojem, da so izpolnjeni nekateri pogoji združljivosti. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop v regijah, kjer ni širokopasovne infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo razvita (bele lise), ter za posamezne manjše ukrepe pomoči glede zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije na območjih, kjer ni take infrastrukture in v bližnji prihodnosti najverjetneje tudi ne bo razvita. Prav tako to velja za pomoč za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo, kjer je Komisija pridobila obsežne izkušnje, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti.
  Skupinska izjema za gradbena dela in širokopasovno infrastrukturo bi morala podpirati naložbe zlasti na podeželskih območjih in v oddaljenih regijah. Prost dostop na trg za upravljanje infrastrukture bi moral biti zajamčen kot pogoj za skupinsko izjemo.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98 bi bilo zato treba razširiti na navedene vrste pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98 bi bilo zato treba razširiti na navedene vrste pomoči.

| (13) | Področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98 bi bilo zato treba razširiti na
  zgoraj
  navedene vrste pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98 bi bilo zato treba razširiti na
  zgoraj
  navedene vrste pomoči.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98 za vsako vrsto pomoči, za katero sprejme uredbo o skupinski izjemi, navesti prage, izražene bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči. Ta pogoj otežuje skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne podpore, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče izraziti v intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskih, na primer instrumentov finančnega inženiringa ali nekaterih vrst ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da lahko taki kompleksni ukrepi vključujejo pomoč na različnih ravneh (neposredni upravičenci, vmesni upravičenci, posredni upravičenci). Zaradi vse večjega pomena takih ukrepov in njihovega prispevka k doseganju ciljev Unije je potrebna večja prožnost, da bo tudi take ukrepe mogoče skupinsko izvzeti. Zato bi moralo biti mogoče te pragove izraziti tudi v najvišji stopnji državne pomoči
  , ne glede na to, ali pomoč ustreza opredelitvi državne pomoči
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98 za vsako vrsto pomoči, za katero sprejme uredbo o skupinski izjemi, navesti prage, izražene bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči. Ta pogoj otežuje skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne podpore, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče izraziti v intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskih, na primer instrumentov finančnega inženiringa ali nekaterih vrst ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da lahko taki kompleksni ukrepi vključujejo pomoč na različnih ravneh (neposredni upravičenci, vmesni upravičenci, posredni upravičenci). Zaradi vse večjega pomena takih ukrepov in njihovega prispevka k doseganju ciljev Unije je potrebna večja prožnost, da bo tudi take ukrepe mogoče skupinsko izvzeti. Zato bi moralo biti mogoče te pragove izraziti tudi v najvišji stopnji državne pomoči
  , ne glede na to, ali pomoč ustreza opredelitvi državne pomoči
  .

| (14) | Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98 za vsako vrsto pomoči, za katero sprejme uredbo o skupinski izjemi, navesti prage, izražene bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči. Ta pogoj otežuje skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne podpore, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče izraziti v intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskih, na primer instrumentov finančnega inženiringa ali nekaterih vrst ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da lahko taki kompleksni ukrepi vključujejo pomoč na različnih ravneh (neposredni upravičenci, vmesni upravičenci, posredni upravičenci). Zaradi vse večjega pomena takih ukrepov in njihovega prispevka k doseganju ciljev Unije je potrebna večja prožnost, da bo tudi take ukrepe mogoče skupinsko izvzeti. Zato bi moralo biti mogoče te pragove izraziti tudi v najvišji stopnji državne pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98 za vsako vrsto pomoči, za katero sprejme uredbo o skupinski izjemi, navesti prage, izražene bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči. Ta pogoj otežuje skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne podpore, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče izraziti v intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskih, na primer instrumentov finančnega inženiringa ali nekaterih vrst ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da lahko taki kompleksni ukrepi vključujejo pomoč na različnih ravneh (neposredni upravičenci, vmesni upravičenci, posredni upravičenci). Zaradi vse večjega pomena takih ukrepov in njihovega prispevka k doseganju ciljev Unije je potrebna večja prožnost, da bo tudi take ukrepe mogoče skupinsko izvzeti. Zato bi moralo biti mogoče te pragove izraziti tudi v najvišji stopnji državne pomoči.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v skladu z načeli notranjega trga, bi morale nacionalne sheme pomoči zagotavljati odprt in enak dostop do državne pomoči za vse zadevne akterje na trgu, zlasti z uporabo shem ali sistemov pomoči in ne posameznih pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v skladu z načeli notranjega trga, bi morale nacionalne sheme pomoči zagotavljati odprt in enak dostop do državne pomoči za vse zadevne akterje na trgu, zlasti z uporabo shem ali sistemov pomoči in ne posameznih pomoči.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Učinkovito zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev zahteva tudi celovito in pregledno uporabo nacionalne zakonodaje in zakonodaje Unije o javnih naročilih. Nacionalni organi bi zato morali pri načrtovanju shem državne pomoči ali dodeljevanju državne pomoči, za katero velja izvzetje na podlagi te uredbe, upoštevati veljavna pravila za javna naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Učinkovito zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev zahteva tudi celovito in pregledno uporabo nacionalne zakonodaje in zakonodaje Unije o javnih naročilih. Nacionalni organi bi zato morali pri načrtovanju shem državne pomoči ali dodeljevanju državne pomoči, za katero velja izvzetje na podlagi te uredbe, upoštevati veljavna pravila za javna naročila.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | Pravna podlaga za to uredbo, člen 109 PDEU, določa le posvetovanje z Evropskim parlamentom in ne rednega zakonodajnega postopka, ki se od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe uporablja na drugih področjih povezovanja trgov in gospodarske ureditve. Tega demokratičnega deficita ni mogoče dopuščati v zvezi s predlogi o sredstvih, s katerimi Komisija nadzira odločitve in ukrepe nacionalnih in lokalnih voljenih organov. Ta deficit bi bilo treba popraviti pri morebitni prihodnji spremembi Pogodbe. Sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo“ predvideva predloge za spremembo Pogodbe do leta 2014. Takšen predlog bi moral vključevati poseben predlog o spremembi člena 109 PDEU, da bi uredbe iz navedenega člena sprejeli v skladu z redni zakonodajnim postopkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15c)

Pravna podlaga za to uredbo, člen 109 PDEU, določa le posvetovanje z Evropskim parlamentom in ne rednega zakonodajnega postopka, ki se od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe uporablja na drugih področjih povezovanja trgov in gospodarske ureditve. Tega demokratičnega deficita ni mogoče dopuščati v zvezi s predlogi o sredstvih, s katerimi Komisija nadzira odločitve in ukrepe nacionalnih in lokalnih voljenih organov. Ta deficit bi bilo treba popraviti pri morebitni prihodnji spremembi Pogodbe. Sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo“ predvideva predloge za spremembo Pogodbe do leta 2014. Takšen predlog bi moral vključevati poseben predlog o spremembi člena 109 PDEU, da bi uredbe iz navedenega člena sprejeli v skladu z redni zakonodajnim postopkom.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 1 – odstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | raziskave, razvoj in inovacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ii)

raziskave, razvoj in inovacije;

| (ii) | raziskave, razvoj in inovacije
  , zlasti če so v skladu z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020 in cilji politike Obzorje 2020
  ; |
| --- | --- |

(ii)

raziskave, razvoj in inovacije
  , zlasti če so v skladu z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020 in cilji politike Obzorje 2020
  ;

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 1 – odstavek 1 – točka a – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | varstvo okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(iii)

varstvo okolja;

| (iii) | varstvo okolja
  , zlasti če je v skladu z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020 in cilji okoljske politike Unije
  ; |
| --- | --- |

(iii)

varstvo okolja
  , zlasti če je v skladu z vodilnimi pobudami strategije Evropa 2020 in cilji okoljske politike Unije
  ;

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 1 – odstavek 1 – točka a – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (va) | spodbujanje turizma, zlasti če je v skladu s cilji turistične politike Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(va)

spodbujanje turizma, zlasti če je v skladu s cilji turistične politike Unije;

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 1 – odstavek 1 – točka a – točka x

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (x) | amaterske športe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(x)

amaterske športe;

| (x) | amaterske športe
  in razvoj mladih v športu
  ; |
| --- | --- |

(x)

amaterske športe
  in razvoj mladih v športu
  ;

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 1 – odstavek 1 – točka a – točka xi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (xi) | prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, kadar je ta pomoč socialnega značaja in se dodeli brez diskriminacije prevoznikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(xi)

prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, kadar je ta pomoč socialnega značaja in se dodeli brez diskriminacije prevoznikov;

črtano

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 1 – odstavek 1 – točka a – točka xii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (xii) | usklajevanje prometa ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot določa člen 93 Pogodbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(xii)

usklajevanje prometa ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot določa člen 93 Pogodbe;

črtano

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pri izvajanju sistemov pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi takšnih uredb ali pri posameznih pomočeh, dodeljenih zunaj sistema, države članice pošljejo Komisiji za objavo na spletišču Komisije povzetke informacij o takih sistemih pomoči ali posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči. | 2.   Pri izvajanju sistemov pomoči ali posameznih pomoči, dodeljenih zunaj sistema, ki so bili izvzeti na podlagi takšnih uredb, države članice
  upoštevajo pravila za javna naročila, strategijo Evropa 2020 ter okoljske politike in cilje Unije
  .
  Države članice
  pošljejo Komisiji za objavo na spletišču Komisije povzetke informacij o takih sistemih pomoči ali posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pri izvajanju sistemov pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi takšnih uredb ali pri posameznih pomočeh, dodeljenih zunaj sistema, države članice pošljejo Komisiji za objavo na spletišču Komisije povzetke informacij o takih sistemih pomoči ali posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči.

2.   Pri izvajanju sistemov pomoči ali posameznih pomoči, dodeljenih zunaj sistema, ki so bili izvzeti na podlagi takšnih uredb, države članice
  upoštevajo pravila za javna naročila, strategijo Evropa 2020 ter okoljske politike in cilje Unije
  .
  Države članice
  pošljejo Komisiji za objavo na spletišču Komisije povzetke informacij o takih sistemih pomoči ali posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  člen 3(4) se nadomesti z naslednjim: |
| | „4.   Vsaj enkrat na leto države članice pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju skupinskih izjem, skladno s posebnimi zahtevami Komisije, po možnosti v elektronski obliki. Komisija omogoči dostop do teh poročil Evropskemu parlamentu in vsem državam članicam. Svetovalni odbor iz člena 7 ta poročila enkrat na leto pregleda in jih oceni.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)
     
  člen 3(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   Vsaj enkrat na leto države članice pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju skupinskih izjem, skladno s posebnimi zahtevami Komisije, po možnosti v elektronski obliki. Komisija omogoči dostop do teh poročil Evropskemu parlamentu in vsem državam članicam. Svetovalni odbor iz člena 7 ta poročila enkrat na leto pregleda in jih oceni.“

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 b (novo)

Člen 1 – točka 2 b (novo)

Uredba (ES) št. 994/98

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  člen 5 se nadomesti z naslednjim:




  „Člen 5


  Ocenitveno poročilo



  Vsaki dve leti Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo zlasti vsebuje široko oceno stroškov in koristi skupinskih izjem, odobrenih v skladu s to uredbo, ter oceno svojega prispevka k vodilni pobudi strategije Evropa 2020 in k ciljem politike Obzorje 2020. Komisija svetovalnemu odboru iz člena 7 pošlje v pregled osnutek poročila. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži rezultate spremljanja uporabe uredb o skupinskih izjemah in na svoji spletni strani objavi zbirno poročilo, vključno z jasnim pregledom ravni in vrst nezdružljive državne pomoči, ki so jo države članice odobrile v okviru uredb o skupinskih izjemah.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2b)
     
  člen 5 se nadomesti z naslednjim:

(2b)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Ocenitveno poročilo

Vsaki dve leti Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe. Poročilo zlasti vsebuje široko oceno stroškov in koristi skupinskih izjem, odobrenih v skladu s to uredbo, ter oceno svojega prispevka k vodilni pobudi strategije Evropa 2020 in k ciljem politike Obzorje 2020. Komisija svetovalnemu odboru iz člena 7 pošlje v pregled osnutek poročila. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži rezultate spremljanja uporabe uredb o skupinskih izjemah in na svoji spletni strani objavi zbirno poročilo, vključno z jasnim pregledom ravni in vrst nezdružljive državne pomoči, ki so jo države članice odobrile v okviru uredb o skupinskih izjemah.“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2

Člen 2

Uredba (ES) št. 1370/2007

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 2 | črtano |
| Uredba (ES) št. 1370/2007 se spremeni: | |
| Člen 9 se črta z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije, ki zadeva vrsto državne pomoči iz člena 1(a)(xii) Uredbe Sveta (ES) št. 994/98. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 2

Člen 2

črtano

črtano

Uredba (ES) št. 1370/2007 se spremeni:

Uredba (ES) št. 1370/2007 se spremeni:

Člen 9 se črta z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije, ki zadeva vrsto državne pomoči iz člena 1(a)(xii) Uredbe Sveta (ES) št. 994/98.

Člen 9 se črta z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije, ki zadeva vrsto državne pomoči iz člena 1(a)(xii) Uredbe Sveta (ES) št. 994/98.

---

(1)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

1

---

Sreda, 3. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Izvolitev Evropskega varuha človekovih pravic

Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o izvolitvi Evropskega varuha človekovih pravic

(2016/C 075/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 24 in člena 228 navedene pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 24 in člena 228 navedene pogodbe,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a navedene pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a navedene pogodbe,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1),

| — | ob upoštevanju člena 204 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 204 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju razpisa za predložitev nominacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razpisa za predložitev nominacij (2),

| — | ob upoštevanju glasovanja z dne 3. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja z dne 3. julija 2013,

| 1. | izvoli Emily O'REILLY za izvajanje funkcije Evropskega varuha človekovih pravic od 1. oktobra 2013 do konca parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

1.

izvoli Emily O'REILLY za izvajanje funkcije Evropskega varuha človekovih pravic od 1. oktobra 2013 do konca parlamentarnega obdobja;

| 2. | zahteva od Emily O'REILLY, da slovesno zapriseže pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

zahteva od Emily O'REILLY, da slovesno zapriseže pred Sodiščem Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj poskrbi za objavo priloženega sklepa v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj poskrbi za objavo priloženega sklepa v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in Sodišču Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in Sodišču Evropske unije.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  UL C 96, 4.4.2013, str. 24.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 3. julija 2013

o izvolitvi Evropskega varuha človekovih pravic

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/377/EU, Euratom.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Cestna vozila (sprememba Sklepa 97/836/ES („Revidiran sporazum iz leta 1958“)) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 97/836/ES v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 075/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05978/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05978/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0069/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0192/2013),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Kolesna vozila (sprememba Sklepa Sveta 2000/125/ES („Vzporedni sporazum“)) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o osnutku sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2000/125/ES z dne 31. januarja 2000 o sklenitvi Sporazuma o oblikovanju globalnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih („Vzporedni sporazum“) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 075/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05975/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05975/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C7-0071/2013),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0194/2013),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2013/000 TA 2013 – tehnična pomoč na pobudo Komisije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/000 TA 2013 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0291 – C7-0126/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0291 – C7-0126/2013),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 o Paktu za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012 o Paktu za rast in delovna mesta,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0243/2013),

| A. | ker je Evropska unija z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so se zaradi gospodarske, finančne in socialne krize še poslabšale, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so se zaradi gospodarske, finančne in socialne krize še poslabšale, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker Komisija ESPG uporablja v skladu s splošnimi pravili iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun (3), in v skladu z izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna Unije, |
| --- | --- |

B.

ker Komisija ESPG uporablja v skladu s splošnimi pravili iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun (3), in v skladu z izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna Unije,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce ustrezna ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob primernem upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce ustrezna ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši možni način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob primernem upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG;

| D. | ker se vsako leto na pobudo Komisije lahko uporabi znesek do višine 0,35 % ESPG za tehnično pomoč, da bi financirali dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore ter revizije, nadzora in vrednotenja, ki so potrebne za izvajanje Uredbe ESPG, kakor je določeno v členu 8(1) navedene uredbe, vključno z obveščanjem in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju informacij o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) Uredbe ESPG); |
| --- | --- |

D.

ker se vsako leto na pobudo Komisije lahko uporabi znesek do višine 0,35 % ESPG za tehnično pomoč, da bi financirali dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore ter revizije, nadzora in vrednotenja, ki so potrebne za izvajanje Uredbe ESPG, kakor je določeno v členu 8(1) navedene uredbe, vključno z obveščanjem in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju informacij o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) Uredbe ESPG);

| E. | ker je Komisija v skladu s členom 9(2) Uredbe ESPG dolžna vzpostaviti spletno stran v vseh jezikih Unije, na njej pa objavljati in razširjati informacije o vlogah ter poudarjati nalogo proračunskega organa; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v skladu s členom 9(2) Uredbe ESPG dolžna vzpostaviti spletno stran v vseh jezikih Unije, na njej pa objavljati in razširjati informacije o vlogah ter poudarjati nalogo proračunskega organa;

| F. | ker je Komisija na podlagi teh členov zahtevala, naj se ESPG uporabi za kritje odhodkov v zvezi s tehnično pomočjo za spremljanje prejetih vlog in izplačil ter predlaganih in izvedenih ukrepov, razširitev spletne strani, pripravo publikacij in avdiovizualnih orodij, oblikovanje baze znanja, zagotavljanje administrativne in tehnične pomoč državam članicam in pripravo končne ocene ESPG (2007–2013); |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija na podlagi teh členov zahtevala, naj se ESPG uporabi za kritje odhodkov v zvezi s tehnično pomočjo za spremljanje prejetih vlog in izplačil ter predlaganih in izvedenih ukrepov, razširitev spletne strani, pripravo publikacij in avdiovizualnih orodij, oblikovanje baze znanja, zagotavljanje administrativne in tehnične pomoč državam članicam in pripravo končne ocene ESPG (2007–2013);

| G. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi o ESPG; |
| --- | --- |

G.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v Uredbi o ESPG;

| 1. | se strinja z ukrepi, ki jih predlaga Komisija in ki naj bi se financirali kot tehnična pomoč v skladu s členom 8(1) in (4) ter členom 9(2) Uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

1.

se strinja z ukrepi, ki jih predlaga Komisija in ki naj bi se financirali kot tehnična pomoč v skladu s členom 8(1) in (4) ter členom 9(2) Uredbe o ESPG;

| 2. | globoko obžaluje, da bodo rezultati končnega naknadnega ocenjevanja ESPG prispeli prepozno, da bi jih bilo mogoče vključiti v razpravo o novi uredbi o ESPG za obdobje 2014–2020, predvsem v zvezi z učinkovitostjo uporabe merila odstopanja zaradi krize, saj zadevni primeri ESPG niso bili analizirani v vmesnem ocenjevalnem poročilu ESPG; |
| --- | --- |

2.

globoko obžaluje, da bodo rezultati končnega naknadnega ocenjevanja ESPG prispeli prepozno, da bi jih bilo mogoče vključiti v razpravo o novi uredbi o ESPG za obdobje 2014–2020, predvsem v zvezi z učinkovitostjo uporabe merila odstopanja zaradi krize, saj zadevni primeri ESPG niso bili analizirani v vmesnem ocenjevalnem poročilu ESPG;

| 3. | ugotavlja, da je Komisija že leta 2011 začela pripravljati elektronske obrazce za vloge in standardizirane postopke za poenostavljene vloge, njihovo hitrejšo obdelavo in boljše poročanje; poziva Komisijo, naj predstavi napredek, dosežen po uporabi tehnične pomoči v letih 2011 in 2012; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je Komisija že leta 2011 začela pripravljati elektronske obrazce za vloge in standardizirane postopke za poenostavljene vloge, njihovo hitrejšo obdelavo in boljše poročanje; poziva Komisijo, naj predstavi napredek, dosežen po uporabi tehnične pomoči v letih 2011 in 2012;

| 4. | opozarja na pomembnost mreženja in izmenjave informacij o ESPG; zato podpira financiranje strokovne skupine kontaktnih oseb za ESPG, pa tudi drugih dejavnosti povezovanja med državami članicami, tudi letošnjega seminarja za osebe, ki sodelujejo pri izvajanju ESPG; poudarja pomembnost tesnejšega povezovanja vseh udeležencev pri vlogah ESPG, tudi socialnih partnerjev, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij; |
| --- | --- |

4.

opozarja na pomembnost mreženja in izmenjave informacij o ESPG; zato podpira financiranje strokovne skupine kontaktnih oseb za ESPG, pa tudi drugih dejavnosti povezovanja med državami članicami, tudi letošnjega seminarja za osebe, ki sodelujejo pri izvajanju ESPG; poudarja pomembnost tesnejšega povezovanja vseh udeležencev pri vlogah ESPG, tudi socialnih partnerjev, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij;

| 5. | poziva Komisijo, naj povabi Parlament na seminarje in srečanja strokovne skupine kontaktnih oseb, organiziranih s tehnično pomočjo, pri tem pa se opre na ustrezne določbe Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (4); |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj povabi Parlament na seminarje in srečanja strokovne skupine kontaktnih oseb, organiziranih s tehnično pomočjo, pri tem pa se opre na ustrezne določbe Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (4);

| 6. | spodbuja države članice, naj izkoristijo možnosti izmenjave primerov najboljših praks in se učijo zlasti od tistih držav članic, ki so že vzpostavile nacionalne informacijske mreže o ESPG, vključno s socialnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi na lokalni ravni, da bo v primeru nastanka razmer, ki sodijo na področje uporabe ESPG, že vzpostavljena dobra struktura za pomoč; |
| --- | --- |

6.

spodbuja države članice, naj izkoristijo možnosti izmenjave primerov najboljših praks in se učijo zlasti od tistih držav članic, ki so že vzpostavile nacionalne informacijske mreže o ESPG, vključno s socialnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi na lokalni ravni, da bo v primeru nastanka razmer, ki sodijo na področje uporabe ESPG, že vzpostavljena dobra struktura za pomoč;

| 7. | poziva Komisijo, naj na seminarje, ki se organizirajo s tehnično pomočjo in so namenjeni osebam, ki sodelujejo pri izvajanju sklada, povabi socialne partnerje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj na seminarje, ki se organizirajo s tehnično pomočjo in so namenjeni osebam, ki sodelujejo pri izvajanju sklada, povabi socialne partnerje;

| 8. | države članice in vse zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v zvezi s tem je seznanjen z izboljšanim postopkom, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu predstavi oceno o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG; pričakuje, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost, odgovornost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

8.

države članice in vse zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v zvezi s tem je seznanjen z izboljšanim postopkom, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev in katerega namen je, da Komisija proračunskemu organu predstavi oceno o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG; pričakuje, da bodo v okviru prihodnjih pregledov ESPG opravljene nadaljnje izboljšave in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost, odgovornost in prepoznavnost ESPG;

| 9. | je zaskrbljen zaradi morebitnega negativnega vpliva, ki bi ga utegnilo imeti zmanjševanje števila delovnih mest na hitro, redno in učinkovito ocenjevanje prejetih vlog ter na izvajanje tehnične pomoči ESPG; meni, da je treba tako pri kratkoročni kot pri dolgoročni spremembi števila delovnih mest najprej opraviti oceno vpliva in v celoti upoštevati tudi pravne obveznosti Unije ter nove pristojnosti in obsežnejše naloge institucij, ki izhajajo iz Pogodb; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi morebitnega negativnega vpliva, ki bi ga utegnilo imeti zmanjševanje števila delovnih mest na hitro, redno in učinkovito ocenjevanje prejetih vlog ter na izvajanje tehnične pomoči ESPG; meni, da je treba tako pri kratkoročni kot pri dolgoročni spremembi števila delovnih mest najprej opraviti oceno vpliva in v celoti upoštevati tudi pravne obveznosti Unije ter nove pristojnosti in obsežnejše naloge institucij, ki izhajajo iz Pogodb;

| 10. | obžaluje, da Komisija v letu 2013 ne predvideva posebnih dejavnosti za ozaveščanje, medtem ko se nekatere države članice, tudi uporabnice ESPG, sprašujejo o uporabnosti in prednostih ESPG; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da Komisija v letu 2013 ne predvideva posebnih dejavnosti za ozaveščanje, medtem ko se nekatere države članice, tudi uporabnice ESPG, sprašujejo o uporabnosti in prednostih ESPG;

| 11. | ugotavlja, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2013 v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 milijonov EUR; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s katerimi bi preprečili nepotrebno zamudo, ker se financiranje opravlja s prerazporejanjem iz drugih proračunskih vrstic, saj lahko ta način ogroža doseganje socialnih, gospodarskih in političnih ciljev ESPG; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2013 v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 milijonov EUR; opozarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s katerimi bi preprečili nepotrebno zamudo, ker se financiranje opravlja s prerazporejanjem iz drugih proračunskih vrstic, saj lahko ta način ogroža doseganje socialnih, gospodarskih in političnih ciljev ESPG;

| 12. | upa, da bodo ukrepi, ki jih je Komisija sprejela na področju tehnične pomoči, pomagali povečati dodano vrednost ESPG, presežnim delavcem pa zagotovili bolj ciljno usmerjeno in dolgoročnejšo podporo ter ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

12.

upa, da bodo ukrepi, ki jih je Komisija sprejela na področju tehnične pomoči, pomagali povečati dodano vrednost ESPG, presežnim delavcem pa zagotovili bolj ciljno usmerjeno in dolgoročnejšo podporo ter ponovno vključevanje;

| 13. | globoko obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje socialne, finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj brez odlašanja začne ponovno izvajati ta ukrep, predvsem v okviru naglega poslabševanja socialnih razmer v več državah članicah po razširitvi in poglobitvi recesije; |
| --- | --- |

13.

globoko obžaluje odločitev Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so postali presežni zaradi sedanje socialne, finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011; poziva Svet, naj brez odlašanja začne ponovno izvajati ta ukrep, predvsem v okviru naglega poslabševanja socialnih razmer v več državah članicah po razširitvi in poglobitvi recesije;

| 14. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

14.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše sklep in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/000 TA 2013 – tehnična pomoč na pobudo Komisije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2013/420/EU.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Preiskave, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (17427/1/2012 – C7-0051/2013– 2006/0084(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 075/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (17427/1/2012 – C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (17427/1/2012 – C7-0051/2013),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 12. julija 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 12. julija 2011 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2006)0244),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2011)0135),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 72 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračunski nadzor (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračunski nadzor (A7-0225/2013),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji;

| 4. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 254, 30.8.2011, str. 1.

(2)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 201.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

„Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri vsakem imenovanju novih članov novega nadzornega odbora imenovati tudi člane, ki naj bi začeli to funkcijo opravljati ob naslednji delni zamenjavi.“

Izjava Komisije

„Komisija potrjuje, da je Urad izjavil, da bo ves čas deloval v skladu s Protokolom št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije in Statutom poslancev Evropskega parlamenta ter v celoti spoštoval svobodo in neodvisnost poslancev, kot je določeno v členu 2 Statuta.“

Izjava Komisije

„Komisija namerava ohraniti sedanje pristojnosti generalnega direktorja Evropskega urada za boj proti goljufijam za določitev pogojev in podrobnega režima zaposlovanja v Uradu, zlasti glede trajanja pogodb in njihovega podaljšanja.“

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Usklajevanje zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/42)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0125/2013).

(*)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive Sveta 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

▌

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali razvoj trga in dosedanje izkušnje udeležencev na trgu in nadzornikov, zlasti za obravnavanje razlik med nacionalnimi določbami glede dolžnosti in odgovornosti depozitarjev, plačne politike in sankcij. |
| --- | --- |

(1)

Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali razvoj trga in dosedanje izkušnje udeležencev na trgu in nadzornikov, zlasti za obravnavanje razlik med nacionalnimi določbami glede dolžnosti in odgovornosti depozitarjev, plačne politike in sankcij.

| (2) | Za odpravo potencialno škodljivega učinka slabo oblikovanih plačnih struktur na zanesljivo obvladovanje tveganj in nadzor tveganega ravnanja posameznikov bi morala za kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) veljati izrecna obveznost, da za tiste kategorije osebja, katerih poklicne dejavnosti imajo bistven vpliv na profile tveganja KNPVP, ki jih upravljajo, uvedejo in ohranjajo plačne politike in prakse, ki so skladne z zanesljivim in učinkovitim obvladovanjem tveganja. Te kategorije osebja bi
  morale vključevati vse zaposlene in druge člane osebja na ravni sklada ali podsklada, ki sprejemajo odločitve, ki so upravitelji sklada ali osebe, ki sprejemajo odločitve o naložbah v stvarne vrednosti, osebe, ki so pooblaščene, da vplivajo na te zaposlene ali člane osebja, vključno s svetovalci in analitiki za naložbeno politiko, višjim vodstvom
  in
  vsemi zaposlenimi
  , ki jih celotno prejeto plačilo uvršča v isto plačno skupino kot višje vodstvo, in
  tiste, ki sprejemajo odločitve
  . Ta pravila bi se morala uporabljati tudi za KNPVP, ki so investicijske družbe in ne imenujejo družbe za upravljanje. |
| --- | --- |

(2)

Za odpravo potencialno škodljivega učinka slabo oblikovanih plačnih struktur na zanesljivo obvladovanje tveganj in nadzor tveganega ravnanja posameznikov bi morala za kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) veljati izrecna obveznost, da za tiste kategorije osebja, katerih poklicne dejavnosti imajo bistven vpliv na profile tveganja KNPVP, ki jih upravljajo, uvedejo in ohranjajo plačne politike in prakse, ki so skladne z zanesljivim in učinkovitim obvladovanjem tveganja. Te kategorije osebja bi
  morale vključevati vse zaposlene in druge člane osebja na ravni sklada ali podsklada, ki sprejemajo odločitve, ki so upravitelji sklada ali osebe, ki sprejemajo odločitve o naložbah v stvarne vrednosti, osebe, ki so pooblaščene, da vplivajo na te zaposlene ali člane osebja, vključno s svetovalci in analitiki za naložbeno politiko, višjim vodstvom
  in
  vsemi zaposlenimi
  , ki jih celotno prejeto plačilo uvršča v isto plačno skupino kot višje vodstvo, in
  tiste, ki sprejemajo odločitve
  . Ta pravila bi se morala uporabljati tudi za KNPVP, ki so investicijske družbe in ne imenujejo družbe za upravljanje.

| (3) | V načelih, ki urejajo plačne politike, bi bilo treba upoštevati, da lahko družbe, ki upravljajo KNPVP, navedene politike uporabljajo na različne načine glede na njihovo velikost in na velikost KNPVP, ki jih upravljajo, njihovo notranjo organizacijo ter naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti.
  Vendar morajo družbe, ki upravljajo KNPVP, v vsakem primeru zagotoviti, da se vsa ta načela uporabljajo hkrati. |
| --- | --- |

(3)

V načelih, ki urejajo plačne politike, bi bilo treba upoštevati, da lahko družbe, ki upravljajo KNPVP, navedene politike uporabljajo na različne načine glede na njihovo velikost in na velikost KNPVP, ki jih upravljajo, njihovo notranjo organizacijo ter naravo, obseg in zapletenost njihovih dejavnosti.
  Vendar morajo družbe, ki upravljajo KNPVP, v vsakem primeru zagotoviti, da se vsa ta načela uporabljajo hkrati.

| (4) | Načela o preudarnih plačnih politikah iz te direktive bi morala biti skladna z načeli, na katerih temelji Priporočilo Komisije 2009/384/ES z dne 30. aprila 2009 o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev (3), in jih dopolnjevati
  , ter z delom Odbora za finančno stabilnost in zavezami skupine G20 za ublažitev tveganja v sektorju finančnih storitev
  . |
| --- | --- |

(4)

Načela o preudarnih plačnih politikah iz te direktive bi morala biti skladna z načeli, na katerih temelji Priporočilo Komisije 2009/384/ES z dne 30. aprila 2009 o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev (3), in jih dopolnjevati
  , ter z delom Odbora za finančno stabilnost in zavezami skupine G20 za ublažitev tveganja v sektorju finančnih storitev
  .

| (4a) | Zajamčena variabilna plačila bi morali biti izjema, ker niso skladna s preudarnim obvladovanjem tveganj ali načelom nagrajevanja po uspešnosti in jih ne bi smeli vključiti v bodoče načrte plač in nadomestil. |
| --- | --- |

(4a)

Zajamčena variabilna plačila bi morali biti izjema, ker niso skladna s preudarnim obvladovanjem tveganj ali načelom nagrajevanja po uspešnosti in jih ne bi smeli vključiti v bodoče načrte plač in nadomestil.

| (4b) | Plačila iz sklada družbam za upravljanje bi morala biti tako kot plačila družbam za upravljanje svojemu osebju združljiva s preudarnim in učinkovitim upravljanjem tveganj ter interesi vlagateljev. |
| --- | --- |

(4b)

Plačila iz sklada družbam za upravljanje bi morala biti tako kot plačila družbam za upravljanje svojemu osebju združljiva s preudarnim in učinkovitim upravljanjem tveganj ter interesi vlagateljev.

| (4c) | Poleg plačila po načelu sorazmernosti bi moralo biti možno, da družba za upravljanje zaračuna skladu stroške in izdatke, ki so neposredno povezani z vzdrževanjem in zaščito naložb, na primer za sprožitev pravnega postopka, zaščito ali izvrševanje pravic imetnikov pravic premoženja ali za ponovno pridobitev ali nadomestitev izgubljenih sredstev. Komisija bi morala oceniti, kakšni so v državah članicah običajno s produkti povezani stroški in izdatki za maloprodajne naložbene produkte. Komisija bi morala izvesti posvetovanje in oceno učinka ter predložiti zakonodajni predlog, če bi se izkazala potreba po nadaljnji harmonizaciji. |
| --- | --- |

(4c)

Poleg plačila po načelu sorazmernosti bi moralo biti možno, da družba za upravljanje zaračuna skladu stroške in izdatke, ki so neposredno povezani z vzdrževanjem in zaščito naložb, na primer za sprožitev pravnega postopka, zaščito ali izvrševanje pravic imetnikov pravic premoženja ali za ponovno pridobitev ali nadomestitev izgubljenih sredstev. Komisija bi morala oceniti, kakšni so v državah članicah običajno s produkti povezani stroški in izdatki za maloprodajne naložbene produkte. Komisija bi morala izvesti posvetovanje in oceno učinka ter predložiti zakonodajni predlog, če bi se izkazala potreba po nadaljnji harmonizaciji.

| (5) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (organ ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi moral za spodbujanje nadzorne konvergence pri ocenjevanju plačnih politik in praks zagotoviti smernice za preudarne plačne politike v sektorju upravljanja premoženja. Pri oblikovanju takih smernic bi mu moral pomagati Evropski bančni organ (organ EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5).
  Te smernice bi morale vsebovati zlasti nadaljnja navodila o delni nevtralizaciji plačnih načel, združljivih s profilom tveganja, pripravljenostjo za tveganja ter strategijo družbe za upravljanje in KNPVP, ki ga upravlja. Smernice organa ESMA o plačni politiki bi morale biti po potrebi, in kolikor je to možno, usklajene s smernicami za sklade, ki jih ureja Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov

   (6)

  , za katere velja direktiva o alternativnih investicijskih skladih. Nadalje bi moral organ ESMA nadzorovati ustrezno izvajanje teh smernic s strani pristojnih organov. Pomanjkljivosti bi bilo treba reševati sproti z nadzornimi ukrepi, da se ohranijo enaki pogoji delovanja na celotnem notranjem trgu. |
| --- | --- |

(5)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (organ ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi moral za spodbujanje nadzorne konvergence pri ocenjevanju plačnih politik in praks zagotoviti smernice za preudarne plačne politike v sektorju upravljanja premoženja. Pri oblikovanju takih smernic bi mu moral pomagati Evropski bančni organ (organ EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5).
  Te smernice bi morale vsebovati zlasti nadaljnja navodila o delni nevtralizaciji plačnih načel, združljivih s profilom tveganja, pripravljenostjo za tveganja ter strategijo družbe za upravljanje in KNPVP, ki ga upravlja. Smernice organa ESMA o plačni politiki bi morale biti po potrebi, in kolikor je to možno, usklajene s smernicami za sklade, ki jih ureja Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov

   (6)

  , za katere velja direktiva o alternativnih investicijskih skladih. Nadalje bi moral organ ESMA nadzorovati ustrezno izvajanje teh smernic s strani pristojnih organov. Pomanjkljivosti bi bilo treba reševati sproti z nadzornimi ukrepi, da se ohranijo enaki pogoji delovanja na celotnem notranjem trgu.

| (6) | Določbe o plačilih ne bi smele posegati v celovito izvajanje temeljnih pravic, zagotovljenih s pogodbami, splošna načela nacionalnega pogodbenega in delovnega prava, veljavno zakonodajo o pravicah in udeležbi delničarjev ter splošno odgovornost upravnih in nadzornih organov zadevnih institucij, pa tudi ne v pravico, kjer je to primerno, socialnih partnerjev, da sklepajo in izvajajo kolektivne pogodbe v skladu z nacionalno zakonodajo in navadami. |
| --- | --- |

(6)

Določbe o plačilih ne bi smele posegati v celovito izvajanje temeljnih pravic, zagotovljenih s pogodbami, splošna načela nacionalnega pogodbenega in delovnega prava, veljavno zakonodajo o pravicah in udeležbi delničarjev ter splošno odgovornost upravnih in nadzornih organov zadevnih institucij, pa tudi ne v pravico, kjer je to primerno, socialnih partnerjev, da sklepajo in izvajajo kolektivne pogodbe v skladu z nacionalno zakonodajo in navadami.

| (7) | Da bi zagotovili potrebno raven usklajenosti ustreznih regulativnih zahtev v različnih državah članicah, bi bilo treba sprejeti dodatna pravila, ki opredeljujejo naloge in dolžnosti depozitarjev, določajo pravne osebe, ki se lahko imenujejo za depozitarje, in pojasnjujejo odgovornosti depozitarjev v primerih, ko se sredstva KNPVP v hrambi izgubijo, ali v primeru neustreznega izvajanja nadzornih nalog depozitarjev. Takšno neustrezno izvajanje lahko povzroči izgubo sredstev, pa tudi izgubo vrednosti sredstev, če depozitar na primer dopušča naložbe, ki niso v skladu s pravili upravljanja sklada, hkrati pa vlagatelja izpostavlja nepričakovanim ali predvidenim tveganjem. Dodatna pravila bi morala tudi pojasniti pogoje, pod katerimi se depozitarjeve funkcije lahko prenesejo. |
| --- | --- |

(7)

Da bi zagotovili potrebno raven usklajenosti ustreznih regulativnih zahtev v različnih državah članicah, bi bilo treba sprejeti dodatna pravila, ki opredeljujejo naloge in dolžnosti depozitarjev, določajo pravne osebe, ki se lahko imenujejo za depozitarje, in pojasnjujejo odgovornosti depozitarjev v primerih, ko se sredstva KNPVP v hrambi izgubijo, ali v primeru neustreznega izvajanja nadzornih nalog depozitarjev. Takšno neustrezno izvajanje lahko povzroči izgubo sredstev, pa tudi izgubo vrednosti sredstev, če depozitar na primer dopušča naložbe, ki niso v skladu s pravili upravljanja sklada, hkrati pa vlagatelja izpostavlja nepričakovanim ali predvidenim tveganjem. Dodatna pravila bi morala tudi pojasniti pogoje, pod katerimi se depozitarjeve funkcije lahko prenesejo.

| (8) | Pojasniti je treba, da bi moral KNPVP imenovati enotnega depozitarja. ki bi izvajal splošen nadzor nad sredstvi KNPVP. Zahteva za uvedbo enotnega depozitarja bi morala zagotoviti, da ima depozitar pregled nad vsemi sredstvi KNPVP, upravitelji sklada in vlagatelji vanj pa imajo na voljo enotno referenčno točko, kamor se obrnejo, če pride do težav v zvezi s hrambo sredstev ali izvajanjem nadzornih funkcij. Hramba sredstev vključuje dejansko hrambo sredstev ali če jih ni mogoče hraniti, preverjanje lastništva navedenih sredstev in vodenje evidenc o njih. |
| --- | --- |

(8)

Pojasniti je treba, da bi moral KNPVP imenovati enotnega depozitarja. ki bi izvajal splošen nadzor nad sredstvi KNPVP. Zahteva za uvedbo enotnega depozitarja bi morala zagotoviti, da ima depozitar pregled nad vsemi sredstvi KNPVP, upravitelji sklada in vlagatelji vanj pa imajo na voljo enotno referenčno točko, kamor se obrnejo, če pride do težav v zvezi s hrambo sredstev ali izvajanjem nadzornih funkcij. Hramba sredstev vključuje dejansko hrambo sredstev ali če jih ni mogoče hraniti, preverjanje lastništva navedenih sredstev in vodenje evidenc o njih.

| (9) | Depozitar bi moral pri izvajanju svojih nalog ravnati pošteno, pravično, strokovno, neodvisno in v interesu KNPVP ali vlagateljev v KNPVP. |
| --- | --- |

(9)

Depozitar bi moral pri izvajanju svojih nalog ravnati pošteno, pravično, strokovno, neodvisno in v interesu KNPVP ali vlagateljev v KNPVP.

| (10) | Da se zagotovi usklajen pristop na področju učinkovitega izvajanja dolžnosti depozitarjev v vseh državah članicah ne glede na pravno obliko KNPVP, je treba uvesti enoten seznam nadzornih dolžnosti, ki jih ima KNPVP v obliki podjetja (investicijska družba) in KNPVP, ustanovljen na podlagi pogodbe. |
| --- | --- |

(10)

Da se zagotovi usklajen pristop na področju učinkovitega izvajanja dolžnosti depozitarjev v vseh državah članicah ne glede na pravno obliko KNPVP, je treba uvesti enoten seznam nadzornih dolžnosti, ki jih ima KNPVP v obliki podjetja (investicijska družba) in KNPVP, ustanovljen na podlagi pogodbe.

| (11) | Depozitar bi moral biti odgovoren za ustrezno spremljanje denarnih tokov KNPVP in zlasti za zagotovitev, da sta denar in gotovina vlagatelja, ki pripadata KNPVP, ustrezno knjižena na računih, ki se odprejo v imenu KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ali depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP. Zato bi bilo treba sprejeti natančne določbe o spremljanju gotovine, da se zagotovi učinkovita in skladna stopnja zaščite vlagatelja. Pri zagotavljanju, da so denarna sredstva vlagatelja knjižena na gotovinskem računu, bi moral depozitar upoštevati načela iz člena 16 Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive. (7) |
| --- | --- |

(11)

Depozitar bi moral biti odgovoren za ustrezno spremljanje denarnih tokov KNPVP in zlasti za zagotovitev, da sta denar in gotovina vlagatelja, ki pripadata KNPVP, ustrezno knjižena na računih, ki se odprejo v imenu KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ali depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP. Zato bi bilo treba sprejeti natančne določbe o spremljanju gotovine, da se zagotovi učinkovita in skladna stopnja zaščite vlagatelja. Pri zagotavljanju, da so denarna sredstva vlagatelja knjižena na gotovinskem računu, bi moral depozitar upoštevati načela iz člena 16 Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive. (7)

| (12) | Da se preprečijo zlorabe gotovinskih transferjev, je treba zahtevati, da se noben gotovinski račun, povezan s transakcijami sredstev, ne sme odpreti brez vednosti depozitarja. |
| --- | --- |

(12)

Da se preprečijo zlorabe gotovinskih transferjev, je treba zahtevati, da se noben gotovinski račun, povezan s transakcijami sredstev, ne sme odpreti brez vednosti depozitarja.

| (13) | Vsak finančni instrument, ki se hrani za KNPVP, bi bilo treba razlikovati od lastnih sredstev depozitarja in ga vedno obravnavati kot lastnino navedenega KNPVP. Cilj take zahteve bi moral biti zagotavljanje dodatne zaščite vlagateljev v primeru nezmožnosti izpolnitve obveznosti depozitarja. |
| --- | --- |

(13)

Vsak finančni instrument, ki se hrani za KNPVP, bi bilo treba razlikovati od lastnih sredstev depozitarja in ga vedno obravnavati kot lastnino navedenega KNPVP. Cilj take zahteve bi moral biti zagotavljanje dodatne zaščite vlagateljev v primeru nezmožnosti izpolnitve obveznosti depozitarja.

| (14) | Poleg obstoječe dolžnosti hrambe sredstev, ki pripadajo KNPVP, bi sredstva morali razlikovati med tistimi, ki se lahko hranijo, in tistimi, ki jih ni mogoče hraniti, pri čemer za slednje velja zahteva za vodenje evidenc o sredstvih in preverjanje njihovega lastništva. Skupino sredstev, ki se lahko hranijo, je treba jasno ločevati, saj bi morala dolžnost vrnitve izgubljenih sredstev veljati le za to posebno kategorijo finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(14)

Poleg obstoječe dolžnosti hrambe sredstev, ki pripadajo KNPVP, bi sredstva morali razlikovati med tistimi, ki se lahko hranijo, in tistimi, ki jih ni mogoče hraniti, pri čemer za slednje velja zahteva za vodenje evidenc o sredstvih in preverjanje njihovega lastništva. Skupino sredstev, ki se lahko hranijo, je treba jasno ločevati, saj bi morala dolžnost vrnitve izgubljenih sredstev veljati le za to posebno kategorijo finančnih sredstev.

| (14a) | Finančnih instrumentov, ki jih hrani depozitar, depozitar ali tretje osebe, na katere se prenese funkcija hrambe, ne bi smeli ponovno uporabiti za svoj račun. |
| --- | --- |

(14a)

Finančnih instrumentov, ki jih hrani depozitar, depozitar ali tretje osebe, na katere se prenese funkcija hrambe, ne bi smeli ponovno uporabiti za svoj račun.

| (15) | Treba je opredeliti pogoje za prenos dolžnosti depozitarja v zvezi s hrambo na tretjo osebo. Prenos in nadaljnji prenos bi morala biti objektivno utemeljena, zanju pa bi morale veljati stroge zahteve glede ustreznosti tretje osebe, na katero je funkcija prenesena, in glede potrebne strokovnosti, skrbnosti in vestnosti, na podlagi katerih bi moral depozitar izbrati, imenovati in oceniti navedeno tretjo osebo. Za namene doseganja enotnih tržnih pogojev in enako visoke ravni zaščite vlagateljev bi morali biti takšni pogoji usklajeni s tistimi, ki se uporabljajo v skladu z Direktivo 2011/61/EU, Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (8) ter Uredbo (EU) št. 1095/2010. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da imajo tretje osebe na voljo potrebna sredstva za izvajanje svojih dolžnosti in da izločajo sredstva KNPVP. |
| --- | --- |

(15)

Treba je opredeliti pogoje za prenos dolžnosti depozitarja v zvezi s hrambo na tretjo osebo. Prenos in nadaljnji prenos bi morala biti objektivno utemeljena, zanju pa bi morale veljati stroge zahteve glede ustreznosti tretje osebe, na katero je funkcija prenesena, in glede potrebne strokovnosti, skrbnosti in vestnosti, na podlagi katerih bi moral depozitar izbrati, imenovati in oceniti navedeno tretjo osebo. Za namene doseganja enotnih tržnih pogojev in enako visoke ravni zaščite vlagateljev bi morali biti takšni pogoji usklajeni s tistimi, ki se uporabljajo v skladu z Direktivo 2011/61/EU, Uredbo (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah (8) ter Uredbo (EU) št. 1095/2010. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da imajo tretje osebe na voljo potrebna sredstva za izvajanje svojih dolžnosti in da izločajo sredstva KNPVP.

| (16) | Zaupanje hrambe sredstev upravitelju sistema poravnave vrednostnih papirjev iz Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (9) ali zaupanje opravljanja podobnih storitev sistemom poravnave vrednostnih papirjev tretjih držav se naj ne bi štelo kot prenos funkcije hrambe. |
| --- | --- |

(16)

Zaupanje hrambe sredstev upravitelju sistema poravnave vrednostnih papirjev iz Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (9) ali zaupanje opravljanja podobnih storitev sistemom poravnave vrednostnih papirjev tretjih držav se naj ne bi štelo kot prenos funkcije hrambe.

| (17) | Tretja oseba, na katero je prenesena hramba sredstev, bi morala ohranjati zbirni račun, ki je skupni ločeni račun za več KNPVP. |
| --- | --- |

(17)

Tretja oseba, na katero je prenesena hramba sredstev, bi morala ohranjati zbirni račun, ki je skupni ločeni račun za več KNPVP.

| (18) | Kadar je hramba prenesena na tretjo osebo, je treba tudi zagotoviti, da tretja oseba izpolnjuje posebne zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju ter nadzoru. Poleg tega bi bilo za zagotovitev, da so finančni instrumenti v posesti tretje osebe, na katero je bila hramba prenesena, treba izvajati redne zunanje revizije. |
| --- | --- |

(18)

Kadar je hramba prenesena na tretjo osebo, je treba tudi zagotoviti, da tretja oseba izpolnjuje posebne zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju ter nadzoru. Poleg tega bi bilo za zagotovitev, da so finančni instrumenti v posesti tretje osebe, na katero je bila hramba prenesena, treba izvajati redne zunanje revizije.

| (19) | Za zagotovitev zadostno visoke stopnje zaščite vlagateljev bi bilo treba sprejeti določbe o delovanju in obvladovanju navzkrižij interesov, veljati pa bi morale v vseh primerih, vključno s primeri prenosa dolžnosti hrambe. Navedena pravila bi morala zlasti zagotoviti jasno delitev nalog in funkcij med depozitarjem, KNPVP in družbo za upravljanje. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev zadostno visoke stopnje zaščite vlagateljev bi bilo treba sprejeti določbe o delovanju in obvladovanju navzkrižij interesov, veljati pa bi morale v vseh primerih, vključno s primeri prenosa dolžnosti hrambe. Navedena pravila bi morala zlasti zagotoviti jasno delitev nalog in funkcij med depozitarjem, KNPVP in družbo za upravljanje.

| (20) | Da se zagotovita visoka stopnja zaščite vlagateljev in ustrezna raven varnega ter skrbnega poslovanja ter stalnega nadzora, je treba oblikovati izčrpen seznam subjektov, ki lahko delujejo kot depozitarji, in sicer le kreditne institucije in investicijske družbe lahko delujejo kot depozitarji KNPVP. Da bi se lahko drugi subjekti, ki so prej lahko delovali kot depozitarji sredstev KNPVP, preoblikovali v ustrezne subjekte, bi bilo treba zanje sprejeti prehodne določbe. |
| --- | --- |

(20)

Da se zagotovita visoka stopnja zaščite vlagateljev in ustrezna raven varnega ter skrbnega poslovanja ter stalnega nadzora, je treba oblikovati izčrpen seznam subjektov, ki lahko delujejo kot depozitarji, in sicer le kreditne institucije in investicijske družbe lahko delujejo kot depozitarji KNPVP. Da bi se lahko drugi subjekti, ki so prej lahko delovali kot depozitarji sredstev KNPVP, preoblikovali v ustrezne subjekte, bi bilo treba zanje sprejeti prehodne določbe.

| (21) | Obrazložiti in pojasniti je treba odgovornost depozitarja KNPVP v primeru izgube finančnega instrumenta, ki se hrani. Depozitar bi moral biti v primeru izgube finančnega instrumenta, ki se hrani, odgovoren za to, da KNPVP povrne finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek. V primeru izgube sredstev ne sme biti predvidena nobena dodatna oprostitev odgovornosti, razen kadar lahko depozitar dokaže, da je izguba posledica „zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne“. V tem okviru se depozitar ne bi mogel sklicevati na notranje situacije, kot je goljufivo ravnanje zaposlenega, da bi se rešil odgovornosti. |
| --- | --- |

(21)

Obrazložiti in pojasniti je treba odgovornost depozitarja KNPVP v primeru izgube finančnega instrumenta, ki se hrani. Depozitar bi moral biti v primeru izgube finančnega instrumenta, ki se hrani, odgovoren za to, da KNPVP povrne finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek. V primeru izgube sredstev ne sme biti predvidena nobena dodatna oprostitev odgovornosti, razen kadar lahko depozitar dokaže, da je izguba posledica „zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne“. V tem okviru se depozitar ne bi mogel sklicevati na notranje situacije, kot je goljufivo ravnanje zaposlenega, da bi se rešil odgovornosti.

| (22) | Kadar depozitar prenese naloge hrambe in se finančni instrumenti v hrambi tretje osebe izgubijo, bi moral za to odgovarjati depozitar. Prav tako bi bilo treba določiti, da mora depozitar v primeru izgube instrumenta, ki se hrani, vrniti finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek, tudi če je izgubo povzročil podskrbnik. Depozitar bi moral biti navedene odgovornosti oproščen le, kadar lahko dokaže, da je izguba posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne. V tem okviru se depozitar ne bi mogel sklicevati na notranje situacije, kot je goljufivo ravnanje zaposlenega, da bi se rešil odgovornosti. Izogibanje regulativni ali poklicni odgovornosti naj ne bi bilo mogoče, če je sredstva izgubil depozitar ali podskrbnik. |
| --- | --- |

(22)

Kadar depozitar prenese naloge hrambe in se finančni instrumenti v hrambi tretje osebe izgubijo, bi moral za to odgovarjati depozitar. Prav tako bi bilo treba določiti, da mora depozitar v primeru izgube instrumenta, ki se hrani, vrniti finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek, tudi če je izgubo povzročil podskrbnik. Depozitar bi moral biti navedene odgovornosti oproščen le, kadar lahko dokaže, da je izguba posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne. V tem okviru se depozitar ne bi mogel sklicevati na notranje situacije, kot je goljufivo ravnanje zaposlenega, da bi se rešil odgovornosti. Izogibanje regulativni ali poklicni odgovornosti naj ne bi bilo mogoče, če je sredstva izgubil depozitar ali podskrbnik.

| (23) | Vsak vlagatelj v sklad KNPVP bi moral imeti možnost tožbe v zvezi z odgovornostjo depozitarja, neposredno ali posredno, prek družbe za upravljanje. Pravna sredstva zoper depozitarja naj ne bi bila odvisna od pravne oblike sklada KNPVP (podjetniška ali pogodbena oblika) ali pravne narave odnosa med depozitarjem, družbo za upravljanje in imetniki enot premoženja. |
| --- | --- |

(23)

Vsak vlagatelj v sklad KNPVP bi moral imeti možnost tožbe v zvezi z odgovornostjo depozitarja, neposredno ali posredno, prek družbe za upravljanje. Pravna sredstva zoper depozitarja naj ne bi bila odvisna od pravne oblike sklada KNPVP (podjetniška ali pogodbena oblika) ali pravne narave odnosa med depozitarjem, družbo za upravljanje in imetniki enot premoženja.

| (24) | Komisija je 12. julija 2010 predlagala spremembo Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (10). Bistveno je, da se predlog z dne 12. julija 2010 dopolni s pojasnitvijo obveznosti in obsega odgovornosti depozitarja in podskrbnikov KNPVP z namenom, da se zagotovi visoka stopnja zaščite vlagateljev KNPVP, kadar depozitar ne more izpolniti svojih obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 12. julija 2010 predlagala spremembo Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (10). Bistveno je, da se predlog z dne 12. julija 2010 dopolni s pojasnitvijo obveznosti in obsega odgovornosti depozitarja in podskrbnikov KNPVP z namenom, da se zagotovi visoka stopnja zaščite vlagateljev KNPVP, kadar depozitar ne more izpolniti svojih obveznosti iz te direktive.

| (24a) | Ob upoštevanju določb iz te direktive, ki določajo obseg nalog in obveznosti depozitarjev, bi morala Komisija razčleniti, v katerih situacijah lahko neizpolnitev obveznosti depozitarja KNPVP ali podskrbnika povzroči imetnikom enot KNPVP izgube, bodisi zaradi izgube neto vrednosti premoženja ali drugih vzrokov, ki jih ni mogoče odpraviti v skladu s temi določbami in zaradi katerih bi se utegnila izkazati potreba po podaljšanju obstoječih odškodninskih shem za vlagatelje za kritje zavarovanja ali neke vrste odškodnine, ki bi krila skrbnika pred neizpolnitvijo obveznosti podskrbnika. Pri razčlembi bi bilo treba nadalje ugotoviti, kako je mogoče v takih primerih poskrbeti za enakovredno zaščito vlagateljev ali preglednost, ne glede na verigo posredovanja med vlagatelji in prenosljivimi vrednostnimi papirji, na katere se nanaša neizpolnitev obveznosti. Rezultati razčlembe se po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(24a)

Ob upoštevanju določb iz te direktive, ki določajo obseg nalog in obveznosti depozitarjev, bi morala Komisija razčleniti, v katerih situacijah lahko neizpolnitev obveznosti depozitarja KNPVP ali podskrbnika povzroči imetnikom enot KNPVP izgube, bodisi zaradi izgube neto vrednosti premoženja ali drugih vzrokov, ki jih ni mogoče odpraviti v skladu s temi določbami in zaradi katerih bi se utegnila izkazati potreba po podaljšanju obstoječih odškodninskih shem za vlagatelje za kritje zavarovanja ali neke vrste odškodnine, ki bi krila skrbnika pred neizpolnitvijo obveznosti podskrbnika. Pri razčlembi bi bilo treba nadalje ugotoviti, kako je mogoče v takih primerih poskrbeti za enakovredno zaščito vlagateljev ali preglednost, ne glede na verigo posredovanja med vlagatelji in prenosljivimi vrednostnimi papirji, na katere se nanaša neizpolnitev obveznosti. Rezultati razčlembe se po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (25) | Zagotoviti je treba, da za depozitarje veljajo iste zahteve ne glede na pravno obliko KNPVP. Usklajenost zahtev bi morala povečati pravno varnost in zaščito vlagateljev ter prispevati k ustvarjanju enotnih tržnih pogojev. Komisija ni prejela nobenega obvestila o tem, da bi investicijska družba uporabila odstopanje od splošne obveznosti glede zaupanja sredstev depozitarju. Zato bi bilo treba zahteve Direktive 2009/65/ES glede depozitarja investicijske družbe šteti kot odvečne. |
| --- | --- |

(25)

Zagotoviti je treba, da za depozitarje veljajo iste zahteve ne glede na pravno obliko KNPVP. Usklajenost zahtev bi morala povečati pravno varnost in zaščito vlagateljev ter prispevati k ustvarjanju enotnih tržnih pogojev. Komisija ni prejela nobenega obvestila o tem, da bi investicijska družba uporabila odstopanje od splošne obveznosti glede zaupanja sredstev depozitarju. Zato bi bilo treba zahteve Direktive 2009/65/ES glede depozitarja investicijske družbe šteti kot odvečne.

| (26) | Pristojni organi bi morali biti v skladu s sporočilom Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev pooblaščeni, da naložijo denarne kazni, ki so dovolj visoke, da so učinkovite, odvračilne in sorazmerne, da izravnajo pričakovane koristi vedenja, ki krši zahteve. |
| --- | --- |

(26)

Pristojni organi bi morali biti v skladu s sporočilom Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev pooblaščeni, da naložijo denarne kazni, ki so dovolj visoke, da so učinkovite, odvračilne in sorazmerne, da izravnajo pričakovane koristi vedenja, ki krši zahteve.

| (27) | Za zagotovitev skladne uporabe v državah članicah pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni bi morale države članice zagotoviti, da pristojni organi upoštevajo vse zadevne okoliščine. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev skladne uporabe v državah članicah pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni bi morale države članice zagotoviti, da pristojni organi upoštevajo vse zadevne okoliščine.

| (28) | Da bi sankcije okrepile odvračilni učinek na širšo javnost in obveščale o kršitvah pravil, ki bi lahko škodovale zaščiti vlagateljev, bi morale biti objavljene, razen v nekaterih točno določenih okoliščinah. Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi morale biti sankcije objavljene anonimno, kadar bi objava lahko povzročila nesorazmerno škodo vključenim stranem. |
| --- | --- |

(28)

Da bi sankcije okrepile odvračilni učinek na širšo javnost in obveščale o kršitvah pravil, ki bi lahko škodovale zaščiti vlagateljev, bi morale biti objavljene, razen v nekaterih točno določenih okoliščinah. Da se zagotovi skladnost z načelom sorazmernosti, bi morale biti sankcije objavljene anonimno, kadar bi objava lahko povzročila nesorazmerno škodo vključenim stranem.

| (29) | Pristojni organi bi morali za ugotavljanje morebitnih kršitev imeti potrebna preiskovalna pooblastila in vzpostaviti učinkovite mehanizme za spodbujanje poročanja o morebitnih ali dejanskih kršitvah. |
| --- | --- |

(29)

Pristojni organi bi morali za ugotavljanje morebitnih kršitev imeti potrebna preiskovalna pooblastila in vzpostaviti učinkovite mehanizme za spodbujanje poročanja o morebitnih ali dejanskih kršitvah.

| (30) | Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaj držav članic v zvezi s kaznivimi dejanji in sankcijami. |
| --- | --- |

(30)

Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaj držav članic v zvezi s kaznivimi dejanji in sankcijami.

| (31) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so zajeta v Pogodbi o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(31)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so zajeta v Pogodbi o delovanju Evropske unije.

| (32) | Da se zagotovi doseganje ciljev iz te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte. Na Komisijo bi bilo treba zlasti prenesti pooblastila za sprejemanje aktov za določitev podrobnosti, ki jih je treba vključiti v standardni sporazum med depozitarjem in družbo za upravljanje ali investicijsko družbo, pogojev za izvrševanje funkcij depozitarja, vključno z vrstami finančnih instrumentov, ki bi se morale vključiti med depozitarjeve dolžnosti hrambe, pogojev, pod katerimi lahko depozitar izvršuje svoje dolžnosti hrambe finančnih instrumentov, ki so registrirani pri centralnem depozitarju, in pogojev, pod katerimi bi depozitar moral hraniti nominalne finančne instrumente, ki so registrirani pri izdajatelju ali registratorju, dolžnosti primerne skrbnosti depozitarjev, obveznosti ločevanja, pogojev in okoliščin, v katerih se finančni instrumenti, ki se hranijo, štejejo za izgubljene, kaj razumemo pod zunanjimi dogodki, katerih razumno ni mogoče nadzorovati, njihove posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.
  S temi delegiranimi akti bi morali zagotoviti vsaj takšno raven varstva vlagateljev, kot je določena v delegiranih aktih, sprejetih v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(32)

Da se zagotovi doseganje ciljev iz te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte. Na Komisijo bi bilo treba zlasti prenesti pooblastila za sprejemanje aktov za določitev podrobnosti, ki jih je treba vključiti v standardni sporazum med depozitarjem in družbo za upravljanje ali investicijsko družbo, pogojev za izvrševanje funkcij depozitarja, vključno z vrstami finančnih instrumentov, ki bi se morale vključiti med depozitarjeve dolžnosti hrambe, pogojev, pod katerimi lahko depozitar izvršuje svoje dolžnosti hrambe finančnih instrumentov, ki so registrirani pri centralnem depozitarju, in pogojev, pod katerimi bi depozitar moral hraniti nominalne finančne instrumente, ki so registrirani pri izdajatelju ali registratorju, dolžnosti primerne skrbnosti depozitarjev, obveznosti ločevanja, pogojev in okoliščin, v katerih se finančni instrumenti, ki se hranijo, štejejo za izgubljene, kaj razumemo pod zunanjimi dogodki, katerih razumno ni mogoče nadzorovati, njihove posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.
  S temi delegiranimi akti bi morali zagotoviti vsaj takšno raven varstva vlagateljev, kot je določena v delegiranih aktih, sprejetih v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (33) | Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (11) zavzele, da bodo v utemeljenih primerih k uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno. |
| --- | --- |

(33)

Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (11) zavzele, da bodo v utemeljenih primerih k uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno.

| (34) | Ker ciljev te direktive, izboljšanja zaupanja vlagateljev v KNPVP s krepitvijo zahtev glede dolžnosti in odgovornosti depozitarjev, plačnim politikami družb za upravljanje in investicijskih družb ter z razvojem skupnih standardov za sankcioniranje glavnih kršitev določb direktive, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, ki delujejo neodvisno ena od druge in ker bi jih bilo zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ▌ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(34)

Ker ciljev te direktive, izboljšanja zaupanja vlagateljev v KNPVP s krepitvijo zahtev glede dolžnosti in odgovornosti depozitarjev, plačnim politikami družb za upravljanje in investicijskih družb ter z razvojem skupnih standardov za sankcioniranje glavnih kršitev določb direktive, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, ki delujejo neodvisno ena od druge in ker bi jih bilo zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ▌ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (34a) | Posvet z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov je bil opravljen v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. |
| --- | --- |

(34a)

Posvet z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov je bil opravljen v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

| (35) | Direktivo 2009/65/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(35)

Direktivo 2009/65/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2009/65/ES se spremeni:

| (1) | Vstavita se naslednja člena ▌:
  „Člen 14a
  1.   Države članice od družb za upravljanje zahtevajo, da določijo in uporabljajo plačne politike in prakse, ki so skladne z zanesljivim ter učinkovitim obvladovanjem tveganja in ga spodbujajo, ne spodbujajo pa tveganja, ki ni skladno s profili tveganja, pravili upravljanja ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo.
  2.   Politike in prakse plačil zajemajo fiksne
  in variabilne sestavine
  plače in diskrecijske pokojninske prejemke.
  3.   Politike in prakse plačil se uporabljajo za
  naslednje
  kategorije osebja
  na ravni sklada ali podsklada
  , vključno z 
  zaposlenimi in drugimi člani osebja, vendar ne izključno temi, kamor spadajo tudi začasno zaposleni in pogodbeni sodelavci:










  (a) | upravitelji sklada, |
| --- | --- | --- |

(1)

Vstavita se naslednja člena ▌:

„Člen 14a

1.   Države članice od družb za upravljanje zahtevajo, da določijo in uporabljajo plačne politike in prakse, ki so skladne z zanesljivim ter učinkovitim obvladovanjem tveganja in ga spodbujajo, ne spodbujajo pa tveganja, ki ni skladno s profili tveganja, pravili upravljanja ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo.

2.   Politike in prakse plačil zajemajo fiksne
  in variabilne sestavine
  plače in diskrecijske pokojninske prejemke.

3.   Politike in prakse plačil se uporabljajo za
  naslednje
  kategorije osebja
  na ravni sklada ali podsklada
  , vključno z 
  zaposlenimi in drugimi člani osebja, vendar ne izključno temi, kamor spadajo tudi začasno zaposleni in pogodbeni sodelavci:

(a)

upravitelji sklada,

| (b) | osebe, ki niso upravitelji sklada in katerih odločitve o naložbah vplivajo na tveganost pozicije sklada, |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki niso upravitelji sklada in katerih odločitve o naložbah vplivajo na tveganost pozicije sklada,

| (c) | osebe, ki niso upravitelji sklada in ki so pooblaščene, da vplivajo na osebje, vključno s svetovalci in analitiki za naložbeno politiko, |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki niso upravitelji sklada in ki so pooblaščene, da vplivajo na osebje, vključno s svetovalci in analitiki za naložbeno politiko,

| (d) | višje vodstvo, nosilci tveganj,
  osebje, ki opravlja nadzorne funkcije, ali |
| --- | --- |

(d)

višje vodstvo, nosilci tveganj,
  osebje, ki opravlja nadzorne funkcije, ali

| (e) | drugi zaposleni ali člani osebja, kamor spadajo tudi začasno zaposleni ali pogodbeni sodelavci, vendar ne izključno ti,
  ki jih celotna prejeta plačila uvrščajo v isto plačno skupino kot višje vodstvo in
  tiste, ki sprejemajo odločitve, in
  katerih poklicne dejavnosti imajo bistven vpliv na profil tveganja družb za upravljanje ali KNPVP, ki jih upravljajo. |
| --- | --- |

(e)

drugi zaposleni ali člani osebja, kamor spadajo tudi začasno zaposleni ali pogodbeni sodelavci, vendar ne izključno ti,
  ki jih celotna prejeta plačila uvrščajo v isto plačno skupino kot višje vodstvo in
  tiste, ki sprejemajo odločitve, in
  katerih poklicne dejavnosti imajo bistven vpliv na profil tveganja družb za upravljanje ali KNPVP, ki jih upravljajo.

4.   V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 ▌organ ESMA izda smernice, naslovljene na pristojne organe, ki so v skladu s členom 14b. V teh smernicah se upoštevajo tudi načela o premišljenih politikah plačil iz Priporočila ▌ 2009/384/ES, velikost družb za upravljanje in KNPVP, ki jih upravljajo, njihova notranja organizacija ter narava, obseg in kompleksnost njihovih dejavnosti. Organ ESMA v postopku razvoja smernic tesno sodeluje z ▌organom EBA, da se zagotovi skladnost z zahtevami, ki so pripravljene za druge sektorje finančnih storitev, zlasti za kreditne institucije in investicijska podjetja.

Člen 14b

1.   Družbe za upravljanje pri pripravi in uporabi politik plačil iz člena 14a izpolnjujejo naslednja načela na način in v obsegu, ki je primeren glede na njihovo velikost, notranjo organiziranost ter naravo, obseg in kompleksnost njihovih dejavnosti:

| (a) | politika plačil je skladna s premišljenim in učinkovitim obvladovanjem tveganja in ga spodbuja, ne spodbuja pa tveganja, ki ni skladno s profili tveganja, pravili upravljanja ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo; |
| --- | --- |

(a)

politika plačil je skladna s premišljenim in učinkovitim obvladovanjem tveganja in ga spodbuja, ne spodbuja pa tveganja, ki ni skladno s profili tveganja, pravili upravljanja ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo;

| (b) | politika plačil je v skladu s poslovno strategijo, cilji, vrednotami in interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja,
  in
  vlagateljev v takšne KNPVP ter vsebuje ukrepe za preprečevanje nasprotij interesov; |
| --- | --- |

(b)

politika plačil je v skladu s poslovno strategijo, cilji, vrednotami in interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja,
  in
  vlagateljev v takšne KNPVP ter vsebuje ukrepe za preprečevanje nasprotij interesov;

| (c) | upravni organ družbe za upravljanje v svoji nadzorni funkciji sprejema in redno pregleduje splošna načela plačne politike in je odgovoren za njeno izvajanje
  in nadzor
  .
  Pretežnega nadzora nad plačnim sistemom ne izvajata izvršni direktor in uprava. Ustrezni člani uprave in zaposleni, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politike plač, so neodvisni in imajo strokovno znanje na področju upravljanja tveganj in plač. Podrobnosti teh politik plač in podlaga za njihovo določitev, se vključijo v dokument o informacijah o ključnih vlagateljih, vključno z dokazi o zavezanosti načelom iz člena 14a; [Sprememba 2, del 1] |
| --- | --- |

(c)

upravni organ družbe za upravljanje v svoji nadzorni funkciji sprejema in redno pregleduje splošna načela plačne politike in je odgovoren za njeno izvajanje
  in nadzor
  .
  Pretežnega nadzora nad plačnim sistemom ne izvajata izvršni direktor in uprava. Ustrezni člani uprave in zaposleni, ki sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju politike plač, so neodvisni in imajo strokovno znanje na področju upravljanja tveganj in plač. Podrobnosti teh politik plač in podlaga za njihovo določitev, se vključijo v dokument o informacijah o ključnih vlagateljih, vključno z dokazi o zavezanosti načelom iz člena 14a; [Sprememba 2, del 1]

| (d) | nad izvajanjem politike plačil se vsaj enkrat letno izvede centralen in neodvisen notranji pregled glede skladnosti s politikami in postopki za plačila, ki jih sprejme upravni organ v svoji nadzorni funkciji; |
| --- | --- |

(d)

nad izvajanjem politike plačil se vsaj enkrat letno izvede centralen in neodvisen notranji pregled glede skladnosti s politikami in postopki za plačila, ki jih sprejme upravni organ v svoji nadzorni funkciji;

| (da) | vsem zainteresiranim stranem se na zahtevo pravočasno pošljejo izčrpne in točne informacije o plačnih praksah, in sicer brezplačno na trajnem mediju ali prek spletišča in izvod v tiskani obliki. |
| --- | --- |

(da)

vsem zainteresiranim stranem se na zahtevo pravočasno pošljejo izčrpne in točne informacije o plačnih praksah, in sicer brezplačno na trajnem mediju ali prek spletišča in izvod v tiskani obliki.

| (e) | osebje, ki opravlja nadzorne funkcije, je nagrajeno glede na dosežene cilje, povezane z njegovimi nalogami, neodvisno od uspešnosti poslovnih področij, ki so pod njihovim nadzorom; |
| --- | --- |

(e)

osebje, ki opravlja nadzorne funkcije, je nagrajeno glede na dosežene cilje, povezane z njegovimi nalogami, neodvisno od uspešnosti poslovnih področij, ki so pod njihovim nadzorom;

| (f) | plačila visokih uslužbencev, ki opravljajo funkcije obvladovanja tveganja in zagotavljanja skladnosti, neposredno nadzira odbor za plačila; |
| --- | --- |

(f)

plačila visokih uslužbencev, ki opravljajo funkcije obvladovanja tveganja in zagotavljanja skladnosti, neposredno nadzira odbor za plačila;

| (g) | če so plačila odvisna od uspešnosti, celoten znesek plačil temelji na kombinaciji ocene
  tveganju prilagojene
  uspešnosti posameznika in zadevne poslovne enote ali KNPVP ter
  tveganju prilagojenih
  splošnih rezultatov družbe za upravljanje, pri ocenjevanju uspešnosti posameznika pa se upoštevajo finančna in tudi nefinančna merila; |
| --- | --- |

(g)

če so plačila odvisna od uspešnosti, celoten znesek plačil temelji na kombinaciji ocene
  tveganju prilagojene
  uspešnosti posameznika in zadevne poslovne enote ali KNPVP ter
  tveganju prilagojenih
  splošnih rezultatov družbe za upravljanje, pri ocenjevanju uspešnosti posameznika pa se upoštevajo finančna in tudi nefinančna merila;

| (h) | ocena uspešnosti se opravi v večletnem okviru, ki ustreza življenjskemu ciklu KNPVP, ki jih upravlja družba za upravljanje, s čimer se zagotovi, da postopek ocenjevanja temelji na dolgoročni uspešnosti in da se dejansko izplačilo delov plačila, ki temeljijo na uspešnosti, porazdeli na obdobje, ki upošteva politiko glede plačil KNPVP, ki jih upravlja
  dolgoročna uspešnost KNPVP
  , in njihova naložbena tveganja; [Sprememba 2, del 2] |
| --- | --- |

(h)

ocena uspešnosti se opravi v večletnem okviru, ki ustreza življenjskemu ciklu KNPVP, ki jih upravlja družba za upravljanje, s čimer se zagotovi, da postopek ocenjevanja temelji na dolgoročni uspešnosti in da se dejansko izplačilo delov plačila, ki temeljijo na uspešnosti, porazdeli na obdobje, ki upošteva politiko glede plačil KNPVP, ki jih upravlja
  dolgoročna uspešnost KNPVP
  , in njihova naložbena tveganja; [Sprememba 2, del 2]

| (i) | zajamčena variabilna plačila so izjema, izplačujejo se samo v okviru zaposlovanja novega osebja in so omejena na prvo leto; |
| --- | --- |

(i)

zajamčena variabilna plačila so izjema, izplačujejo se samo v okviru zaposlovanja novega osebja in so omejena na prvo leto;

| (j) | fiksne in variabilne sestavine celotnih plačil so ustrezno uravnotežene, pri čemer fiksna sestavina predstavlja dovolj velik del celotnih plačil, da omogoča izvajanje popolnoma fleksibilne politike glede variabilnih sestavin plačil, vključno z možnostjo, da se ne izplača nobena variabilna sestavina plačil; |
| --- | --- |

(j)

fiksne in variabilne sestavine celotnih plačil so ustrezno uravnotežene, pri čemer fiksna sestavina predstavlja dovolj velik del celotnih plačil, da omogoča izvajanje popolnoma fleksibilne politike glede variabilnih sestavin plačil, vključno z možnostjo, da se ne izplača nobena variabilna sestavina plačil;

| (ja) | za variabilna plačila veljajo pogoji iz točke (o), ki določajo, da so ta plačila občutno manjša, kadar je finančna uspešnost družbe za upravljanje ali zadevnega KNPVP slaba ali negativna, pri čemer se upošteva tako aktualno nadomestilo kot zmanjšanje izplačil pri že zasluženih zneskih, vključno z malusom ali dogovori glede vračil prejetih sredstev. Malus in dogovor glede vračil pomenita malus in dogovor glede vračil, kot sta opredeljena v smernicah ESMA 2013/201;

  [Sprememba 2, del 3] |
| --- | --- |

(ja)

za variabilna plačila veljajo pogoji iz točke (o), ki določajo, da so ta plačila občutno manjša, kadar je finančna uspešnost družbe za upravljanje ali zadevnega KNPVP slaba ali negativna, pri čemer se upošteva tako aktualno nadomestilo kot zmanjšanje izplačil pri že zasluženih zneskih, vključno z malusom ali dogovori glede vračil prejetih sredstev. Malus in dogovor glede vračil pomenita malus in dogovor glede vračil, kot sta opredeljena v smernicah ESMA 2013/201;

  [Sprememba 2, del 3]

| (k) | plačila v zvezi s predčasno prekinitvijo pogodbe odražajo uspešnost, doseženo v tem času, in so določena tako, da ne nagrajujejo neuspešnosti; |
| --- | --- |

(k)

plačila v zvezi s predčasno prekinitvijo pogodbe odražajo uspešnost, doseženo v tem času, in so določena tako, da ne nagrajujejo neuspešnosti;

| (l) | merjenje uspešnosti, ki se uporablja za izračun variabilnih sestavin plačil ali skupkov variabilnih sestavin plačil, vključuje celovit prilagoditveni mehanizem za vključitev vseh ustreznih vrst sedanjih in prihodnjih tveganj; |
| --- | --- |

(l)

merjenje uspešnosti, ki se uporablja za izračun variabilnih sestavin plačil ali skupkov variabilnih sestavin plačil, vključuje celovit prilagoditveni mehanizem za vključitev vseh ustreznih vrst sedanjih in prihodnjih tveganj;

| (m) | glede na pravno strukturo KNPVP in njegova pravila upravljanja sklada ali ustanovne listine znaten delež, v vsakem primeru pa vsaj 50 % variabilnih plačil, sestavljajo enote zadevnega KNPVP ali enakovredni lastniški deleži ali na deleže vezani instrumenti ali enakovredni negotovinski instrumenti, razen če upravljanje KNPVP znaša manj kot 50 % skupnega portfelja, ki ga upravlja družba za upravljanje – v tem primeru minimalna vrednost 50 % ne velja.
  Za instrumente iz te točke velja ustrezna politika odloga, oblikovana zato, da se spodbude uskladijo z interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja, ter vlagateljev v takšne KNPVP. Države članice ali njihovi pristojni organi lahko omejijo vrste in oblike teh instrumentov ali pa nekatere instrumente po potrebi prepovedo. Ta točka se uporablja tako za variabilnih del plačil, katerih izplačilo se odloži v skladu s točko (n), kot za variabilni del plačil, katerih izplačilo se ne odloži; |
| --- | --- |

(m)

glede na pravno strukturo KNPVP in njegova pravila upravljanja sklada ali ustanovne listine znaten delež, v vsakem primeru pa vsaj 50 % variabilnih plačil, sestavljajo enote zadevnega KNPVP ali enakovredni lastniški deleži ali na deleže vezani instrumenti ali enakovredni negotovinski instrumenti, razen če upravljanje KNPVP znaša manj kot 50 % skupnega portfelja, ki ga upravlja družba za upravljanje – v tem primeru minimalna vrednost 50 % ne velja.

Za instrumente iz te točke velja ustrezna politika odloga, oblikovana zato, da se spodbude uskladijo z interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja, ter vlagateljev v takšne KNPVP. Države članice ali njihovi pristojni organi lahko omejijo vrste in oblike teh instrumentov ali pa nekatere instrumente po potrebi prepovedo. Ta točka se uporablja tako za variabilnih del plačil, katerih izplačilo se odloži v skladu s točko (n), kot za variabilni del plačil, katerih izplačilo se ne odloži;

| (n) | znaten delež in v vsakem primeru vsaj
  25 %
  variabilne sestavine plačil se odloži za obdobje, ki ustreza poslovnemu ciklu in politiki glede izplačil zadevnega KNPVP, ter se ustrezno uskladi z naravo tveganj zadevnega KNPVP.
  Obdobje iz te točke znaša vsaj tri do pet let, razen če je poslovni cikel zadevnega KNPVP krajši. Plačila, za katera velja odlog, zapadejo v izplačilo po načelu sorazmernosti. Če je znesek variabilne sestavine plačil izrazito visok, se odloži vsaj 60 % zneska. |
| --- | --- |

(n)

znaten delež in v vsakem primeru vsaj
  25 %
  variabilne sestavine plačil se odloži za obdobje, ki ustreza poslovnemu ciklu in politiki glede izplačil zadevnega KNPVP, ter se ustrezno uskladi z naravo tveganj zadevnega KNPVP.

Obdobje iz te točke znaša vsaj tri do pet let, razen če je poslovni cikel zadevnega KNPVP krajši. Plačila, za katera velja odlog, zapadejo v izplačilo po načelu sorazmernosti. Če je znesek variabilne sestavine plačil izrazito visok, se odloži vsaj 60 % zneska.

| (o) | variabilna plačila, vključno z odloženim deležem, se izplačajo ali zapadejo v izplačilo le, če so glede na finančno stanje družbe za upravljanje kot celote vzdržna in če jih upravičuje uspešnost zadevne poslovne enote, KNPVP in posameznika.
  Skupna variabilna plačila so na splošno občutno manjša, kadar je finančna uspešnost družbe za upravljanje ali zadevnega KNPVP slaba ali negativna, pri čemer se pri že zasluženih zneskih upošteva aktualno nadomestilo in zmanjšanje izplačil, vključno z malusom ali dogovori glede vračil prejetih sredstev; |
| --- | --- |

(o)

variabilna plačila, vključno z odloženim deležem, se izplačajo ali zapadejo v izplačilo le, če so glede na finančno stanje družbe za upravljanje kot celote vzdržna in če jih upravičuje uspešnost zadevne poslovne enote, KNPVP in posameznika.

Skupna variabilna plačila so na splošno občutno manjša, kadar je finančna uspešnost družbe za upravljanje ali zadevnega KNPVP slaba ali negativna, pri čemer se pri že zasluženih zneskih upošteva aktualno nadomestilo in zmanjšanje izplačil, vključno z malusom ali dogovori glede vračil prejetih sredstev;

| (p) | pokojninska politika je v skladu s poslovno strategijo, cilji, vrednotami in dolgoročnimi interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja.
  Če zaposleni zapusti družbo za upravljanje pred odhodom v pokoj, družba za upravljanje hrani njegove diskrecijske pokojninske prejemke v obdobju petih let v obliki instrumentov iz točke (m). Če zaposleni izpolni pogoje za upokojitev, se diskrecijski pokojninski prejemki delavcu izplačajo v obliki instrumentov iz točke (m), zanje pa velja petletno obdobje odloga; |
| --- | --- |

(p)

pokojninska politika je v skladu s poslovno strategijo, cilji, vrednotami in dolgoročnimi interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja.

Če zaposleni zapusti družbo za upravljanje pred odhodom v pokoj, družba za upravljanje hrani njegove diskrecijske pokojninske prejemke v obdobju petih let v obliki instrumentov iz točke (m). Če zaposleni izpolni pogoje za upokojitev, se diskrecijski pokojninski prejemki delavcu izplačajo v obliki instrumentov iz točke (m), zanje pa velja petletno obdobje odloga;

| (q) | osebje se mora zavezati, da ne bo uporabljalo osebnih strategij zavarovanja pred tveganji ali zavarovanja v zvezi s plačili in odgovornostjo ter s tem posegalo v učinke usklajevanj tveganj iz njihovih dogovorov glede plačil; |
| --- | --- |

(q)

osebje se mora zavezati, da ne bo uporabljalo osebnih strategij zavarovanja pred tveganji ali zavarovanja v zvezi s plačili in odgovornostjo ter s tem posegalo v učinke usklajevanj tveganj iz njihovih dogovorov glede plačil;

| (r) | variabilna plačila se ne izplača z instrumenti ali metodami, ki omogočajo izogibanje zahtevam iz te direktive. |
| --- | --- |

(r)

variabilna plačila se ne izplača z instrumenti ali metodami, ki omogočajo izogibanje zahtevam iz te direktive.

1a.
     
  Organ ESMA nadzoruje plačne politike iz člena 14a v sodelovanju s pristojnimi organi. V primeru kršitve člena 14a in tega čelna lahko organ ESMA ravna v skladu s pooblastili, ki jih ima po členu 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010, zlasti tako da na pristojne organe naslovi priporočilo o začasni prepovedi ali o omejitvi uporabe nekaterih plačnih politik.

1b.
     
  [KNPVP/družba za upravljanje/odbor za plačila] vlagateljem vsako leto zagotovi na trajnem nosilcu podatkov informacije o plačni politiki KNPVP za osebje iz člena 14a ter o tem, kako je bilo plačilo izračunano.

1c.
     
  Ne glede na od stavek 1 države članice zagotovijo, da pristojni organi smejo od [KNPVP/družbe za upravljanje/odbora za plačila] zahtevati pisno pojasnilo o skladnosti katerega koli paketa variabilnih plačil z njihovo obveznostjo, da sprejmejo plačno politiko, ki

| (a) | spodbuja dobro in učinkovito obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(a)

spodbuja dobro in učinkovito obvladovanje tveganja;

| (b) | ne spodbuja tveganja, ki je v neskladju s pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo, in/ali profili tveganja posameznih KNPVP. |
| --- | --- |

(b)

ne spodbuja tveganja, ki je v neskladju s pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo, in/ali profili tveganja posameznih KNPVP.

Organ ESMA v tesnem sodelovanju z organom EBA v svojih smernicah o plačnih politikah vključi načine, kako se različna sektorska plačna načela, kot denimo tista v Direktivi 2011/61/EU in Direktivi 2013/36/EU, uporabljajo v primerih, ko zaposleni ali druge kategorije osebja izvajajo storitve, za katere veljajo različna sektorska plačna načela. [Sprememba 3]

2.   Načela iz odstavka 1 se uporabljajo za vse vrste plačil, ki jih izplačajo družbe za upravljanje, in za vse prenose enot ali deležev KNPVP, ki so namenjeni kategorijam osebja, vključno z višjim vodstvom, nosilci tveganja in nadzornimi funkcijami ter vsemi zaposlenimi, ki jih celotna prejeta plačila uvrščajo v isto plačno skupino kot višje vodstvo in nosilce tveganj, katerih poklicne dejavnosti imajo bistven vpliv na ▌ profil tveganja ali
  profile
  tveganja KNPVP, ki jih upravljajo.

3.   Družbe za upravljanje, ki so pomembne zaradi svoje velikosti ali velikosti KNPVP, ki jih upravljajo, njihove notranje organizacije ter narave, obsega in kompleksnosti dejavnosti, ustanovijo odbor za plačila. Ta je urejen tako, da lahko strokovno in neodvisno presoja politike in prakse plačil ter spodbude za obvladovanje tveganja.

Odbor za plačila,
  ki je ustanovljen, če je primerno, v skladu s smernicami organa ESMA,
  je odgovoren za pripravo odločitev v zvezi s plačili, vključno s tistimi, ki vplivajo na tveganje in obvladovanje tveganja zadevne družbe za upravljanje ali KNPVP, in ki jih bo sprejel upravni organ v svoji nadzorni funkciji. Odboru za plačila predseduje član upravnega organa, ki v zadevni družbi za upravljanje ne opravlja nobene izvršilne funkcije. Člani odbora za plačila so člani upravnega organa, ki v zadevni družbi za upravljanje ne opravljajo nobene izvršilne funkcije.“
  Odbor za plačila, v katerega so vključeni tudi predstavniki zaposlenih, zagotovi, da njegova pravila omogočajo delničarjem usklajeno delovanje. Pri pripravi svojih odločitev odbor za plačila upošteva dolgoročne interese zainteresiranih strani in vlagateljev ter javni interes.“

| (2) | V členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pisno pogodbo z depozitarjem iz člena 22(2);“ |
| --- | --- | --- |

(2)

V členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

pisno pogodbo z depozitarjem iz člena 22(2);“

| (3) | Člen 22 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 22
  1.   Investicijska družba in – za vsak skupni sklad, ki ga upravlja – družba za upravljanje zagotovita, da se enotni depozitar imenuje v skladu z določbami tega poglavja.
  2.   Depozitar je imenovan s pisno pogodbo.
  S to pogodbo se med drugim uredi pretok informacij, ki se štejejo za potrebne, da lahko depozitar opravlja funkcije v zvezi s KNPVP, za katere je bil imenovan kot depozitar, kakor so določene v tej direktivi in v drugih zakonih in predpisih, ki so pomembni za depozitarje v matični državi članici KNPVP.
  3.   Depozitar:






  (a) | zagotovi, da se prodaja, izdaja, ponovni odkup, izplačilo in umik enot KNPVP izvedejo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

1.   Investicijska družba in – za vsak skupni sklad, ki ga upravlja – družba za upravljanje zagotovita, da se enotni depozitar imenuje v skladu z določbami tega poglavja.

2.   Depozitar je imenovan s pisno pogodbo.

S to pogodbo se med drugim uredi pretok informacij, ki se štejejo za potrebne, da lahko depozitar opravlja funkcije v zvezi s KNPVP, za katere je bil imenovan kot depozitar, kakor so določene v tej direktivi in v drugih zakonih in predpisih, ki so pomembni za depozitarje v matični državi članici KNPVP.

3.   Depozitar:

(a)

zagotovi, da se prodaja, izdaja, ponovni odkup, izplačilo in umik enot KNPVP izvedejo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami;

| (b) | zagotovi, da se vrednost enot KNPVP izračuna v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da se vrednost enot KNPVP izračuna v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami;

| (c) | izpolni navodila družbe za upravljanje ali investicijske družbe, razen če so v nasprotju z veljavno nacionalno zakonodajo, pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami; |
| --- | --- |

(c)

izpolni navodila družbe za upravljanje ali investicijske družbe, razen če so v nasprotju z veljavno nacionalno zakonodajo, pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami;

| (d) | zagotovi, da se pri transakcijah, ki vključujejo sredstva KNPVP, obveznosti do KNPVP izpolnijo v običajnem roku; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se pri transakcijah, ki vključujejo sredstva KNPVP, obveznosti do KNPVP izpolnijo v običajnem roku;

| (e) | zagotovi, da se dohodek KNPVP uporablja v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da se dohodek KNPVP uporablja v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami.

4.   Depozitar zagotovi, da se denarni tok KNPVP ustrezno spremlja in zlasti, da so vsa plačila vlagateljev ali v imenu vlagateljev ob vpisu enot KNPVP prejeta in da je ves denar KNPVP knjižen na gotovinskih računih, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | odprejo se v imenu KNPVP ali v imenu družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ali v imenu depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP; |
| --- | --- |

(a)

odprejo se v imenu KNPVP ali v imenu družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ali v imenu depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP;

| (b) | odprejo se pri enem od subjektov iz točk (a), (b) in (c) člena 18(1) Direktive Komisije 2006/73/ES (*) in |
| --- | --- |

(b)

odprejo se pri enem od subjektov iz točk (a), (b) in (c) člena 18(1) Direktive Komisije 2006/73/ES (*) in

| (c) | vzdržujejo se v skladu z načeli iz člena 16 Direktive 2006/73/ES. |
| --- | --- |

(c)

vzdržujejo se v skladu z načeli iz člena 16 Direktive 2006/73/ES.

Kadar so gotovinski računi odprti na ime depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP, se denar subjekta iz točke (b) prvega pododstavka ter denar depozitarja ne knjižita na te račune.

5.   Sredstva KNPVP se dajo v hrambo depozitarju, kot sledi:

| (a) | za finančne instrumente,
  kot so določeni v Uredbi (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...[o trgih finančnih instrumentov],
  ki jih je mogoče hraniti, depozitar:






  (i) | hrani vse finančne instrumente, ki jih je mogoče zabeležiti na računu finančnih instrumentov, odprtem v knjigah depozitarja, ter vse finančne instrumente, ki so lahko fizično dostavljeni depozitarju; |
| --- | --- | --- |

(a)

za finančne instrumente,
  kot so določeni v Uredbi (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...[o trgih finančnih instrumentov],
  ki jih je mogoče hraniti, depozitar:

(i)

hrani vse finančne instrumente, ki jih je mogoče zabeležiti na računu finančnih instrumentov, odprtem v knjigah depozitarja, ter vse finančne instrumente, ki so lahko fizično dostavljeni depozitarju;

| (ii) | zagotovi, da so vsi finančni instrumenti, ki jih je mogoče zabeležiti na računu finančnih instrumentov, ki je odprt v depozitarjevih knjigah, v skladu z načeli iz člena 16 Direktive 2006/73/ES zabeleženi v depozitarjevih knjigah na ločenih računih, odprtih v imenu KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, zato da se lahko v vsakem trenutku jasno ugotovi, da pripadajo KNPVP v skladu z veljavnim pravom; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi, da so vsi finančni instrumenti, ki jih je mogoče zabeležiti na računu finančnih instrumentov, ki je odprt v depozitarjevih knjigah, v skladu z načeli iz člena 16 Direktive 2006/73/ES zabeleženi v depozitarjevih knjigah na ločenih računih, odprtih v imenu KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, zato da se lahko v vsakem trenutku jasno ugotovi, da pripadajo KNPVP v skladu z veljavnim pravom;

| (b) | za druga sredstva depozitar:






  (i) | preveri lastništvo takšnih sredstev s strani KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, in sicer tako, da na podlagi informacij ali dokumentov, ki jih zagotovi KNPVP ali družba za upravljanje, ter na podlagi zunanjih dokazov, če so na voljo, oceni, ali jih ima v lasti KNPVP ali družba za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP; |
| --- | --- | --- |

(b)

za druga sredstva depozitar:

(i)

preveri lastništvo takšnih sredstev s strani KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, in sicer tako, da na podlagi informacij ali dokumentov, ki jih zagotovi KNPVP ali družba za upravljanje, ter na podlagi zunanjih dokazov, če so na voljo, oceni, ali jih ima v lasti KNPVP ali družba za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP;

| (ii) | vodi evidenco navedenih sredstev, za katere je prepričan, da jih ima v lasti KNPVP ali družba za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, in to evidenco posodablja. |
| --- | --- |

(ii)

vodi evidenco navedenih sredstev, za katere je prepričan, da jih ima v lasti KNPVP ali družba za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, in to evidenco posodablja.

5a.
     
  Depozitar družbi za upravljanje redno zagotavlja izčrpen seznam vseh sredstev, ki jih hrani v imenu KNPVP.

5b.
     
  Finančnih instrumentov, ki jih hrani depozitar, depozitar ali tretja oseba, na katero je bila prenesena funkcija hrambe, ne smejo ponovno uporabiti za svoj račun.

Za namene tega člena je ponovna uporaba kakršna koli uporaba finančnih instrumentov, danih v transakciji za zavarovanje druge transakcije, med drugim prenos, zastava, prodaja, posojilo.

6.   Države članice zagotovijo, da v primeru plačilne nesposobnosti depozitarja
  ali katerega koli reguliranega subjekta, ki hrani finančne instrumente KNPVP, finančni instrumenti
  KNPVP, ki
  se hranijo
  , niso na voljo za distribucijo med upniki depozitarja ali v korist upnikov depozitarja
  ali reguliranega subjekta
  .

7.   Depozitar ne prenese svojih funkcij na tretje osebe, kot je navedeno v odstavkih 3 in 4.

Depozitar lahko prenese na tretje osebe funkcije iz odstavka 5 samo če:

| (a) | naloge niso prenesene zato, da bi se izognil zahtevam iz te direktive; |
| --- | --- |

(a)

naloge niso prenesene zato, da bi se izognil zahtevam iz te direktive;

| (b) | depozitar lahko dokaže, da je prenos potreben iz objektivnega razloga; |
| --- | --- |

(b)

depozitar lahko dokaže, da je prenos potreben iz objektivnega razloga;

| (c) | depozitar izkazuje ustrezno sposobnost, skrbnost in gospodarnost pri izbiri in imenovanju tretje osebe, na katero želi prenesti del svojih nalog, ter nadaljuje z izkazovanjem ustrezne sposobnosti, skrbnosti in gospodarnosti pri rednem pregledovanju in stalnem spremljanju tretje osebe, na katero je prenesel del svojih nalog, ter ureditve tretje osebe v zvezi z zadevami, ki so ji bile prenesene; |
| --- | --- |

(c)

depozitar izkazuje ustrezno sposobnost, skrbnost in gospodarnost pri izbiri in imenovanju tretje osebe, na katero želi prenesti del svojih nalog, ter nadaljuje z izkazovanjem ustrezne sposobnosti, skrbnosti in gospodarnosti pri rednem pregledovanju in stalnem spremljanju tretje osebe, na katero je prenesel del svojih nalog, ter ureditve tretje osebe v zvezi z zadevami, ki so ji bile prenesene;

Depozitar lahko prenese funkcije iz odstavka 5 samo na tretjo osebo, ki ima ves čas med izvajanjem nalog, ki so bile prenesene nanjo:

| (a) | strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zahtevnosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki so ji bili zaupani; |
| --- | --- |

(a)

strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zahtevnosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki so ji bili zaupani;

| (b) | glede nalog hrambe iz točke (a) odstavka 5 zanjo veljajo zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju, vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami, in nadzoru v zadevni jurisdikciji; |
| --- | --- |

(b)

glede nalog hrambe iz točke (a) odstavka 5 zanjo veljajo zahteve o učinkovitem, varnem in skrbnem poslovanju, vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami, in nadzoru v zadevni jurisdikciji;

| (c) | glede nalog hrambe iz ▌ odstavka 5 se zanjo uporablja redna zunanja revizija, s katero se potrdi, da ima v lasti finančne instrumente; |
| --- | --- |

(c)

glede nalog hrambe iz ▌ odstavka 5 se zanjo uporablja redna zunanja revizija, s katero se potrdi, da ima v lasti finančne instrumente;

| (d) | ločuje sredstva strank depozitarja od lastnih sredstev in od sredstev depozitarja na tak način, da se lahko v vsakem trenutku jasno prepoznajo kot sredstva, ki pripadajo strankam določenega depozitarja; |
| --- | --- |

(d)

ločuje sredstva strank depozitarja od lastnih sredstev in od sredstev depozitarja na tak način, da se lahko v vsakem trenutku jasno prepoznajo kot sredstva, ki pripadajo strankam določenega depozitarja;

| (e) | poskrbi na podlagi smernic organa ESMA, da
  v primeru plačilne nesposobnosti tretje osebe sredstva KNPVP, ki jih hrani tretja oseba, niso na voljo za distribucijo med upniki tretje osebe ali v korist upnikov tretje osebe; |
| --- | --- |

(e)

poskrbi na podlagi smernic organa ESMA, da
  v primeru plačilne nesposobnosti tretje osebe sredstva KNPVP, ki jih hrani tretja oseba, niso na voljo za distribucijo med upniki tretje osebe ali v korist upnikov tretje osebe;

| (f) | upošteva splošne obveznosti in prepovedi iz odstavka 5 tega člena in iz člena 25. |
| --- | --- |

(f)

upošteva splošne obveznosti in prepovedi iz odstavka 5 tega člena in iz člena 25.

Organ ESMA za namene točke (e) izda smernice, naslovljene na pristojne organe, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 za pristojne organe v zvezi z ustreznim ukrepanjem v primeru plačilne nesposobnosti tretje osebe.

Ne glede na točko (b) tretjega pododstavka, kadar zakonodaja tretje države zahteva, da nekatere finančne instrumente hranijo lokalni subjekti, in ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos iz
  točk (a) do (f) tretjega pododstavka
  , lahko depozitar svoje funkcije prenese na tak lokalni subjekt v obsegu, ki ga zahteva zakonodaja tretje države, in samo, če ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos, in sicer samo pod naslednjimi pogoji:

| (i) | vlagatelji v zadevnem KNPVP morajo biti pred samo naložbo ustrezno obveščeni o tem prenosu, ki je bil potreben zaradi pravnih omejitev v zakonodaji tretje države, o okoliščinah, ki ga upravičujejo
  , ter o tveganjih, povezanih s takim prenosom
  ; |
| --- | --- |

(i)

vlagatelji v zadevnem KNPVP morajo biti pred samo naložbo ustrezno obveščeni o tem prenosu, ki je bil potreben zaradi pravnih omejitev v zakonodaji tretje države, o okoliščinah, ki ga upravičujejo
  , ter o tveganjih, povezanih s takim prenosom
  ;

| (ii) | KNPVP ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naroči, naj hrambo teh finančnih instrumentov prenese na tak lokalni subjekt. |
| --- | --- |

(ii)

KNPVP ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naroči, naj hrambo teh finančnih instrumentov prenese na tak lokalni subjekt.

Tretja oseba lahko nadalje prenese te funkcije, če so izpolnjeni enaki pogoji. V tem primeru se za zadevne osebe smiselno uporablja člen 24(2).

Za namene tega odstavka se zagotavljanje storitev s strani sistemov poravnave vrednostnih papirjev, kot je določeno v Direktivi 98/26/ES ▌, ali zagotavljanje podobnih storitev s sistemi poravnave vrednostnih papirjev tretjih držav, ne šteje za prenos funkcije hrambe.“

| (4) | Člen 23 se spremeni:






  (a) | odstavka
  2
  in 3 se nadomestita
  z naslednjim:
  „2.   Depozitar je lahko:






  (a) | kreditna institucija s pridobljenim dovoljenjem v skladu z Direktivo 2006/48/ES; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Člen 23 se spremeni:

(a)

odstavka
  2
  in 3 se nadomestita
  z naslednjim:

„2.   Depozitar je lahko:

(a)

kreditna institucija s pridobljenim dovoljenjem v skladu z Direktivo 2006/48/ES;

| (b) | investicijsko podjetje, za katerega veljajo zahteve o kapitalski ustreznosti v skladu s členom 20 ▌ Direktive 2006/49/ES, vključno s kapitalskimi zahtevami za operativna tveganja, ki ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2004/39/ES ter opravlja pomožno storitev hrambe in upravne naloge v zvezi s finančnimi instrumenti za stranke v skladu s točko (1) oddelka B Priloge I Direktive 2004/39/ES. Takšna investicijska podjetja imajo v vsakem primeru lastna sredstva, ki niso nižja od zneska ustanovitvenega kapitala iz člena 9 Direktive 2006/49/ES. |
| --- | --- |

(b)

investicijsko podjetje, za katerega veljajo zahteve o kapitalski ustreznosti v skladu s členom 20 ▌ Direktive 2006/49/ES, vključno s kapitalskimi zahtevami za operativna tveganja, ki ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2004/39/ES ter opravlja pomožno storitev hrambe in upravne naloge v zvezi s finančnimi instrumenti za stranke v skladu s točko (1) oddelka B Priloge I Direktive 2004/39/ES. Takšna investicijska podjetja imajo v vsakem primeru lastna sredstva, ki niso nižja od zneska ustanovitvenega kapitala iz člena 9 Direktive 2006/49/ES.

| (ba) | nacionalne centralne banke in katera koli druga kategorija institucije, za katero veljata skrbno upravljanje ter stalni nadzor, če zanjo veljajo enakovredne kapitalske zahteve ter zahteve glede skrbnosti in organizacije kot za institucije iz točk (a) in (b). |
| --- | --- |

(ba)

nacionalne centralne banke in katera koli druga kategorija institucije, za katero veljata skrbno upravljanje ter stalni nadzor, če zanjo veljajo enakovredne kapitalske zahteve ter zahteve glede skrbnosti in organizacije kot za institucije iz točk (a) in (b).

Investicijske družbe ali družbe za upravljanje, ki delujejo v imenu KNPVP, ki jih upravljajo, ki so pred [datum: rok za prenos, ki je določen v prvem pododstavku člena 2(1)] imenovale kot depozitarja institucijo, ki ne izpolnjuje zahtev iz tega odstavka, pred [datum: 1 leto po roku iz prvega pododstavka člena 2(1)] imenujejo depozitarja, ki izpolnjuje te zahteve.

3.
     
  Države članice določijo, katera kategorije institucij iz odstavka 2(ba) izpolnjuje pogoje za depozitarja.“

| (b) | Odstavki ▌ 4, 5 in 6 se črtajo. |
| --- | --- |

(b)

Odstavki ▌ 4, 5 in 6 se črtajo.

| (5) | Člen 24 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 24
  1.   Države članice zagotovijo, da je depozitar odgovoren KNPVP in imetnikom enot premoženja KNPVP za izgubo finančnih instrumentov, ki se hranijo v skladu s ▌ členom 22(5), ki jo je povzročil depozitar ali tretja oseba, na katero je bila prenesena naloga hrambe.
  V primeru takšne izgube finančnega instrumenta, ki se hrani, države članice zagotovijo, da depozitar KNPVP ali družbi za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, nemudoma vrne finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek. Depozitar ni odgovoren, če lahko dokaže, da je izguba nastala kot posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.
  Države članice zagotovijo, da je depozitar tudi odgovoren KNPVP oziroma vlagateljem v KNPVP za vsako izgubo, ki jo utrpijo zaradi malomarnosti depozitarja ali namernega neizvajanja njegovih obveznosti v skladu s to direktivo.
  2.   Kakršen koli prenos iz člena 22(7) ne vpliva na odgovornost depozitarja.
  3.   Odgovornost depozitarja iz odstavka 1 ni izključena ali omejena s sporazumom.
  4.   Vsak sporazum, ki je v nasprotju z določbo iz odstavka 3, je neveljaven.
  5.   Imetniki enot premoženja v KNPVP se lahko sklicujejo na odgovornost depozitarja neposredno ali posredno prek družbe za upravljanje.


  5a.
     
  Nič v tem členu ne preprečuje depozitarju, da bi uredil vse potrebno za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1, če se te zaradi tega ne omejijo ali zmanjšajo in to ne povzroči odloga pri izpolnitvi obveznosti depozitarja.“ |
| --- | --- |

(5)

Člen 24 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 24

1.   Države članice zagotovijo, da je depozitar odgovoren KNPVP in imetnikom enot premoženja KNPVP za izgubo finančnih instrumentov, ki se hranijo v skladu s ▌ členom 22(5), ki jo je povzročil depozitar ali tretja oseba, na katero je bila prenesena naloga hrambe.

V primeru takšne izgube finančnega instrumenta, ki se hrani, države članice zagotovijo, da depozitar KNPVP ali družbi za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, nemudoma vrne finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek. Depozitar ni odgovoren, če lahko dokaže, da je izguba nastala kot posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.

Države članice zagotovijo, da je depozitar tudi odgovoren KNPVP oziroma vlagateljem v KNPVP za vsako izgubo, ki jo utrpijo zaradi malomarnosti depozitarja ali namernega neizvajanja njegovih obveznosti v skladu s to direktivo.

2.   Kakršen koli prenos iz člena 22(7) ne vpliva na odgovornost depozitarja.

3.   Odgovornost depozitarja iz odstavka 1 ni izključena ali omejena s sporazumom.

4.   Vsak sporazum, ki je v nasprotju z določbo iz odstavka 3, je neveljaven.

5.   Imetniki enot premoženja v KNPVP se lahko sklicujejo na odgovornost depozitarja neposredno ali posredno prek družbe za upravljanje.

5a.
     
  Nič v tem členu ne preprečuje depozitarju, da bi uredil vse potrebno za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1, če se te zaradi tega ne omejijo ali zmanjšajo in to ne povzroči odloga pri izpolnitvi obveznosti depozitarja.“

| (6) | Člen 25(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Družba za upravljanje in depozitar pri izvajanju svojih zadevnih funkcij delujeta pošteno, pravično, strokovno, neodvisno in v interesu KNPVP ali vlagateljev v KNPVP.


  Niti
  depozitar
  niti njegovi pooblaščenci
  ne
  izvajajo
  dejavnosti v zvezi s KNPVP ali družbo za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov med KNPVP, vlagatelji v KNPVP, družbo za upravljanje in depozitarjem samim, razen če je depozitar
  zagotovil
  funkcionalno in hierarhično
  ločitev izvajanja
  potencialno nasprotnih nalog ter če se morebitna nasprotja interesov ustrezno ugotovijo, upravljajo, spremljajo in razkrijejo vlagateljem v KNPVP.“ |
| --- | --- |

(6)

Člen 25(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Družba za upravljanje in depozitar pri izvajanju svojih zadevnih funkcij delujeta pošteno, pravično, strokovno, neodvisno in v interesu KNPVP ali vlagateljev v KNPVP.

Niti
  depozitar
  niti njegovi pooblaščenci
  ne
  izvajajo
  dejavnosti v zvezi s KNPVP ali družbo za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov med KNPVP, vlagatelji v KNPVP, družbo za upravljanje in depozitarjem samim, razen če je depozitar
  zagotovil
  funkcionalno in hierarhično
  ločitev izvajanja
  potencialno nasprotnih nalog ter če se morebitna nasprotja interesov ustrezno ugotovijo, upravljajo, spremljajo in razkrijejo vlagateljem v KNPVP.“

| (7) | Člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  1.   Pogoji za zamenjavo družbe za upravljanje in depozitarja ter pravila, ki zagotavljajo zaščito imetnikov enot premoženja v primeru take zamenjave, se določijo z zakonom ali pravili upravljanja skupnega sklada.
  2.   Pogoji za zamenjavo družbe za upravljanje in depozitarja ter pravila, ki zagotavljajo zaščito imetnikov enot premoženja v primeru take zamenjave, se določijo z zakonom ali ustanovnimi listinami investicijske družbe.“ |
| --- | --- |

(7)

Člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

1.   Pogoji za zamenjavo družbe za upravljanje in depozitarja ter pravila, ki zagotavljajo zaščito imetnikov enot premoženja v primeru take zamenjave, se določijo z zakonom ali pravili upravljanja skupnega sklada.

2.   Pogoji za zamenjavo družbe za upravljanje in depozitarja ter pravila, ki zagotavljajo zaščito imetnikov enot premoženja v primeru take zamenjave, se določijo z zakonom ali ustanovnimi listinami investicijske družbe.“

| (8) | Vstavita se naslednja člena ▌:
  „Člen 26a
  Depozitar da ▌pristojnim organom
  na zahtevo
  na voljo vse informacije, ki jih je pridobil pri opravljanju svojih dolžnosti in ki
  bi jih
  pristojni organi
  KNPVP ali družba za upravljanje KNPVP lahko potrebovali
  .
  Če pristojni organi KNPVP ali družbe za upravljanje KNPVP niso isti kot depozitarjevi, pristojni organi depozitarja nemudoma sporočijo prejete informacije pristojnim organom KNPVP in družbi za upravljanje.


  Člen 26b
  1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 112 ▌, ki določajo:






  (a) | podrobnosti
  v zvezi s to direktivo
  , ki morajo biti vključene v pisno pogodbo iz člena 22(2); |
| --- | --- | --- |

(8)

Vstavita se naslednja člena ▌:

„Člen 26a

Depozitar da ▌pristojnim organom
  na zahtevo
  na voljo vse informacije, ki jih je pridobil pri opravljanju svojih dolžnosti in ki
  bi jih
  pristojni organi
  KNPVP ali družba za upravljanje KNPVP lahko potrebovali
  .
  Če pristojni organi KNPVP ali družbe za upravljanje KNPVP niso isti kot depozitarjevi, pristojni organi depozitarja nemudoma sporočijo prejete informacije pristojnim organom KNPVP in družbi za upravljanje.

Člen 26b

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 112 ▌, ki določajo:

(a)

podrobnosti
  v zvezi s to direktivo
  , ki morajo biti vključene v pisno pogodbo iz člena 22(2);

| (b) | pogoje za opravljanje funkcij depozitarja v skladu s členom 22(3), (4) in (5), ki vključujejo:






  (i) | vrsto finančnih instrumentov, ki jih je treba vključiti med depozitarjeve dolžnosti hrambe v skladu s točko (a) člena 22(5); |
| --- | --- | --- |

(b)

pogoje za opravljanje funkcij depozitarja v skladu s členom 22(3), (4) in (5), ki vključujejo:

(i)

vrsto finančnih instrumentov, ki jih je treba vključiti med depozitarjeve dolžnosti hrambe v skladu s točko (a) člena 22(5);

| (ii) | pogoje, pod katerimi lahko depozitar izvaja dolžnosti hrambe nad finančnimi instrumenti, registriranimi pri centralnemu depozitarju; |
| --- | --- |

(ii)

pogoje, pod katerimi lahko depozitar izvaja dolžnosti hrambe nad finančnimi instrumenti, registriranimi pri centralnemu depozitarju;

| (iii) | pogoje, pod katerimi depozitar hrani finančne instrumente na podlagi točke (b) člena 22(5), ki so izdani v nominalni obliki in registrirani pri izdajatelju ali registratorju; |
| --- | --- |

(iii)

pogoje, pod katerimi depozitar hrani finančne instrumente na podlagi točke (b) člena 22(5), ki so izdani v nominalni obliki in registrirani pri izdajatelju ali registratorju;

| (c) | dolžnosti primerne skrbnosti depozitarjev v skladu s točko (c) drugega pododstavka člena 22(7); |
| --- | --- |

(c)

dolžnosti primerne skrbnosti depozitarjev v skladu s točko (c) drugega pododstavka člena 22(7);

| (d) | obveznost ločevanja v skladu s točko (d) tretjega pododstavka člena 22(7); |
| --- | --- |

(d)

obveznost ločevanja v skladu s točko (d) tretjega pododstavka člena 22(7);

| (e) | pogoje, v skladu s katerimi, in okoliščine, v katerih se finančni instrumenti, ki se hranijo, štejejo za izgubljene za namene člena 24; |
| --- | --- |

(e)

pogoje, v skladu s katerimi, in okoliščine, v katerih se finančni instrumenti, ki se hranijo, štejejo za izgubljene za namene člena 24;

| (f) | kaj je v skladu s prvim pododstavkom člena 24(1) mogoče razumeti kot zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne; |
| --- | --- |

(f)

kaj je v skladu s prvim pododstavkom člena 24(1) mogoče razumeti kot zunanje dogodke, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne;

| (fa) | pogoje za izpolnitev zahtev glede neodvisnosti.“ |
| --- | --- |

(fa)

pogoje za izpolnitev zahtev glede neodvisnosti.“

| (9) | Prvi odstavek člena 30 se nadomesti z naslednjim:
  „Členi 13, 14, 14a in 14b se smiselno uporabljajo za investicijske družbe, ki niso prenesle pooblastil za upravljanje na družbe za upravljanje, ki jim je bilo izdano dovoljenje v skladu s to direktivo.“ |
| --- | --- |

(9)

Prvi odstavek člena 30 se nadomesti z naslednjim:

„Členi 13, 14, 14a in 14b se smiselno uporabljajo za investicijske družbe, ki niso prenesle pooblastil za upravljanje na družbe za upravljanje, ki jim je bilo izdano dovoljenje v skladu s to direktivo.“

| (10) | Oddelek 3 Poglavja V se črta. |
| --- | --- |

(10)

Oddelek 3 Poglavja V se črta.

| (11) | Členu 69(3) se doda naslednji ▌pododstavek:
  „Letno poročilo vsebuje tudi:






  (a) | skupni znesek plačil v poslovnem letu, razdeljen na fiksna in variabilna plačila, ki sta jih družba za upravljanje in investicijska družba izplačali svojemu osebju, število upravičencev in po potrebi spodbujevalno provizijo, ki jo je plačal KNPVP; |
| --- | --- | --- |

(11)

Členu 69(3) se doda naslednji ▌pododstavek:

„Letno poročilo vsebuje tudi:

(a)

skupni znesek plačil v poslovnem letu, razdeljen na fiksna in variabilna plačila, ki sta jih družba za upravljanje in investicijska družba izplačali svojemu osebju, število upravičencev in po potrebi spodbujevalno provizijo, ki jo je plačal KNPVP;

| (b) | skupni znesek plačil, razdeljen na
  kategorije zaposlenih ali drugih članov osebja, kot so navedeni v členu 14a(3) finančne skupine,
  družbe za upravljanje ali, kjer je ustrezno, investicijske družbe, katerih delovanje pomembno vpliva na profil tveganja KNPVP.“. |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek plačil, razdeljen na
  kategorije zaposlenih ali drugih članov osebja, kot so navedeni v členu 14a(3) finančne skupine,
  družbe za upravljanje ali, kjer je ustrezno, investicijske družbe, katerih delovanje pomembno vpliva na profil tveganja KNPVP.“.

| (11a) | V členu 78(3) se točka (a) nadomesti z:










  „(a) | identifikacija KNPVP in pristojnega organa;“; |
| --- | --- | --- |

(11a)

V členu 78(3) se točka (a) nadomesti z:

„(a)

identifikacija KNPVP in pristojnega organa;“;

| (12) | Člen 98 se spremeni:






  (a) | V odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | zahtevajo obstoječe telefonske evidence in podatke o prometu, kot so opredeljeni v točki (b) drugega odstavka člena 2 Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (*), ki jih imajo KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarji, kadar obstaja resen sum, da so lahko take evidence v zvezi s predmetom inšpekcijskega pregleda pomembne za dokazovanje, da KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarji kršijo svoje obveznosti v okviru te direktive; vendar ti zapisi ne vključujejo vsebine zadevnih sporočil. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Člen 98 se spremeni:

(a)

V odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

zahtevajo obstoječe telefonske evidence in podatke o prometu, kot so opredeljeni v točki (b) drugega odstavka člena 2 Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (*), ki jih imajo KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarji, kadar obstaja resen sum, da so lahko take evidence v zvezi s predmetom inšpekcijskega pregleda pomembne za dokazovanje, da KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarji kršijo svoje obveznosti v okviru te direktive; vendar ti zapisi ne vključujejo vsebine zadevnih sporočil.

(*)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37“."

| (b) | Doda se naslednji odstavek ▌:
  „3.   Če je za pridobitev zapisov o telefonskem in podatkovnem prometu iz točke (d) odstavka 2 po nacionalnih pravilih potrebno pooblastilo sodišča, se za takšno pooblastilo zaprosi. Za tovrstno pooblastilo se lahko zaprosi tudi kot previdnostni ukrep.“ |
| --- | --- |

(b)

Doda se naslednji odstavek ▌:

„3.   Če je za pridobitev zapisov o telefonskem in podatkovnem prometu iz točke (d) odstavka 2 po nacionalnih pravilih potrebno pooblastilo sodišča, se za takšno pooblastilo zaprosi. Za tovrstno pooblastilo se lahko zaprosi tudi kot previdnostni ukrep.“

| (13) | Člen 99 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 99
  1.   
  Brez poseganja v pooblastila pristojnih organov za nadzor iz člena 98 in brez poseganja v pravico držav članic, da predvidijo in naložijo kazni po kazenskem pravu
  v primeru neizpolnjevanja določb, sprejetih pri izvajanju te direktive,
  države članice
  sprejmejo ustrezne upravne
  kazni
  in druge ukrepe ter zagotovijo, da se ti ukrepi uporabljajo. Sankcije in ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.
  2.   Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko se obveznosti uporabljajo za KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarje, pri kršitvi lahko uporabijo sankcije ali ukrepi za člane upravnega organa in druge posameznike, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorni za kršitev.
  3.   Pristojni organi prejmejo vsa preiskovalna pooblastila, ki so potrebna za opravljanje njihovih funkcij. Pri izvajanju pooblastil za sankcioniranje tesno sodelujejo, da bi zagotovili, da se s sankcijami ali ukrepi dosežejo želeni rezultati, in uskladili svoje delovanje v primeru čezmejnih zadev.“ |
| --- | --- |

(13)

Člen 99 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 99

1.   
  Brez poseganja v pooblastila pristojnih organov za nadzor iz člena 98 in brez poseganja v pravico držav članic, da predvidijo in naložijo kazni po kazenskem pravu
  v primeru neizpolnjevanja določb, sprejetih pri izvajanju te direktive,
  države članice
  sprejmejo ustrezne upravne
  kazni
  in druge ukrepe ter zagotovijo, da se ti ukrepi uporabljajo. Sankcije in ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

2.   Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko se obveznosti uporabljajo za KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarje, pri kršitvi lahko uporabijo sankcije ali ukrepi za člane upravnega organa in druge posameznike, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorni za kršitev.

3.   Pristojni organi prejmejo vsa preiskovalna pooblastila, ki so potrebna za opravljanje njihovih funkcij. Pri izvajanju pooblastil za sankcioniranje tesno sodelujejo, da bi zagotovili, da se s sankcijami ali ukrepi dosežejo želeni rezultati, in uskladili svoje delovanje v primeru čezmejnih zadev.“

| (14) | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 99a
  1.   
  Države članice zagotovijo, da njihovi zakoni in drugi predpisi določajo kazni, kar zadeva naslednje:








  (a) | dejavnosti se KNPVP izvajajo brez dovoljenja, s čimer se krši člen 5; |
| --- | --- | --- |

(14)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 99a

1.   
  Države članice zagotovijo, da njihovi zakoni in drugi predpisi določajo kazni, kar zadeva naslednje:

(a)

dejavnosti se KNPVP izvajajo brez dovoljenja, s čimer se krši člen 5;

| (b) | poslovanje družbe za upravljanje poteka brez predhodnega dovoljenja, s čimer se krši člen 6; |
| --- | --- |

(b)

poslovanje družbe za upravljanje poteka brez predhodnega dovoljenja, s čimer se krši člen 6;

| (c) | poslovanje investicijske družbe poteka brez predhodnega dovoljenja, s čimer se krši člen 27; |
| --- | --- |

(c)

poslovanje investicijske družbe poteka brez predhodnega dovoljenja, s čimer se krši člen 27;

| (d) | neposredno ali posredno se pridobi ali dodatno poveča kvalificiran delež v družbi za upravljanje, zaradi česar bi bil delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi družba za upravljanje postala podrejena družba (v nadaljnjem besedilu: predlagana pridobitev), brez pisnega uradnega obvestila pristojnim organom družbe za upravljanje, v kateri kupec poskuša pridobiti ali povečati kvalificirani delež, s čimer se krši člen 11(1); |
| --- | --- |

(d)

neposredno ali posredno se pridobi ali dodatno poveča kvalificiran delež v družbi za upravljanje, zaradi česar bi bil delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi družba za upravljanje postala podrejena družba (v nadaljnjem besedilu: predlagana pridobitev), brez pisnega uradnega obvestila pristojnim organom družbe za upravljanje, v kateri kupec poskuša pridobiti ali povečati kvalificirani delež, s čimer se krši člen 11(1);

| (e) | neposredno ali posredno se proda kvalificiran delež v družbi za upravljanje ali se ta delež zmanjša tako, da bi se razmerje glasovalnih pravic ali delež kapitala zmanjšal pod 20 %, 30 % ali 50 % ali kreditna institucija ne bi bila več podrejena družba, brez pisnega uradnega obvestila pristojnim organom, s čimer se krši člen 11(1); |
| --- | --- |

(e)

neposredno ali posredno se proda kvalificiran delež v družbi za upravljanje ali se ta delež zmanjša tako, da bi se razmerje glasovalnih pravic ali delež kapitala zmanjšal pod 20 %, 30 % ali 50 % ali kreditna institucija ne bi bila več podrejena družba, brez pisnega uradnega obvestila pristojnim organom, s čimer se krši člen 11(1);

| (f) | družba je za upravljanje pridobila dovoljenje na podlagi neresničnih navedb ali na druge nepravilne načine, s čimer se krši člen 7(5)(b); |
| --- | --- |

(f)

družba je za upravljanje pridobila dovoljenje na podlagi neresničnih navedb ali na druge nepravilne načine, s čimer se krši člen 7(5)(b);

| (g) | investicijska družba je pridobila dovoljenje na podlagi neresničnih navedb ali na druge nepravilne načine, s čimer se krši člen 29(4)(b); |
| --- | --- |

(g)

investicijska družba je pridobila dovoljenje na podlagi neresničnih navedb ali na druge nepravilne načine, s čimer se krši člen 29(4)(b);

| (h) | družba za upravljanje ob prejetju informacij o kakršni koli pridobitvi ali prodaji deležev v njihovem kapitalu, zaradi katere deleži presežejo enega od pragov iz člena 11(10) Direktive 2004/39/ES ali so manjši od njega, o navedenih pridobitvah ali prodajah ne obvesti pristojnih organov, s čimer se krši člen 11(1); |
| --- | --- |

(h)

družba za upravljanje ob prejetju informacij o kakršni koli pridobitvi ali prodaji deležev v njihovem kapitalu, zaradi katere deleži presežejo enega od pragov iz člena 11(10) Direktive 2004/39/ES ali so manjši od njega, o navedenih pridobitvah ali prodajah ne obvesti pristojnih organov, s čimer se krši člen 11(1);

| (i) | družba za upravljanje ne izpolni obveznosti, da mora pristojnemu organu najmanj enkrat na leto sporočiti imena delničarjev in družbenikov, ki imajo v lasti kvalificirane deleže, ter velikost teh deležev, s čimer se krši člen 11(1); |
| --- | --- |

(i)

družba za upravljanje ne izpolni obveznosti, da mora pristojnemu organu najmanj enkrat na leto sporočiti imena delničarjev in družbenikov, ki imajo v lasti kvalificirane deleže, ter velikost teh deležev, s čimer se krši člen 11(1);

| (j) | družba za upravljanje ne izpolnjuje postopkov in ureditev, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 12(1)(a); |
| --- | --- |

(j)

družba za upravljanje ne izpolnjuje postopkov in ureditev, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 12(1)(a);

| (k) | družba za upravljanje ne izpolnjuje strukturnih in organizacijskih zahtev, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 12(1)(b); |
| --- | --- |

(k)

družba za upravljanje ne izpolnjuje strukturnih in organizacijskih zahtev, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 12(1)(b);

| (l) | investicijska družba ne izpolnjuje postopkov in ureditev, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 31; |
| --- | --- |

(l)

investicijska družba ne izpolnjuje postopkov in ureditev, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 31;

| (m) | družba za upravljanje ali investicijska družba ne izpolni zahtev v zvezi s prenosom svojih funkcij na tretje osebe, ki so uvedene v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje členov 13 in 30; |
| --- | --- |

(m)

družba za upravljanje ali investicijska družba ne izpolni zahtev v zvezi s prenosom svojih funkcij na tretje osebe, ki so uvedene v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje členov 13 in 30;

| (n) | družba za upravljanje ali investicijska družba ne upošteva kodeksa ravnanja, ki je bil uveden v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 14 in 30; |
| --- | --- |

(n)

družba za upravljanje ali investicijska družba ne upošteva kodeksa ravnanja, ki je bil uveden v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje člena 14 in 30;

| (o) | depozitar ne izpolni svojih nalog v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje odstavkov (3) do (7) člena 22; |
| --- | --- |

(o)

depozitar ne izpolni svojih nalog v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje odstavkov (3) do (7) člena 22;

| (p) | investicijska družba in, za vsak splošni sklad, ki ga upravlja, družba za upravljanje večkrat ne izpolnita obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP, ki so določene z nacionalnimi predpisi za izvajanje Poglavja VII; |
| --- | --- |

(p)

investicijska družba in, za vsak splošni sklad, ki ga upravlja, družba za upravljanje večkrat ne izpolnita obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP, ki so določene z nacionalnimi predpisi za izvajanje Poglavja VII;

| (q) | družba za upravljanje ali investicijska družba ne uporablja postopka upravljanja tveganj in postopka za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC, kakor je določeno v nacionalnih določbah za izvajanje člena 51(1); |
| --- | --- |

(q)

družba za upravljanje ali investicijska družba ne uporablja postopka upravljanja tveganj in postopka za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC, kakor je določeno v nacionalnih določbah za izvajanje člena 51(1);

| (r) | investicijska družba in, za vsak splošni sklad, ki ga upravlja, družba za upravljanje večkrat ne izpolnita obveznosti v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti vlagateljem, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje členov 68 do 82; |
| --- | --- |

(r)

investicijska družba in, za vsak splošni sklad, ki ga upravlja, družba za upravljanje večkrat ne izpolnita obveznosti v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti vlagateljem, uvedenih v skladu z nacionalnimi določbami za izvajanje členov 68 do 82;

| (s) | družba za upravljanje ali investicijska družba, ki trži enote KNPVP, ki jih upravlja, v državi članici, ki ni matična država članica KNPVP, ne upošteva zahteve glede uradnega obvestila iz člena 93(1). |
| --- | --- |

(s)

družba za upravljanje ali investicijska družba, ki trži enote KNPVP, ki jih upravlja, v državi članici, ki ni matična država članica KNPVP, ne upošteva zahteve glede uradnega obvestila iz člena 93(1).

2.   Države članice zagotovijo, da v vseh primerih iz odstavka 1 upravne sankcije in ukrepi, ki se lahko uporabijo, vključujejo vsaj:

| (a) | javno
  opozorilo ali
  izjavo, v kateri sta navedeni fizična ali pravna oseba in vrsta kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno
  opozorilo ali
  izjavo, v kateri sta navedeni fizična ali pravna oseba in vrsta kršitve;

| (b) | izdajo odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem in da navedenega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

izdajo odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem in da navedenega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | pri družbi za upravljanje ali KNPVP odvzem dovoljenja družbe za upravljanje ali KNPVP; |
| --- | --- |

(c)

pri družbi za upravljanje ali KNPVP odvzem dovoljenja družbe za upravljanje ali KNPVP;

| (d) | uvedbo začasne
  ali trajne
  prepovedi za člana upravnega odbora družbe za upravljanje ali investicijske družbe ali za drugo fizično osebo, ki je odgovorna za izvajanje funkcij v teh
  ali drugih
  družbah; |
| --- | --- |

(d)

uvedbo začasne
  ali trajne
  prepovedi za člana upravnega odbora družbe za upravljanje ali investicijske družbe ali za drugo fizično osebo, ki je odgovorna za izvajanje funkcij v teh
  ali drugih
  družbah;

| (e) | v primeru pravne osebe uvedbo
  učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih
  upravnih denarnih sankcij ▌; |
| --- | --- |

(e)

v primeru pravne osebe uvedbo
  učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih
  upravnih denarnih sankcij ▌;

| (f) | v primeru fizične osebe uvedbo
  učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih
  upravnih denarnih sankcij ▌; |
| --- | --- |

(f)

v primeru fizične osebe uvedbo
  učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih
  upravnih denarnih sankcij ▌;

| (g) | uvedbo upravnih denarnih sankcij v višini do
  desetkratnega
  zneska dobička, pridobljenega s kršitvijo, ali izgube, preprečene s kršitvijo, kadar ju je mogoče opredeliti. |
| --- | --- |

(g)

uvedbo upravnih denarnih sankcij v višini do
  desetkratnega
  zneska dobička, pridobljenega s kršitvijo, ali izgube, preprečene s kršitvijo, kadar ju je mogoče opredeliti.

Člen 99b

Države članice zagotovijo, da pristojni organi brez nepotrebnega odlašanja objavijo vsako sankcijo ali ukrep, ki se naloži zaradi kršitve nacionalnih določb, sprejetih pri prenosu te direktive, pri čemer se vključijo informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti odgovornih oseb, razen če bi ta objava resno ogrozila stabilnost finančnih trgov. Če bi objava vpletenim stranem povzročila nesorazmerno škodo, pristojni organi uvedene ukrepe in sankcije objavijo anonimno.

Člen 99c

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih sankcij
  zagotovijo, da so ti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, ter
  upoštevajo vse ustrezne okoliščine, ki vključujejo:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe;

| (c) | finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnost odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana s celotnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe;

| (d) | pomen pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe,
  škodo drugim osebam in, kjer je ustrezno, škodovanje delovanju trgov ali širšemu gospodarstvu,
  če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(d)

pomen pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe,
  škodo drugim osebam in, kjer je ustrezno, škodovanje delovanju trgov ali širšemu gospodarstvu,
  če jih je mogoče opredeliti;

| (e) | raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom; |
| --- | --- |

(e)

raven sodelovanja odgovorne fizične ali pravne osebe s pristojnim organom;

| (f) | prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(f)

prejšnje kršitve odgovorne fizične ali pravne osebe.

2.   Organ ESMA izda smernice, naslovljene na pristojne organe, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 o vrstah upravnih ukrepov in sankcij ter višini upravnih denarnih sankcij.

Člen 99d

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi uvedejo učinkovite mehanizme, s katerimi se sporočajo kršitve nacionalnih določb, s katerimi se prenaša ta direktiva
  , ter da zagotovijo enega ali več varnih komunikacijskih kanalov za osebe, ki obveščajo o takšnih kršitvah. Države članice zagotovijo, da istovetnost oseb, ki izvajajo to obveščanje po omenjenih kanalih, pozna le pristojni organ.

2.   Mehanizmi iz odstavka 1 vključujejo vsaj:

| (a) | posebne postopke za prejem poročil o kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje; |
| --- | --- |

(a)

posebne postopke za prejem poročil o kršitvah in njihovo nadaljnje spremljanje;

| (b) | ustrezno zaščito za zaposlene v investicijskih družbah in družbah za upravljanje, ki sporočijo kršitve, do katerih je prišlo znotraj družbe; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno zaščito za zaposlene v investicijskih družbah in družbah za upravljanje, ki sporočijo kršitve, do katerih je prišlo znotraj družbe;

| (c) | varstvo osebnih podatkov v zvezi z osebo, ki poroča o kršitvah, in fizično osebo, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z načeli, določenimi v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (**). |
| --- | --- |

(c)

varstvo osebnih podatkov v zvezi z osebo, ki poroča o kršitvah, in fizično osebo, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z načeli, določenimi v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (**).

2a.
     
  Organ ESMA zagotovi enega ali več varnih komunikacijskih kanalov za obveščanje o kršitvah nacionalnih določb, s katerimi se prenaša ta direktiva. Države članice zagotovijo, da istovetnost oseb, ki izvajajo to obveščanje po omenjenih kanalih, pozna le organ ESMA.

2b.
     
  Obvestilo v dobri veri, dano organu ESMA ali pristojnemu organu o kršitvi nacionalnih določb, s katerimi se prenaša ta direktiva v skladu z odstavkom 2a, ne šteje za kršitev omejitve razkrivanja informacij, določene z zakonom ali drugim predpisom, oseba, ki je obvestilo dala, pa ne nosi nobene odgovornosti v zvezi s takim obvestilom.

3.   Države članice od institucij zahtevajo, da imajo vzpostavljene ustrezne postopke, v skladu s katerimi bodo uslužbenci prek posebnega kanala interno poročali o kršitvah.

Člen 99e

1.   Države članice posredujejo organu ESMA enkrat na leto informacije v zbirni obliki o vseh ukrepih ali sankcijah, uvedenih v skladu s členom 99. Organ ESMA te informacije objavi v letnem poročilu.

2.   Če je pristojni organ javno razkril upravni ukrep ali sankcijo, o tem ukrepu ali sankciji obvesti tudi organ ESMA. Če se objavljen ukrep ali sankcija nanaša na družbo za upravljanje, organ ESMA doda sklic na objavljeni ukrep ali sankcijo na seznam družb za upravljanje, objavljen v skladu s členom 6(1).

3.   Organ ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih in obrazcih za predložitev informacij, kot je navedeno v tem členu.

Organ ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do ...

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

▌

(**)  
  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.“."

| (15) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 104a
  1.   Država članica za obdelavo osebnih podatkov v državi članici v skladu s to direktivo uporablja Direktivo 95/46/ES.
  2.   Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (***) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo organ ESMA izvaja v skladu s to direktivo.

  (***)  
  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“" |
| --- | --- |

(15)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 104a

1.   Država članica za obdelavo osebnih podatkov v državi članici v skladu s to direktivo uporablja Direktivo 95/46/ES.

2.   Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (***) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo organ ESMA izvaja v skladu s to direktivo.

(***)  
  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“"

| (16) | Člen 112(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 in 111 se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 4. januarja 2011.
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 50a se na Komisijo prenese za obdobje štirih let od 21. julija 2011.
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 22 in 24 se na Komisijo prenese za obdobje štirih let od [...]. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če jih Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 112a.“ |
| --- | --- |

(16)

Člen 112(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 in 111 se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 4. januarja 2011.

Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 50a se na Komisijo prenese za obdobje štirih let od 21. julija 2011.

Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 22 in 24 se na Komisijo prenese za obdobje štirih let od [...]. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če jih Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 112a.“

| (17) | V členu 112a se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pooblastila iz členov 12, 14,
  22, 24,
  26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 in 111 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.“ |
| --- | --- |

(17)

V členu 112a se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pooblastila iz členov 12, 14,
  22, 24,
  26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 in 111 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.“

| (18) | Priloga I se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi. |
| --- | --- |

(18)

Priloga I se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [...]. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Zakone in druge predpise iz odstavka 1 uporabljajo od [...].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Če spremni dokumenti k uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos, ki jih zagotovijo države članice, ne zadostujejo za zanesljivo oceno skladnosti teh določb z nekaterimi določbami te direktive, lahko Komisija na zahtevo organa ESMA z namenom izvesti naloge iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 ali na lastno pobudo od države članice zahteva podrobnejše informacije o prenosu te direktive in izvajanju navedenih ukrepov.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

Done ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 96, 4.4.2013, str. 18.

1

(2)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

2

(3)  
  UL L 120, 15.5.2009, str. 22.

3

UL L 120, 15.5.2009, str. 22.

(4)  
  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

4

UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

(5)  
  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

5

UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

(6)  
  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

6

UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

(7)  
  UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

7

UL L 241, 2.9.2006, str. 26.

(8)  
  UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

8

UL L 302, 17.11.2009, str. 1.

(9)  
  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

9

UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

(10)  
  UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

10

UL L 84, 26.3.1997, str. 22.

(11)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

11

UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

PRILOGA

V Prilogi I se točka 2 seznama A nadomesti z naslednjim:

| „2. | Informacije o depozitarju: |
| --- | --- |

„2.

Informacije o depozitarju:

| 2.1. | Identiteta depozitarja KNPVP in opis njegovih dolžnosti; |
| --- | --- |

2.1.

Identiteta depozitarja KNPVP in opis njegovih dolžnosti;

| 2.2. | Opis vsake funkcije hrambe, ki jo prenese depozitar, ▌ ter morebitno navzkrižje interesov, ki bi lahko bilo posledica takšnega prenosa. |
| --- | --- |

2.2.

Opis vsake funkcije hrambe, ki jo prenese depozitar, ▌ ter morebitno navzkrižje interesov, ki bi lahko bilo posledica takšnega prenosa.

Informacije o vseh subjektih, ki so vključeni v hrambo sredstev sklada, ter navzkrižjih interesov, ki bi lahko nastali, je na zahtevo mogoče dobiti pri depozitarju.“

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Časovni načrt za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbi ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 3. julija 2013, o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi pojasnitve določb glede časovnega načrta za prodajo pravic do emisije toplogrednih plinov na dražbi (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/43)

Sprememba 21

Predlog sklepa

Člen 1

Direktiva 2003/87/ES

Člen 10 – odstavek 4 – pododstavek 1 – zadnji stavek

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija za zagotovitev pravilnega delovanja trga
  po potrebi
  prilagodi časovni načrt za
  vsako
  obdobje. | Če je iz ocene učinka za posamezni industrijski sektor razvidno, da ni pričakovati večjega vpliva na sektorje ali podsektorje, ki so močno izpostavljeni tveganju selitve virov CO2, lahko
  Komisija za zagotovitev pravilnega delovanja trga
  v izrednih okoliščinah
  prilagodi časovni načrt za obdobje
  iz člena 13(1), začenši s
   
  1. januarjem 2013. Komisija izvede samo eno tako prilagoditev, in sicer za največ 900 milijonov pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija za zagotovitev pravilnega delovanja trga
  po potrebi
  prilagodi časovni načrt za
  vsako
  obdobje.

Če je iz ocene učinka za posamezni industrijski sektor razvidno, da ni pričakovati večjega vpliva na sektorje ali podsektorje, ki so močno izpostavljeni tveganju selitve virov CO2, lahko
  Komisija za zagotovitev pravilnega delovanja trga
  v izrednih okoliščinah
  prilagodi časovni načrt za obdobje
  iz člena 13(1), začenši s
   
  1. januarjem 2013. Komisija izvede samo eno tako prilagoditev, in sicer za največ 900 milijonov pravic.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Resne čezmejne nevarnosti za zdravje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0866),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 168(4)(c) in 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 168(4)(c) in 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0488/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. maja 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. maja 2013, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0337/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 3. julija 2013 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1082/2013/EU.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Izvajanje okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu direktive Sveta o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju davka na finančne transakcije (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2016/C 075/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0071),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0049/2013),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0230/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0230/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj s celovito oceno učinka ter analizo stroškov in koristi dokaže, da bo okrepljeno sodelovanje spoštovalo pristojnosti, pravice in obveznosti držav članic, ki v njem ne sodelujejo; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj s celovito oceno učinka ter analizo stroškov in koristi dokaže, da bo okrepljeno sodelovanje spoštovalo pristojnosti, pravice in obveznosti držav članic, ki v njem ne sodelujejo;

| 3. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Komisija je leta 2011 ugotovila, da na vseh ravneh poteka razprava o dodatni obdavčitvi finančnega sektorja. Vzrok za to razpravo je želja po zagotovitvi, da finančni sektor pošteno in pomembno prispeva h kritju stroškov krize in bo v prihodnosti obdavčen na pravičen način v primerjavi z drugimi sektorji, po preprečevanju pretirano tveganih dejavnosti finančnih institucij, dopolnitvi regulativnih ukrepov, namenjenih izogibanju prihodnjim krizam, in dodatnih prihodkih za splošni proračun ali posebne namene politike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Komisija je leta 2011 ugotovila, da na vseh ravneh poteka razprava o dodatni obdavčitvi finančnega sektorja. Vzrok za to razpravo je želja po zagotovitvi, da finančni sektor pošteno in pomembno prispeva h kritju stroškov krize in bo v prihodnosti obdavčen na pravičen način v primerjavi z drugimi sektorji, po preprečevanju pretirano tveganih dejavnosti finančnih institucij, dopolnitvi regulativnih ukrepov, namenjenih izogibanju prihodnjim krizam, in dodatnih prihodkih za splošni proračun ali posebne namene politike.

| (1) | Komisija je leta 2011 ugotovila, da na vseh ravneh poteka razprava o dodatni obdavčitvi finančnega sektorja. Vzrok za to razpravo je želja po zagotovitvi, da finančni sektor pošteno in pomembno prispeva h kritju stroškov krize in bo v prihodnosti obdavčen na pravičen način v primerjavi z drugimi sektorji, po preprečevanju pretirano tveganih dejavnosti finančnih institucij, dopolnitvi regulativnih ukrepov, namenjenih izogibanju prihodnjim krizam
  in zmanjševanju špekulacij
  , in dodatnih prihodkih za splošni proračun
  , kar bi med drugim prispevalo k fiskalni konsolidaciji,
  ali posebne namene politike
  za doseganje trajnosti in spodbujanje rasti, izobraževanja in zaposlovanja, zlasti mladih
  .
  Uvedba davka na finančne transakcije tako kaže na pozitivno zmožnost porazdelitve in upravljanja, saj na primeren način dopolnjuje obstoječe pobude za regulativno reformo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je leta 2011 ugotovila, da na vseh ravneh poteka razprava o dodatni obdavčitvi finančnega sektorja. Vzrok za to razpravo je želja po zagotovitvi, da finančni sektor pošteno in pomembno prispeva h kritju stroškov krize in bo v prihodnosti obdavčen na pravičen način v primerjavi z drugimi sektorji, po preprečevanju pretirano tveganih dejavnosti finančnih institucij, dopolnitvi regulativnih ukrepov, namenjenih izogibanju prihodnjim krizam
  in zmanjševanju špekulacij
  , in dodatnih prihodkih za splošni proračun
  , kar bi med drugim prispevalo k fiskalni konsolidaciji,
  ali posebne namene politike
  za doseganje trajnosti in spodbujanje rasti, izobraževanja in zaposlovanja, zlasti mladih
  .
  Uvedba davka na finančne transakcije tako kaže na pozitivno zmožnost porazdelitve in upravljanja, saj na primeren način dopolnjuje obstoječe pobude za regulativno reformo.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Glede na sklepe Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru 2014–2020 bi bilo treba del prihodkov od davka na finančne transakcije dodeliti proračunu Unije kot prava lastna sredstva. Uporaba prihodkov iz davka na finančne transakcije kot lastnih sredstev je možna v obliki postopka okrepljenega sodelovanja, če bi se prispevki sodelujočih držav članic v proračun Unije zmanjšali za enak delež in če bi preprečili nesorazmeren delež prispevkov sodelujočih držav članic v primerjavi z nesodelujočimi. Po uvedbi davka na finančne transakcije na ravni Unije bi bilo treba celoten znesek ali del zneska lastnih sredstev iz tega davka dodati nacionalnim prispevkom držav članic, da bi tako zbrali nova sredstva za financiranje evropskih naložb brez zmanjševanja nacionalnih prispevkov sodelujočih držav članic v proračun Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Glede na sklepe Evropskega sveta z dne 8. februarja 2013 o večletnem finančnem okviru 2014–2020 bi bilo treba del prihodkov od davka na finančne transakcije dodeliti proračunu Unije kot prava lastna sredstva. Uporaba prihodkov iz davka na finančne transakcije kot lastnih sredstev je možna v obliki postopka okrepljenega sodelovanja, če bi se prispevki sodelujočih držav članic v proračun Unije zmanjšali za enak delež in če bi preprečili nesorazmeren delež prispevkov sodelujočih držav članic v primerjavi z nesodelujočimi. Po uvedbi davka na finančne transakcije na ravni Unije bi bilo treba celoten znesek ali del zneska lastnih sredstev iz tega davka dodati nacionalnim prispevkom držav članic, da bi tako zbrali nova sredstva za financiranje evropskih naložb brez zmanjševanja nacionalnih prispevkov sodelujočih držav članic v proračun Unije.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Pred uvedbo davka na finančne transakcije bi morala Komisija dokazati, da okrepljeno sodelovanje ne bo oslabilo notranjega trga ali gospodarske, socialne in teritorialne kohezije. Komisija bi morala prav tako dokazati, da omenjeni davek ne pomeni ovire ali povzroča diskriminacijo pri trgovini med državami članicami ter ne izkrivlja konkurence med njimi. Komisija bi morala predložiti novo zanesljivo analizo in oceno učinka posledic predloga o skupnem davku na finančne transakcije na sodelujoče in nesodelujoče države članice ter na celoten notranji trg. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Pred uvedbo davka na finančne transakcije bi morala Komisija dokazati, da okrepljeno sodelovanje ne bo oslabilo notranjega trga ali gospodarske, socialne in teritorialne kohezije. Komisija bi morala prav tako dokazati, da omenjeni davek ne pomeni ovire ali povzroča diskriminacijo pri trgovini med državami članicami ter ne izkrivlja konkurence med njimi. Komisija bi morala predložiti novo zanesljivo analizo in oceno učinka posledic predloga o skupnem davku na finančne transakcije na sodelujoče in nesodelujoče države članice ter na celoten notranji trg.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Davek na finančne transakcije bo dejansko dosegel svoje cilje, če bo uveden na svetovni ravni. Okrepljeno sodelovanje enajstih držav članic je zato prvi korak v smeri davka na finančne transakcije na ravni Unije in nazadnje na svetovni ravni. Za slednje se bo Unija nenehno zavzemala in spodbujala, da se davek na finančne transakcije umesti v program G-20 in G-8. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Davek na finančne transakcije bo dejansko dosegel svoje cilje, če bo uveden na svetovni ravni. Okrepljeno sodelovanje enajstih držav članic je zato prvi korak v smeri davka na finančne transakcije na ravni Unije in nazadnje na svetovni ravni. Za slednje se bo Unija nenehno zavzemala in spodbujala, da se davek na finančne transakcije umesti v program G-20 in G-8.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov sodelujočih držav članic in s tem izboljša pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v sodelujočih državah članicah usklajene na ravni Unije. Zato bi bilo treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo med sodelujočimi državami članicami, izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v navedenih državah in možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov sodelujočih držav članic in s tem izboljša pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v sodelujočih državah članicah usklajene na ravni Unije. Zato bi bilo treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo med sodelujočimi državami članicami, izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v navedenih državah in možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje.

| (3) | Več držav članic izmed enajstih sodelujočih je že vzpostavilo ali je v postopku vzpostavljanja ene izmed oblik davka na finančne transakcije.
  Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov sodelujočih držav članic in s tem izboljša pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v sodelujočih državah članicah usklajene na ravni Unije. Zato bi bilo treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo med sodelujočimi državami članicami, izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v navedenih državah in možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje. |
| --- | --- |

(3)

Več držav članic izmed enajstih sodelujočih je že vzpostavilo ali je v postopku vzpostavljanja ene izmed oblik davka na finančne transakcije.
  Da se ob upoštevanju izjemno visoke mobilnosti večine zadevnih finančnih transakcij prepreči izkrivljanje zaradi enostranskih ukrepov sodelujočih držav članic in s tem izboljša pravilno delovanje notranjega trga, je pomembno, da so osnovne značilnosti davka na finančne transakcije v sodelujočih državah članicah usklajene na ravni Unije. Zato bi bilo treba preprečiti spodbude za davčno arbitražo med sodelujočimi državami članicami, izkrivljanje pri razporeditvi med finančnimi trgi v navedenih državah in možnosti za dvojno obdavčevanje ali neobdavčevanje.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Glede na to, da ureditev evropskega finančnega trga zelo napreduje, npr. z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

   (1)

  , Direktivo 2013/36/EU in to direktivo, bi morale sodelujoče države članice, ki so zaradi zadnje finančne krize uvedle bančne dajatve, preučiti potrebo po tovrstnih dajatvah in njihovo združljivost s pravili in cilji zakonodaje Unije in notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Glede na to, da ureditev evropskega finančnega trga zelo napreduje, npr. z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

   (1)

  , Direktivo 2013/36/EU in to direktivo, bi morale sodelujoče države članice, ki so zaradi zadnje finančne krize uvedle bančne dajatve, preučiti potrebo po tovrstnih dajatvah in njihovo združljivost s pravili in cilji zakonodaje Unije in notranjega trga.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Harmonizacija davka na finančne transakcije med sodelujočimi državami članicami ne bi smela povzročiti, da bi ekstrateritorialno obdavčenje posegalo v potencialno davčno osnovo za nesodelujoče države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Harmonizacija davka na finančne transakcije med sodelujočimi državami članicami ne bi smela povzročiti, da bi ekstrateritorialno obdavčenje posegalo v potencialno davčno osnovo za nesodelujoče države članice.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Izboljšanje delovanja notranjega trga, zlasti preprečevanje izkrivljanj med sodelujočimi državami članicami,
  zahteva
  , da
  se
  davek na finančne transakcije
  uporablja
  za široko zastavljeno skupino finančnih institucij in transakcij, za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente
  in
  pomembne spremembe zadevnih poslov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Izboljšanje delovanja notranjega trga, zlasti preprečevanje izkrivljanj med sodelujočimi državami članicami,
  zahteva
  , da
  se
  davek na finančne transakcije
  uporablja
  za široko zastavljeno skupino finančnih institucij in transakcij, za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente
  in
  pomembne spremembe zadevnih poslov.

| (4) | Izboljšanje delovanja notranjega trga, zlasti preprečevanje izkrivljanj med sodelujočimi državami članicami
  , zmanjšanje možnosti za davčno goljufijo, davčno utajo in agresivno davčno načrtovanje, tveganje selitev tveganj in regulatorne arbitraže zahtevajo
  , da
  bi se moral
  davek na finančne transakcije
  uporabljati
  za široko zastavljeno skupino finančnih institucij in transakcij, za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente
  , vključno s pogodbami za razlike in špekulativnimi terminskimi transakcijami, ter
  pomembne spremembe zadevnih poslov. |
| --- | --- |

(4)

Izboljšanje delovanja notranjega trga, zlasti preprečevanje izkrivljanj med sodelujočimi državami članicami
  , zmanjšanje možnosti za davčno goljufijo, davčno utajo in agresivno davčno načrtovanje, tveganje selitev tveganj in regulatorne arbitraže zahtevajo
  , da
  bi se moral
  davek na finančne transakcije
  uporabljati
  za široko zastavljeno skupino finančnih institucij in transakcij, za trgovanje z različnimi finančnimi instrumenti, vključno s strukturiranimi produkti, na organiziranih trgih in prostem trgu ter za sklepanje vseh pogodb na izvedene finančne instrumente
  , vključno s pogodbami za razlike in špekulativnimi terminskimi transakcijami, ter
  pomembne spremembe zadevnih poslov.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Z izjemo sklepanja pogodb na izvedene finančne instrumente ali pomembnih sprememb teh pogodb, bi bilo treba trgovanje na primarnih trgih in transakcije, ki so pomembne za državljane in podjetja, kot so sklepanje zavarovalnih pogodb, najemanje stanovanjskih kreditov, posojila za nakup ali plačilne storitve, izključiti s področja uporabe davka na finančne transakcije, da se ne ogrozi zbiranje kapitala s strani družb in vlad ter se preprečijo učinki na gospodinjstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Z izjemo sklepanja pogodb na izvedene finančne instrumente ali pomembnih sprememb teh pogodb, bi bilo treba trgovanje na primarnih trgih in transakcije, ki so pomembne za državljane in podjetja, kot so sklepanje zavarovalnih pogodb, najemanje stanovanjskih kreditov, posojila za nakup ali plačilne storitve, izključiti s področja uporabe davka na finančne transakcije, da se ne ogrozi zbiranje kapitala s strani družb in vlad ter se preprečijo učinki na gospodinjstva.

| (8) | Z izjemo sklepanja pogodb na izvedene finančne instrumente ali pomembnih sprememb teh pogodb, bi bilo treba trgovanje na primarnih trgih in transakcije, ki so pomembne za državljane in podjetja, kot so sklepanje zavarovalnih pogodb, najemanje stanovanjskih kreditov, posojila za nakup ali plačilne storitve, izključiti s področja uporabe davka na finančne transakcije, da se ne ogrozi zbiranje kapitala s strani družb in vlad ter da se preprečijo
  negativni
  učinki na gospodinjstva
  in realno gospodarstvo
  . |
| --- | --- |

(8)

Z izjemo sklepanja pogodb na izvedene finančne instrumente ali pomembnih sprememb teh pogodb, bi bilo treba trgovanje na primarnih trgih in transakcije, ki so pomembne za državljane in podjetja, kot so sklepanje zavarovalnih pogodb, najemanje stanovanjskih kreditov, posojila za nakup ali plačilne storitve, izključiti s področja uporabe davka na finančne transakcije, da se ne ogrozi zbiranje kapitala s strani družb in vlad ter da se preprečijo
  negativni
  učinki na gospodinjstva
  in realno gospodarstvo
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Države članice bi morale, da bi okrepile položaj reguliranih trgov in zlasti borznega trgovanja, ki je strogo regulirano, nadzorovano in pregledno, v primerjavi z nereguliranim, manj nadzorovanim in preglednim trgovanjem OTC, uporabljati višje davčne stopnje za transakcije OTC. To bo omogočilo dejanski prenos trgovanja s slabo reguliranih ali nereguliranih trgov na regulirane trge. Višje stopnje se ne bi smele uporabljati za finančne transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, kadar slednji objektivno zmanjšujejo tveganja in torej služijo realnemu gospodarstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Države članice bi morale, da bi okrepile položaj reguliranih trgov in zlasti borznega trgovanja, ki je strogo regulirano, nadzorovano in pregledno, v primerjavi z nereguliranim, manj nadzorovanim in preglednim trgovanjem OTC, uporabljati višje davčne stopnje za transakcije OTC. To bo omogočilo dejanski prenos trgovanja s slabo reguliranih ali nereguliranih trgov na regulirane trge. Višje stopnje se ne bi smele uporabljati za finančne transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, kadar slednji objektivno zmanjšujejo tveganja in torej služijo realnemu gospodarstvu.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Nefinančna podjetja izvedejo veliko transakcij na finančnih trgih in tako zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s svojo poslovno dejavnostjo. Za te institucije davek na finančne transakcije ne bi smel veljati, kadar izvajajo te transakcije. Kadar pa nefinančna podjetja izvajajo špekulativne transakcije, ki niso povezane z zmanjševanjem tveganj pri svojem poslovanju, bi jih bilo treba obravnavati kot finančne institucije, davek na finančne transakcije pa bi moral zanje veljati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Nefinančna podjetja izvedejo veliko transakcij na finančnih trgih in tako zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s svojo poslovno dejavnostjo. Za te institucije davek na finančne transakcije ne bi smel veljati, kadar izvajajo te transakcije. Kadar pa nefinančna podjetja izvajajo špekulativne transakcije, ki niso povezane z zmanjševanjem tveganj pri svojem poslovanju, bi jih bilo treba obravnavati kot finančne institucije, davek na finančne transakcije pa bi moral zanje veljati.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Da bi izogibanje davkov postala dejavnost, povezana z visokimi stroški in majhnim dobičkom, bi bilo treba načelo stalnega prebivališča oziroma sedeža in načelo izdaje dopolniti z načelom prenosa lastninske pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Da bi izogibanje davkov postala dejavnost, povezana z visokimi stroški in majhnim dobičkom, bi bilo treba načelo stalnega prebivališča oziroma sedeža in načelo izdaje dopolniti z načelom prenosa lastninske pravice.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | Kadar je to ustrezno, bi morala Komisija za lažje pobiranje davka na finančne transakcije začeti pogajanja s tretjimi državami. Komisija bi prav tako morala revidirati svojo opredelitev izraza „nekooperativne jurisdikcije“ in ustrezno posodobiti svoj akcijski načrt proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15c)

Kadar je to ustrezno, bi morala Komisija za lažje pobiranje davka na finančne transakcije začeti pogajanja s tretjimi državami. Komisija bi prav tako morala revidirati svojo opredelitev izraza „nekooperativne jurisdikcije“ in ustrezno posodobiti svoj akcijski načrt proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Najmanjše davčne stopnje bi bilo treba določiti na dovolj visoki ravni, da se izpolni cilj uskladitve skupnega davka na finančne transakcije. Hkrati morajo biti dovolj nizke, da se zmanjša tveganje za selitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Najmanjše davčne stopnje bi bilo treba določiti na dovolj visoki ravni, da se izpolni cilj uskladitve skupnega davka na finančne transakcije. Hkrati morajo biti dovolj nizke, da se zmanjša tveganje za selitev.

črtano

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Da se preprečijo davčne goljufije
  in
  utaje, bi bilo treba od sodelujočih držav članic zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Da se preprečijo davčne goljufije
  in
  utaje, bi bilo treba od sodelujočih držav članic zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe.

| (19) | Da se preprečijo davčne goljufije
  , davčne
  utaje
  in agresivno davčno načrtovanje, npr. z nadomeščanjem
  , bi bilo treba od sodelujočih držav članic zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

(19)

Da se preprečijo davčne goljufije
  , davčne
  utaje
  in agresivno davčno načrtovanje, npr. z nadomeščanjem
  , bi bilo treba od sodelujočih držav članic zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Komisija bi morala ustanoviti strokovno delovno skupino (odbor za davek na finančne transakcije), ki bi jo sestavljali predstavniki vseh držav članic, Komisije, Evropske centralne banke in Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA) in ki bi ocenjevala učinkovito izvajanje te direktive, preprečevala davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje ter ohranjala celovitost notranjega trga. Odbor za davek na finančne transakcije bi moral nadzorovati finančne transakcije in odkrivati zlorabe, opredeljene v členu 14, ustrezno predlagati protiukrepe in po potrebi usklajevati njihovo izvajanje na nacionalni ravni. Odbor za davek na finančne transakcije bi moral v celoti izkoristiti zakonodajo Unije na področju obdavčitve in regulacije finančnih storitev ter instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavile mednarodne organizacije, vključno z OECD in Svetom Evrope. Po potrebi bi moralo biti predstavnikom sodelujočih držav članic omogočeno, da ustanovijo podskupino za reševanje vprašanj v zvezi z izvajanjem davka na finančne transakcije, ki ne zadevajo nesodelujočih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Komisija bi morala ustanoviti strokovno delovno skupino (odbor za davek na finančne transakcije), ki bi jo sestavljali predstavniki vseh držav članic, Komisije, Evropske centralne banke in Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA) in ki bi ocenjevala učinkovito izvajanje te direktive, preprečevala davčne goljufije, davčne utaje in agresivno davčno načrtovanje ter ohranjala celovitost notranjega trga. Odbor za davek na finančne transakcije bi moral nadzorovati finančne transakcije in odkrivati zlorabe, opredeljene v členu 14, ustrezno predlagati protiukrepe in po potrebi usklajevati njihovo izvajanje na nacionalni ravni. Odbor za davek na finančne transakcije bi moral v celoti izkoristiti zakonodajo Unije na področju obdavčitve in regulacije finančnih storitev ter instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavile mednarodne organizacije, vključno z OECD in Svetom Evrope. Po potrebi bi moralo biti predstavnikom sodelujočih držav članic omogočeno, da ustanovijo podskupino za reševanje vprašanj v zvezi z izvajanjem davka na finančne transakcije, ki ne zadevajo nesodelujočih držav članic.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Za države članice velja obveznost upravnega sodelovanja na področju obdavčitve v skladu z Direktivo 2011/16/EU in obveznost vzajemne pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi v skladu z Direktivo 2010/24/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Za države članice velja obveznost upravnega sodelovanja na področju obdavčitve v skladu z Direktivo 2011/16/EU in obveznost vzajemne pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi v skladu z Direktivo 2010/24/EU.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Da bi se omogočilo sprejetje podrobnejših pravil na nekaterih tehničnih področjih v zvezi z obveznostmi glede registracije, obračunavanja, poročanja in drugimi obveznostmi, katerih cilj je zagotoviti, da je davek na finančne transakcije, plačljiv davčnim organom, dejansko plačan, in po potrebi njihova pravočasna prilagoditev, bi bilo treba v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Da bi se omogočilo sprejetje podrobnejših pravil na nekaterih tehničnih področjih v zvezi z obveznostmi glede registracije, obračunavanja, poročanja in drugimi obveznostmi, katerih cilj je zagotoviti, da je davek na finančne transakcije, plačljiv davčnim organom, dejansko plačan, in po potrebi njihova pravočasna prilagoditev, bi bilo treba v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov Svetu.

| (21) | Da bi se omogočilo sprejetje podrobnejših pravil na nekaterih tehničnih področjih v zvezi z obveznostmi glede registracije, obračunavanja, poročanja in drugimi obveznostmi, katerih cilj je zagotoviti, da je davek na finančne transakcije, plačljiv davčnim organom, dejansko plačan, in po potrebi njihova pravočasna prilagoditev, bi bilo treba v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi
  Evropskemu parlamentu
  in Svetu
  istočasno,
  pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se omogočilo sprejetje podrobnejših pravil na nekaterih tehničnih področjih v zvezi z obveznostmi glede registracije, obračunavanja, poročanja in drugimi obveznostmi, katerih cilj je zagotoviti, da je davek na finančne transakcije, plačljiv davčnim organom, dejansko plačan, in po potrebi njihova pravočasna prilagoditev, bi bilo treba v zvezi z določanjem potrebnih ukrepov Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi
  Evropskemu parlamentu
  in Svetu
  istočasno,
  pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | sklenitev pogodbe na izvedene finančne instrumente pred pobotom ali poravnavo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

sklenitev pogodbe na izvedene finančne instrumente pred pobotom ali poravnavo;

| (c) | sklenitev pogodbe na izvedene finančne instrumente
  , vključno s pogodbami za razliko in špekulativnimi terminskimi transakcijami
  , pred pobotom ali poravnavo; |
| --- | --- |

(c)

sklenitev pogodbe na izvedene finančne instrumente
  , vključno s pogodbami za razliko in špekulativnimi terminskimi transakcijami
  , pred pobotom ali poravnavo;

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | promptne valutne transakcije na deviznih trgih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

promptne valutne transakcije na deviznih trgih;

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | pogodbo o začasni prodaji, pogodbo začasnem nakupu, pogodbo o posoji vrednostnih papirjev in pogodbo o izposoji vrednostnih papirjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

pogodbo o začasni prodaji, pogodbo začasnem nakupu, pogodbo o posoji vrednostnih papirjev in pogodbo o izposoji vrednostnih papirjev;

| (e) | pogodbo o začasni prodaji, pogodbo o začasnem nakupu, pogodbo o posoji vrednostnih papirjev in pogodbo o izposoji vrednostnih papirjev
  , vključno s preklicanimi naročili, izdanimi v okviru visokofrekvenčnega trgovanja
  ; |
| --- | --- |

(e)

pogodbo o začasni prodaji, pogodbo o začasnem nakupu, pogodbo o posoji vrednostnih papirjev in pogodbo o izposoji vrednostnih papirjev
  , vključno s preklicanimi naročili, izdanimi v okviru visokofrekvenčnega trgovanja
  ;

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  „izdajatelj državnega vrednostnega papirja“ pomeni izdajatelja državnega vrednostnega papirja, kakor je opredeljen v točki (d) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 236/2012; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)
     
  „izdajatelj državnega vrednostnega papirja“ pomeni izdajatelja državnega vrednostnega papirja, kakor je opredeljen v točki (d) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 236/2012;

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  „državni vrednostni papir“ pomeni državni vrednostni papir, kakor je opredeljen v točki (f) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 236/2012; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)
     
  „državni vrednostni papir“ pomeni državni vrednostni papir, kakor je opredeljen v točki (f) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 236/2012;

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  „zagonski trg MSP“ pomeni večstranski sistem trgovanja (MTF), ki je v skladu s členom 35 Direktive o trgih finančnih instrumentov [MiFID] registriran kot zagonski trg MSP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)
     
  „zagonski trg MSP“ pomeni večstranski sistem trgovanja (MTF), ki je v skladu s členom 35 Direktive o trgih finančnih instrumentov [MiFID] registriran kot zagonski trg MSP;

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a)
     
  „visokofrekvenčno trgovanje“ je algoritemsko trgovanje s finančnimi instrumenti pri hitrostih, kjer fizični zamik mehanizma za posredovanje, preklic ali spremembo naročil postane odločilni dejavnik v času, ki je potreben za posredovanje navodila mestu trgovanja ali za izvedbo transakcije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)
     
  „visokofrekvenčno trgovanje“ je algoritemsko trgovanje s finančnimi instrumenti pri hitrostih, kjer fizični zamik mehanizma za posredovanje, preklic ali spremembo naročil postane odločilni dejavnik v času, ki je potreben za posredovanje navodila mestu trgovanja ali za izvedbo transakcije;

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b)
     
  „strategija visokofrekvenčnega trgovanja“ je strategija trgovanja za poslovanje s finančnimi instrumenti za svoj račun, ki vključuje visokofrekvenčno trgovanje in ima najmanj dve izmed naslednjih značilnosti: |
| | (i) | uporablja mehanizme kolokacije, neposredni dostop do trga ali gostovanje v bližini; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)
     
  „strategija visokofrekvenčnega trgovanja“ je strategija trgovanja za poslovanje s finančnimi instrumenti za svoj račun, ki vključuje visokofrekvenčno trgovanje in ima najmanj dve izmed naslednjih značilnosti:

(i)

uporablja mehanizme kolokacije, neposredni dostop do trga ali gostovanje v bližini;

| (ii) | povezana je z dnevnim prometom portfelja v višini najmanj 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

povezana je z dnevnim prometom portfelja v višini najmanj 50 %;

| (iii) | delež preklicanih naročil (vključno z delnimi preklici) presega 20 %; |
| --- | --- |

(iii)

delež preklicanih naročil (vključno z delnimi preklici) presega 20 %;

| (iv) | večina vzpostavljenih pozicij je odpravljena istega dne; |
| --- | --- |

(iv)

večina vzpostavljenih pozicij je odpravljena istega dne;

| (v) | več kot 50 % naročil ali poslov nastane na mestih trgovanja, ki nudijo popuste ali rabate za naročila, ki zagotavljajo likvidnost in so upravičena do takih rabatov. |
| --- | --- |

(v)

več kot 50 % naročil ali poslov nastane na mestih trgovanja, ki nudijo popuste ali rabate za naročila, ki zagotavljajo likvidnost in so upravičena do takih rabatov.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za vse posle iz točk (a), (b), (c) in (e) odstavka 1(2) se šteje, da privedejo do ene same finančne transakcije. Za vsako izmenjavo iz točke (d) istega odstavka se šteje, da privede do dveh finančnih transakcij. Za vsako pomembno spremembo poslov iz točk (a) do (e) odstavka 1(2) se šteje, da je nov posel, ki je iste vrste kot prvotni posel. Sprememba šteje kot pomembna zlasti, če vključuje nadomestitev vsaj ene stranke, če se predmet ali okvir posla, vključno s časovnim okvirom, ali dogovorjeno nadomestilo spremenijo ali če bi bil za prvotni posel odmerjen višji davek, če bi bil sklenjen v skladu s spremenjenimi pogoji. | 2.   Za vse posle iz točk (a), (b), (c) in (e) odstavka 1(2) se šteje, da privedejo do ene same finančne transakcije. Za vsako izmenjavo iz točke (d) istega odstavka se šteje, da privede do dveh finančnih transakcij. Za vsako pomembno spremembo poslov iz točk (a) do (e) odstavka 1(2) se šteje, da je nov posel, ki je iste vrste kot prvotni posel. Sprememba šteje kot pomembna zlasti, če vključuje nadomestitev vsaj ene stranke, če se predmet ali okvir posla, vključno s časovnim okvirom, ali dogovorjeno nadomestilo spremenijo ali če bi bil za prvotni posel odmerjen višji davek, če bi bil sklenjen v skladu s spremenjenimi pogoji.
  Novacija transakcij, ki jo za namen kliringa ali poravnave opravi centralna nasprotna stranka ali druga klirinška hiša ali operater sistemov poravnave ali interoperabilni sistemi, kakor so opredeljeni v Direktivi 98/26/ES, se ne šteje kot pomembna sprememba iz tega odstavka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Za vse posle iz točk (a), (b), (c) in (e) odstavka 1(2) se šteje, da privedejo do ene same finančne transakcije. Za vsako izmenjavo iz točke (d) istega odstavka se šteje, da privede do dveh finančnih transakcij. Za vsako pomembno spremembo poslov iz točk (a) do (e) odstavka 1(2) se šteje, da je nov posel, ki je iste vrste kot prvotni posel. Sprememba šteje kot pomembna zlasti, če vključuje nadomestitev vsaj ene stranke, če se predmet ali okvir posla, vključno s časovnim okvirom, ali dogovorjeno nadomestilo spremenijo ali če bi bil za prvotni posel odmerjen višji davek, če bi bil sklenjen v skladu s spremenjenimi pogoji.

2.   Za vse posle iz točk (a), (b), (c) in (e) odstavka 1(2) se šteje, da privedejo do ene same finančne transakcije. Za vsako izmenjavo iz točke (d) istega odstavka se šteje, da privede do dveh finančnih transakcij. Za vsako pomembno spremembo poslov iz točk (a) do (e) odstavka 1(2) se šteje, da je nov posel, ki je iste vrste kot prvotni posel. Sprememba šteje kot pomembna zlasti, če vključuje nadomestitev vsaj ene stranke, če se predmet ali okvir posla, vključno s časovnim okvirom, ali dogovorjeno nadomestilo spremenijo ali če bi bil za prvotni posel odmerjen višji davek, če bi bil sklenjen v skladu s spremenjenimi pogoji.
  Novacija transakcij, ki jo za namen kliringa ali poravnave opravi centralna nasprotna stranka ali druga klirinška hiša ali operater sistemov poravnave ali interoperabilni sistemi, kakor so opredeljeni v Direktivi 98/26/ES, se ne šteje kot pomembna sprememba iz tega odstavka.

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | če povprečna letna vrednost finančnih transakcij v dveh zaporednih koledarskih letih ne preseže
  petdeset odstotkov
  skupnih povprečnih čistih letnih prihodkov od prodaje, kot so opredeljeni v členu 28 Direktive 78/660/EGS, so zadevno podjetje, institucija, organ ali oseba upravičeni, da se na njihovo zahtevo obravnavajo, kot da niso oziroma niso več finančna institucija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

če povprečna letna vrednost finančnih transakcij v dveh zaporednih koledarskih letih ne preseže
  petdeset odstotkov
  skupnih povprečnih čistih letnih prihodkov od prodaje, kot so opredeljeni v členu 28 Direktive 78/660/EGS, so zadevno podjetje, institucija, organ ali oseba upravičeni, da se na njihovo zahtevo obravnavajo, kot da niso oziroma niso več finančna institucija.

| (d) | če povprečna letna vrednost finančnih transakcij v dveh zaporednih koledarskih letih ne preseže
  20 %
  skupnih povprečnih čistih letnih prihodkov od prodaje, kot so opredeljeni v členu 28 Direktive 78/660/EGS, so zadevno podjetje, institucija, organ ali oseba upravičeni, da se na njihovo zahtevo obravnavajo, kot da niso oziroma niso več finančna institucija. |
| --- | --- |

(d)

če povprečna letna vrednost finančnih transakcij v dveh zaporednih koledarskih letih ne preseže
  20 %
  skupnih povprečnih čistih letnih prihodkov od prodaje, kot so opredeljeni v členu 28 Direktive 78/660/EGS, so zadevno podjetje, institucija, organ ali oseba upravičeni, da se na njihovo zahtevo obravnavajo, kot da niso oziroma niso več finančna institucija.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | izračunu povprečne letne vrednosti finančnih transakcij iz navedene točke ne upošteva finančne transakcije v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki niso OTC in ki izpolnjujejo enega izmed pogojev iz člena 10 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS

   (*)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

izračunu povprečne letne vrednosti finančnih transakcij iz navedene točke ne upošteva finančne transakcije v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki niso OTC in ki izpolnjujejo enega izmed pogojev iz člena 10 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS

   (*)

  .

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Če se davek na finančne transakcije izvaja v drugih državah članicah, razen v enajstih sodelujočih državah članicah, bo nanje vzajemno razširjen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Če se davek na finančne transakcije izvaja v drugih državah članicah, razen v enajstih sodelujočih državah članicah, bo nanje vzajemno razširjen.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | centralne nasprotne stranke, kadar opravljajo funkcijo centralne nasprotne stranke; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

centralne nasprotne stranke, kadar opravljajo funkcijo centralne nasprotne stranke;

| (a) | centralne nasprotne stranke, kadar opravljajo funkcijo centralne nasprotne stranke
  , ali druge klirinške hiše ali posrednike za poravnavo ali sisteme poravnave ali interoperabilne sisteme, kakor so opredeljeni v Direktivi 98/26/ES, kadar opravljajo svojo dejavnost kliringa, vključno z morebitno novacijo, ali poravnave
  ; |
| --- | --- |

(a)

centralne nasprotne stranke, kadar opravljajo funkcijo centralne nasprotne stranke
  , ali druge klirinške hiše ali posrednike za poravnavo ali sisteme poravnave ali interoperabilne sisteme, kakor so opredeljeni v Direktivi 98/26/ES, kadar opravljajo svojo dejavnost kliringa, vključno z morebitno novacijo, ali poravnave
  ;

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | zagonske trge MSP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

zagonske trge MSP;

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 – točka cb (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | osebo, ki kontinuirano nastopa na finančnih trgih kot pripravljena na poslovanje za svoj račun s kupovanjem in prodajanjem finančnih instrumentov v breme svojega lastnega kapitala (vzdrževalec trga), ko v vlogi zagotovitelja likvidnosti, kakor je opredeljen v dogovoru med vzdrževalcem trga in organiziranim mestom trgovanja, kjer se izvede finančna transakcija, opravlja bistveno funkcijo v zvezi z nelikvidnimi obveznicami in vrednostnimi papirji in ko ta transakcija ni del strategije visokofrekvenčnega trgovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

osebo, ki kontinuirano nastopa na finančnih trgih kot pripravljena na poslovanje za svoj račun s kupovanjem in prodajanjem finančnih instrumentov v breme svojega lastnega kapitala (vzdrževalec trga), ko v vlogi zagotovitelja likvidnosti, kakor je opredeljen v dogovoru med vzdrževalcem trga in organiziranim mestom trgovanja, kjer se izvede finančna transakcija, opravlja bistveno funkcijo v zvezi z nelikvidnimi obveznicami in vrednostnimi papirji in ko ta transakcija ni del strategije visokofrekvenčnega trgovanja.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 16, v katerih opredeli pogoje, v skladu s katerimi se finančni instrument šteje za nelikvidnega za namene te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 16, v katerih opredeli pogoje, v skladu s katerimi se finančni instrument šteje za nelikvidnega za namene te direktive.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 4 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | prenos pravice do razpolaganja s finančnim instrumentom kot lastnik in druge enakovredne dejavnosti, ki vključujejo prenos tveganja v zvezi s finančnim instrumentom med subjekti skupine ali med subjekti mreže decentraliziranih bank, kadar se ti prenosi izvajajo za namene izpolnjevanja zakonske ali bonitetne likvidnostne zahteve, ki jo določa nacionalno pravo ali pravo Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ga)

prenos pravice do razpolaganja s finančnim instrumentom kot lastnik in druge enakovredne dejavnosti, ki vključujejo prenos tveganja v zvezi s finančnim instrumentom med subjekti skupine ali med subjekti mreže decentraliziranih bank, kadar se ti prenosi izvajajo za namene izpolnjevanja zakonske ali bonitetne likvidnostne zahteve, ki jo določa nacionalno pravo ali pravo Unije;

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | je podružnica institucije, ki ima sedež v sodelujoči državi članici v skladu s točko (c); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

je podružnica institucije, ki ima sedež v sodelujoči državi članici v skladu s točko (c);

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | je stranka, ki deluje za lasten račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji, v finančni transakciji s strukturiranim produktom ali z enim od finančnih instrumentov iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, izdanim na ozemlju navedene države članice
  , z izjemo instrumentov iz točk (4) do (10) navedenega oddelka, s katerimi se ne trguje na platformi za organizirano trgovanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(g)

je stranka, ki deluje za lasten račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji, v finančni transakciji s strukturiranim produktom ali z enim od finančnih instrumentov iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, izdanim na ozemlju navedene države članice
  , z izjemo instrumentov iz točk (4) do (10) navedenega oddelka, s katerimi se ne trguje na platformi za organizirano trgovanje
  .

| (g) | je stranka, ki deluje za lastni račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji, v finančni transakciji s strukturiranim produktom ali z enim od finančnih instrumentov iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, izdanim na ozemlju navedene države članice. |
| --- | --- |

(g)

je stranka, ki deluje za lastni račun ali za račun druge osebe ali deluje v imenu stranke v transakciji, v finančni transakciji s strukturiranim produktom ali z enim od finančnih instrumentov iz oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, izdanim na ozemlju navedene države članice.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V tej direktivi se šteje, da je finančni instrument izdan na ozemlju sodelujoče države članice, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev: |
| | (a) | gre za vrednostni papir ali izvedeni finančni instrument, povezan s takšnim vrednostnim papirjem, pri čemer se registrirani sedež izdajatelja nahaja v zadevni državi članici; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  V tej direktivi se šteje, da je finančni instrument izdan na ozemlju sodelujoče države članice, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

gre za vrednostni papir ali izvedeni finančni instrument, povezan s takšnim vrednostnim papirjem, pri čemer se registrirani sedež izdajatelja nahaja v zadevni državi članici;

| (b) | gre za izvedeni finančni instrument, razen tistih iz točke (a), ki je uvrščen v trgovanje na platformi za organizirano trgovanje, pri čemer je javno pravo, ki ureja trgovanje, ki poteka v skladu s sistemi platforme, pravo zadevne države članice; |
| --- | --- |

(b)

gre za izvedeni finančni instrument, razen tistih iz točke (a), ki je uvrščen v trgovanje na platformi za organizirano trgovanje, pri čemer je javno pravo, ki ureja trgovanje, ki poteka v skladu s sistemi platforme, pravo zadevne države članice;

| (c) | gre za finančni instrument, razen tistih iz točke (a) ali točke (b), ki je predmet kliringa prek centralne nasprotne stranke ali drugih klirinških hiš ali posrednikov za poravnave, kakor so opredeljeni v Direktivi 98/26/ES, kadar je pravo, ki ureja centralno nasprotno stranko ali zadevni sistem, pravo zadevne države članice; |
| --- | --- |

(c)

gre za finančni instrument, razen tistih iz točke (a) ali točke (b), ki je predmet kliringa prek centralne nasprotne stranke ali drugih klirinških hiš ali posrednikov za poravnave, kakor so opredeljeni v Direktivi 98/26/ES, kadar je pravo, ki ureja centralno nasprotno stranko ali zadevni sistem, pravo zadevne države članice;

| (d) | gre za finančni instrument, razen tistih iz točk (a), (b) ali (c), pri čemer je pravo, ki se uporablja v zvezi s pogodbo, v skladu s katero je bila opravljena transakcija z zadevnim finančnim instrumentom, pravo zadevne države članice; |
| --- | --- |

(d)

gre za finančni instrument, razen tistih iz točk (a), (b) ali (c), pri čemer je pravo, ki se uporablja v zvezi s pogodbo, v skladu s katero je bila opravljena transakcija z zadevnim finančnim instrumentom, pravo zadevne države članice;

| (e) | gre za strukturiran instrument, pri katerem se vsaj 50 % vrednosti sredstev, ki predstavljajo osnovo strukturiranega instrumenta, nanaša na finančne instrumente, ki jih je izdala pravna oseba, registrirana v sodelujoči državi članici. |
| --- | --- |

(e)

gre za strukturiran instrument, pri katerem se vsaj 50 % vrednosti sredstev, ki predstavljajo osnovo strukturiranega instrumenta, nanaša na finančne instrumente, ki jih je izdala pravna oseba, registrirana v sodelujoči državi članici.

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a




  Prenos lastninske pravice




  1.
     
  Finančna transakcija, ki se ne obdavči z davkom na finančne transakcije, je pravno neizvršljiva in se po njej ne izvede prenos lastninske pravice do osnovnega finančnega instrumenta.




  2.
     
  Šteje se, da finančna transakcija, ki se ne obdavči z davkom na finančne transakcije, ne izpolnjuje zahtev za centralni kliring iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

   (2)

  ali zahtev o kapitalski ustreznosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja.




  3.
     
  Za avtomatske elektronske plačilne sisteme ob ali brez prisotnosti posrednika pri poravnavi plačil lahko davčni organi države članice vzpostavijo avtomatski elektronski sistem za pobiranje davka na finančne transakcije in izdajo potrdil o prenosu lastninskih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4a

Prenos lastninske pravice

1.
     
  Finančna transakcija, ki se ne obdavči z davkom na finančne transakcije, je pravno neizvršljiva in se po njej ne izvede prenos lastninske pravice do osnovnega finančnega instrumenta.

2.
     
  Šteje se, da finančna transakcija, ki se ne obdavči z davkom na finančne transakcije, ne izpolnjuje zahtev za centralni kliring iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

   (2)

  ali zahtev o kapitalski ustreznosti iz Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja.

3.
     
  Za avtomatske elektronske plačilne sisteme ob ali brez prisotnosti posrednika pri poravnavi plačil lahko davčni organi države članice vzpostavijo avtomatski elektronski sistem za pobiranje davka na finančne transakcije in izdajo potrdil o prenosu lastninskih pravic.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Te stopnje
  niso nižje od
  : | Te stopnje
  so
  : |
| (a) | 0,1  % za finančne transakcije iz člena 6; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Te stopnje
  niso nižje od
  :

Te stopnje
  so
  :

(a)

0,1  % za finančne transakcije iz člena 6;

| (a) | 0,1  % za finančne transakcije iz člena 6
  , razen transakcij iz točke 5 člena 2(1) z zapadlostjo do treh mesecev
  ; |
| --- | --- |

(a)

0,1  % za finančne transakcije iz člena 6
  , razen transakcij iz točke 5 člena 2(1) z zapadlostjo do treh mesecev
  ;

| (b) | 0,01  % za finančne transakcije iz člena 7. |
| --- | --- |

(b)

0,01  % za finančne transakcije iz člena 7.

| (b) | 0,01  % za finančne transakcije iz člena 7; |
| --- | --- |

(b)

0,01  % za finančne transakcije iz člena 7;

| (ba) | 0,01  % za finančne transakcije iz točke 5 člena 2(1) z zapadlostjo do treh mesecev; |
| --- | --- |

(ba)

0,01  % za finančne transakcije iz točke 5 člena 2(1) z zapadlostjo do treh mesecev;

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne glede na odstavek 3 sodelujoče države članice za finančne transakcije OTC iz členov 6 in 7 uporabijo stopnjo, ki je višja od stopnje iz odstavka 2. Za finančne transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (EU) št. 149/2013, ne velja navedena višja stopnja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Ne glede na odstavek 3 sodelujoče države članice za finančne transakcije OTC iz členov 6 in 7 uporabijo stopnjo, ki je višja od stopnje iz odstavka 2. Za finančne transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC, ki objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (EU) št. 149/2013, ne velja navedena višja stopnja.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  lahko
  v skladu s členom 16 sprejme delegirane akte, s katerimi se opredelijo ukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 sprejmejo sodelujoče države članice. | 2.   Komisija v skladu s členom 16 sprejme delegirane akte, s katerimi se opredelijo ukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 sprejmejo sodelujoče države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Komisija
  lahko
  v skladu s členom 16 sprejme delegirane akte, s katerimi se opredelijo ukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 sprejmejo sodelujoče države članice.

2.   Komisija v skladu s členom 16 sprejme delegirane akte, s katerimi se opredelijo ukrepi, ki jih v skladu z odstavkom 1 sprejmejo sodelujoče države članice.

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko
  sprejme izvedbene akte, ki določajo enotne metode za pobiranje dolgovanega davka na finančne transakcije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). | Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo enotne metode za pobiranje dolgovanega davka na finančne transakcije
  in preprečevanje davčnih goljufij in utaj ter agresivnega davčnega načrtovanja
  .
  Države članice lahko sprejmejo dodatne ukrepe.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija
  lahko
  sprejme izvedbene akte, ki določajo enotne metode za pobiranje dolgovanega davka na finančne transakcije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo enotne metode za pobiranje dolgovanega davka na finančne transakcije
  in preprečevanje davčnih goljufij in utaj ter agresivnega davčnega načrtovanja
  .
  Države članice lahko sprejmejo dodatne ukrepe.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 18(2).

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Upravna obremenitev za davčne organe zaradi uvedbe davka na finančne transakcije je čim manjša. V ta namen Komisija spodbuja sodelovanje med nacionalnimi davčnimi organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6a.
     
  Upravna obremenitev za davčne organe zaradi uvedbe davka na finančne transakcije je čim manjša. V ta namen Komisija spodbuja sodelovanje med nacionalnimi davčnimi organi.

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Države članice vsako leto Komisiji in Eurostatu sporočijo obseg transakcij, pri katerih so bili zbrani prihodki, glede na vrsto institucije. Te podatke objavijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6b.
     
  Države članice vsako leto Komisiji in Eurostatu sporočijo obseg transakcij, pri katerih so bili zbrani prihodki, glede na vrsto institucije. Te podatke objavijo.

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sodelujoče države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje davčnih goljufij
  in
  davčnih utaj. | Sodelujoče države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje davčnih goljufij, davčnih utaj
  in agresivnega davčnega načrtovanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sodelujoče države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje davčnih goljufij
  in
  davčnih utaj.

Sodelujoče države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje davčnih goljufij, davčnih utaj
  in agresivnega davčnega načrtovanja
  .

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Komisija ustanovi strokovno delovno skupino (Odbor za davek na finančne transakcije), ki jo sestavljajo predstavniki vseh držav članic EU, Komisije, ECB in ESMA in ki sodelujočim državam članicam pomaga pri učinkovitem izvajanju te direktive, preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj in agresivnega davčnega načrtovanja ter pri ohranjanju celovitosti notranjega trga. |
| | 2.
     
  Odbor za davek na finančne transakcije ocenjuje dejansko izvajanje te direktive in učinke na notranji trg, odkriva sheme izogibanja davkom, vključno z zlorabami, kot so opredeljene v členu 14, da bi lahko predlagal ustrezne protiukrepe, pri čemer po potrebi dosledno upošteva zakonodajo Unije na področju obdavčitve in regulacije finančnih storitev ter instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavile mednarodne organizacije. |
| | 3.
     
  Da bi se ocenilo stanje v zvezi z dejanskim izvajanjem davka na finančne transakcije v sodelujočih državah članicah, se lahko ustanovi pododbor tega odbora, ki vključuje predstavnike sodelujočih držav članic. Pododbor je pristojen le za vprašanja, ki ne zadevajo držav članic, ki ne sodelujejo pri dejanskem izvajanju davka na finančne transakcije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.
     
  Komisija ustanovi strokovno delovno skupino (Odbor za davek na finančne transakcije), ki jo sestavljajo predstavniki vseh držav članic EU, Komisije, ECB in ESMA in ki sodelujočim državam članicam pomaga pri učinkovitem izvajanju te direktive, preprečevanju davčnih goljufij, davčnih utaj in agresivnega davčnega načrtovanja ter pri ohranjanju celovitosti notranjega trga.

2.
     
  Odbor za davek na finančne transakcije ocenjuje dejansko izvajanje te direktive in učinke na notranji trg, odkriva sheme izogibanja davkom, vključno z zlorabami, kot so opredeljene v členu 14, da bi lahko predlagal ustrezne protiukrepe, pri čemer po potrebi dosledno upošteva zakonodajo Unije na področju obdavčitve in regulacije finančnih storitev ter instrumente za sodelovanje v davčnih zadevah, ki so jih vzpostavile mednarodne organizacije.

3.
     
  Da bi se ocenilo stanje v zvezi z dejanskim izvajanjem davka na finančne transakcije v sodelujočih državah članicah, se lahko ustanovi pododbor tega odbora, ki vključuje predstavnike sodelujočih držav članic. Pododbor je pristojen le za vprašanja, ki ne zadevajo držav članic, ki ne sodelujejo pri dejanskem izvajanju davka na finančne transakcije.

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz člena 11(2) se prenese za nedoločen čas od datuma iz člena
  19
  . | 2.   Pooblastilo iz člena 11(2) se prenese za nedoločen čas od datuma iz člena
  21
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo iz člena 11(2) se prenese za nedoločen čas od datuma iz člena
  19
  .

2.   Pooblastilo iz člena 11(2) se prenese za nedoločen čas od datuma iz člena
  21
  .

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 11(2). S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. | 3.   
  Evropski parlament ali
  Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 11(2). S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost
  katerih koli
  že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 11(2). S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

3.   
  Evropski parlament ali
  Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 11(2). S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost
  katerih koli
  že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet. | 4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem
  hkrati
  uradno obvesti
  Evropski parlament in
  Svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem
  hkrati
  uradno obvesti
  Evropski parlament in
  Svet.

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členoma 11(2), začnejo veljati le, če Svet temu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o navedenem aktu ne nasprotuje ali če pred iztekom navedenega roka Svet uradno
  obvesti
  Komisijo, da ne namerava nasprotovati sprejetju akta. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca. | 5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 11(2), začnejo veljati le, če
  Evropski parlament ali
  Svet temu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o navedenem aktu ne nasprotuje ali če pred iztekom navedenega roka
  tako Evropski parlament kot
  Svet uradno
  obvestita
  Komisijo, da ne
  nameravata
  nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo
  Evropskega parlamenta ali
  Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členoma 11(2), začnejo veljati le, če Svet temu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o navedenem aktu ne nasprotuje ali če pred iztekom navedenega roka Svet uradno
  obvesti
  Komisijo, da ne namerava nasprotovati sprejetju akta. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca.

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 11(2), začnejo veljati le, če
  Evropski parlament ali
  Svet temu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o navedenem aktu ne nasprotuje ali če pred iztekom navedenega roka
  tako Evropski parlament kot
  Svet uradno
  obvestita
  Komisijo, da ne
  nameravata
  nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo
  Evropskega parlamenta ali
  Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  vsakih pet let
  in prvič do 31. decembra 2016 Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog. | Komisija
  vsaka tri leta
  in prvič do 31. decembra 2016
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija
  vsakih pet let
  in prvič do 31. decembra 2016 Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog.

Komisija
  vsaka tri leta
  in prvič do 31. decembra 2016
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu predloži poročilo o uporabi te direktive in, kjer je primerno, predlog.

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V navedenem poročilu Komisija vsaj preuči vpliv davka na finančne transakcije na pravilno delovanje notranjega trga, finančnih trgov in realnega gospodarstva ter upošteva napredek na področju obdavčevanja finančnega sektorja na mednarodni ravni. | V navedenem poročilu Komisija vsaj preuči vpliv davka na finančne transakcije na pravilno delovanje notranjega trga, finančnih trgov in realnega gospodarstva ter upošteva napredek na področju obdavčevanja finančnega sektorja na mednarodni ravni.
  Na podlagi rezultatov te preučitve se opravijo potrebne prilagoditve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V navedenem poročilu Komisija vsaj preuči vpliv davka na finančne transakcije na pravilno delovanje notranjega trga, finančnih trgov in realnega gospodarstva ter upošteva napredek na področju obdavčevanja finančnega sektorja na mednarodni ravni.

V navedenem poročilu Komisija vsaj preuči vpliv davka na finančne transakcije na pravilno delovanje notranjega trga, finančnih trgov in realnega gospodarstva ter upošteva napredek na področju obdavčevanja finančnega sektorja na mednarodni ravni.
  Na podlagi rezultatov te preučitve se opravijo potrebne prilagoditve.

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Poleg tega Komisija oceni učinek nekaterih določb, kot sta ustreznost področja uporabe davka na finančne transakcije in stopnja obdavčitve v primeru pokojninskih skladov, pri čemer upošteva različne profile tveganja in poslovne modele. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Poleg tega Komisija oceni učinek nekaterih določb, kot sta ustreznost področja uporabe davka na finančne transakcije in stopnja obdavčitve v primeru pokojninskih skladov, pri čemer upošteva različne profile tveganja in poslovne modele.

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 20 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Do 1. januarja 2017 je za instrumente iz točke 3a člena 2(1) stopnja iz točke a člena 9(2) 0,05  %. |
| | Do 1. januarja 2017 je za institucije iz točke 8(f) člena 2(1) stopnja iz točke a člena 9(2) 0,05  %, stopnja iz točke b člena 9(2) pa 0,005  %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Do 1. januarja 2017 je za instrumente iz točke 3a člena 2(1) stopnja iz točke a člena 9(2) 0,05  %.

Do 1. januarja 2017 je za institucije iz točke 8(f) člena 2(1) stopnja iz točke a člena 9(2) 0,05  %, stopnja iz točke b člena 9(2) pa 0,005  %.

---

(1)  

  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

(*)  

  UL L 52, 23.2.2013, str. 11.

(2)  

  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Uvedba eura v Latviji 1. januarja 2014 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2013 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 075/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0345),

| — | ob upoštevanju konvergenčnega poročila Komisije za leto 2013 (COM(2013)0341) in konvergenčnega poročila Evropske centralne banke iz junija 2013, kar zadeva Latvijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvergenčnega poročila Komisije za leto 2013 (COM(2013)0341) in konvergenčnega poročila Evropske centralne banke iz junija 2013, kar zadeva Latvijo,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega konvergenčnemu poročilu Komisije za leto 2013 za Latvijo (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, priloženega konvergenčnemu poročilu Komisije za leto 2013 za Latvijo (SWD(2013)0196),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (2),

| — | ob upoštevanju člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0183/2013),

| — | ob upoštevanju člena 83 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 83 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0237/2013),

| A. | ker člen 140 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predvideva doseganje visoke stopnje trajnostne konvergence, pri čemer se upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila: doseganje visoke stopnje stabilnosti cen; vzdržnost stanja javnih financ; upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznega tečaja; ter trajnost dosežene konvergence in sodelovanja države članice v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema, kar se kaže v ravni dolgoročnih obrestnih mer (maastrichtska merila); |
| --- | --- |

A.

ker člen 140 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) predvideva doseganje visoke stopnje trajnostne konvergence, pri čemer se upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila: doseganje visoke stopnje stabilnosti cen; vzdržnost stanja javnih financ; upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznega tečaja; ter trajnost dosežene konvergence in sodelovanja države članice v mehanizmu deviznih tečajev evropskega monetarnega sistema, kar se kaže v ravni dolgoročnih obrestnih mer (maastrichtska merila);

| B. | ker Latvija izpolnjuje maastrichtska merila v skladu s členom 140 PDEU in Protokolom št. 13 o konvergenčnih merilih, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU; |
| --- | --- |

B.

ker Latvija izpolnjuje maastrichtska merila v skladu s členom 140 PDEU in Protokolom št. 13 o konvergenčnih merilih, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU;

| C. | ker je poročevalec obiskal Latvijo, da bi ocenil njeno pripravljenost za vstop v euroobmočje; |
| --- | --- |

C.

ker je poročevalec obiskal Latvijo, da bi ocenil njeno pripravljenost za vstop v euroobmočje;

| D. | ker si je latvijski narod izredno prizadeval, da bi premagal finančno krizo, in se je vrnil na pot konkurenčnosti in rasti; |
| --- | --- |

D.

ker si je latvijski narod izredno prizadeval, da bi premagal finančno krizo, in se je vrnil na pot konkurenčnosti in rasti;

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | podpira uvedbo eura v Latviji 1. januarja 2014; |
| --- | --- |

2.

podpira uvedbo eura v Latviji 1. januarja 2014;

| 3. | ugotavlja, da je bila ocena Komisije in Evropske centralne banke (ECB) pripravljena v razmerah globalne finančne krize, ki je vplivala na možnosti številnih drugih držav članic za doseganje nominalne konvergence, zlasti pa je sprožila močan ciklični upad stopnje inflacije; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je bila ocena Komisije in Evropske centralne banke (ECB) pripravljena v razmerah globalne finančne krize, ki je vplivala na možnosti številnih drugih držav članic za doseganje nominalne konvergence, zlasti pa je sprožila močan ciklični upad stopnje inflacije;

| 4. | zlasti ugotavlja, da je svetovna finančna kriza močno prizadela Latvijo na področju revščine, brezposelnosti in demografskega razvoja; poziva Latvijo in njene partnerje v Uniji, naj izvajajo stroge makrobonitetne standarde, da bi preprečili nevzdržne kapitalske tokove in težnje po naraščanju posojil, kar se je že dogajalo pred krizo; |
| --- | --- |

4.

zlasti ugotavlja, da je svetovna finančna kriza močno prizadela Latvijo na področju revščine, brezposelnosti in demografskega razvoja; poziva Latvijo in njene partnerje v Uniji, naj izvajajo stroge makrobonitetne standarde, da bi preprečili nevzdržne kapitalske tokove in težnje po naraščanju posojil, kar se je že dogajalo pred krizo;

| 5. | ugotavlja, da Latvija izpolnjuje merila zaradi odločnih, verodostojnih in trajnostnih prizadevanj latvijske vlade in latvijskega naroda; poudarja, da bo splošna vzdržnost makroekonomskega in finančnega položaja odvisna od uravnoteženih in daljnosežnih reform, katerih cilj bo združevanje discipline in solidarnosti ter dolgoročne trajnostne naložbe ne samo v Latviji, temveč v vsej gospodarski in monetarni uniji; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da Latvija izpolnjuje merila zaradi odločnih, verodostojnih in trajnostnih prizadevanj latvijske vlade in latvijskega naroda; poudarja, da bo splošna vzdržnost makroekonomskega in finančnega položaja odvisna od uravnoteženih in daljnosežnih reform, katerih cilj bo združevanje discipline in solidarnosti ter dolgoročne trajnostne naložbe ne samo v Latviji, temveč v vsej gospodarski in monetarni uniji;

| 6. | ugotavlja, da je ECB v svojem konvergenčnem poročilu za leto 2013 izrazila določene pomisleke v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo ekonomske konvergence Latvije; izpostaviti želi predvsem naslednje izjave in priporočila iz poročila:






  — | pridružitev valutni uniji zajema izvajanje monetarnih instrumentov ter instrumentov menjalnega tečaja, pomeni pa tudi večjo pomembnost notranje prožnosti in odpornosti; zato bi morale oblasti poleg vsega, kar so ukrenile od leta 2009, razmisliti o nadaljnji okrepitvi alternativnih instrumentov proticiklične politike, ki jih imajo na razpolago; |
| --- | --- | --- |

6.

ugotavlja, da je ECB v svojem konvergenčnem poročilu za leto 2013 izrazila določene pomisleke v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo ekonomske konvergence Latvije; izpostaviti želi predvsem naslednje izjave in priporočila iz poročila:

—

pridružitev valutni uniji zajema izvajanje monetarnih instrumentov ter instrumentov menjalnega tečaja, pomeni pa tudi večjo pomembnost notranje prožnosti in odpornosti; zato bi morale oblasti poleg vsega, kar so ukrenile od leta 2009, razmisliti o nadaljnji okrepitvi alternativnih instrumentov proticiklične politike, ki jih imajo na razpolago;

| — | Latvija mora nadaljevati svojo pot obsežne fiskalne konsolidacije v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, ter izvajati in spoštovati fiskalni okvir, ki bo v prihodnosti pomagal pri vračanju k procikličnim politikam; |
| --- | --- |

—

Latvija mora nadaljevati svojo pot obsežne fiskalne konsolidacije v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast, ter izvajati in spoštovati fiskalni okvir, ki bo v prihodnosti pomagal pri vračanju k procikličnim politikam;

| — | ker je še vedno zelo potrebno okrepljeno institucionalno okolje in ker se ocenjuje, da je siva ekonomija, čeprav naj bi upadala, še vedno sorazmerno obsežna in ne prinaša samo izgub v javnih prihodkih, temveč tudi izkrivlja konkurenco, škodi konkurenčnosti Latvije in zmanjšuje privlačnost države kot destinacije za tuje neposredne naložbe, saj ovira dolgoročne naložbe in produktivnost; meni, da je treba te pomisleke jemati resno, predvsem če se bodo sedanji trendi v inflaciji in finančnih tokovih obrnili; meni, da ti pomisleki ne spremenijo splošne pozitivne ocene glede uvedbe eura v Latviji; |
| --- | --- |

—

ker je še vedno zelo potrebno okrepljeno institucionalno okolje in ker se ocenjuje, da je siva ekonomija, čeprav naj bi upadala, še vedno sorazmerno obsežna in ne prinaša samo izgub v javnih prihodkih, temveč tudi izkrivlja konkurenco, škodi konkurenčnosti Latvije in zmanjšuje privlačnost države kot destinacije za tuje neposredne naložbe, saj ovira dolgoročne naložbe in produktivnost; meni, da je treba te pomisleke jemati resno, predvsem če se bodo sedanji trendi v inflaciji in finančnih tokovih obrnili; meni, da ti pomisleki ne spremenijo splošne pozitivne ocene glede uvedbe eura v Latviji;

| 7. | poziva latvijsko vlado, naj ohrani svojo preudarno javnofinančno politiko ter splošno usmerjenost v stabilnost na drugih področjih politike, ob predvidevanju morebitnih makroekonomskih neravnovesij in tveganj za stabilnost cen v prihodnosti ter popravi neravnovesja, ki jih je v okviru poročila o mehanizmu opozarjanja ugotovila Komisija; ugotavlja, da je stabilnost cen v Latviji močno odvisna od gibanja cen osnovnih dobrin zaradi nizke energetske učinkovitosti in visoke stopnje uvoza energije iz enega samega vira v sestavi svoje potrošniške košarice; poziva latvijsko vlado, naj to področje izboljša in okrepi svoja splošna prizadevanja za doseganje vseh nacionalnih ciljev EU 2020; |
| --- | --- |

7.

poziva latvijsko vlado, naj ohrani svojo preudarno javnofinančno politiko ter splošno usmerjenost v stabilnost na drugih področjih politike, ob predvidevanju morebitnih makroekonomskih neravnovesij in tveganj za stabilnost cen v prihodnosti ter popravi neravnovesja, ki jih je v okviru poročila o mehanizmu opozarjanja ugotovila Komisija; ugotavlja, da je stabilnost cen v Latviji močno odvisna od gibanja cen osnovnih dobrin zaradi nizke energetske učinkovitosti in visoke stopnje uvoza energije iz enega samega vira v sestavi svoje potrošniške košarice; poziva latvijsko vlado, naj to področje izboljša in okrepi svoja splošna prizadevanja za doseganje vseh nacionalnih ciljev EU 2020;

| 8. | je zaskrbljen zaradi sedanje nizke podpore latvijskih državljanov uvedbi eura; poziva latvijsko vlado in organe k dejavnejšemu komuniciranju z latvijskimi državljani, da bi zagotovili večjo javno podporo za uvedbo eura; poziva latvijsko vlado in organe, naj nadaljujejo z informacijsko in komunikacijsko kampanjo, da bi dosegli vse latvijske državljane; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi sedanje nizke podpore latvijskih državljanov uvedbi eura; poziva latvijsko vlado in organe k dejavnejšemu komuniciranju z latvijskimi državljani, da bi zagotovili večjo javno podporo za uvedbo eura; poziva latvijsko vlado in organe, naj nadaljujejo z informacijsko in komunikacijsko kampanjo, da bi dosegli vse latvijske državljane;

| 9. | poziva latvijsko vlado, naj obravnava strukturne pomanjkljivosti na trgu dela z ustreznimi strukturnimi reformami in reformami izobraževanja; zlasti poziva latvijsko vlado, naj obravnava stopnjo revščine in vedno večjo vrzel dohodkovne neenakosti; |
| --- | --- |

9.

poziva latvijsko vlado, naj obravnava strukturne pomanjkljivosti na trgu dela z ustreznimi strukturnimi reformami in reformami izobraževanja; zlasti poziva latvijsko vlado, naj obravnava stopnjo revščine in vedno večjo vrzel dohodkovne neenakosti;

| 10. | priznava stabilnost latvijskega bančnega sektorja tekom zadnjih treh let; poudarja pa, da je bil ta bančni poslovni model v prvi fazi svetovne finančne krize močno ogrožen; poudarja, da je zrušenje latvijskega finančnega sistema tedaj preprečilo samo reševanje s sredstvi EU in Mednarodnega denarnega sklada; pozdravlja nedavne reforme za okrepitev ureditve latvijskih bank, ki so dejavne pri poslovanju z bančnimi vlogami nerezidentov; poziva latvijske organe, naj zagotovijo upoštevanje strogega nadzora teh bank in izvajanje ustreznih dodatnih ukrepov za obvladovanje tveganja; dodatno poziva latvijske oblasti, naj so previdne glede morebitnih neusklajenosti med bančnimi strukturami zapadlosti sredstev in obveznosti, ki namreč utegnejo ogroziti finančno stabilnost; |
| --- | --- |

10.

priznava stabilnost latvijskega bančnega sektorja tekom zadnjih treh let; poudarja pa, da je bil ta bančni poslovni model v prvi fazi svetovne finančne krize močno ogrožen; poudarja, da je zrušenje latvijskega finančnega sistema tedaj preprečilo samo reševanje s sredstvi EU in Mednarodnega denarnega sklada; pozdravlja nedavne reforme za okrepitev ureditve latvijskih bank, ki so dejavne pri poslovanju z bančnimi vlogami nerezidentov; poziva latvijske organe, naj zagotovijo upoštevanje strogega nadzora teh bank in izvajanje ustreznih dodatnih ukrepov za obvladovanje tveganja; dodatno poziva latvijske oblasti, naj so previdne glede morebitnih neusklajenosti med bančnimi strukturami zapadlosti sredstev in obveznosti, ki namreč utegnejo ogroziti finančno stabilnost;

| 11. | poziva latvijske organe, naj ohranijo trenuten tek praktičnih priprav za zagotovitev nemotenega procesa prehoda; poziva latvijsko vlado, naj vzpostavi ustrezne mehanizme nadzora za zagotovitev dejstva, da se uvedba eura ne bi izkoristila za prikrito višanje cen; |
| --- | --- |

11.

poziva latvijske organe, naj ohranijo trenuten tek praktičnih priprav za zagotovitev nemotenega procesa prehoda; poziva latvijsko vlado, naj vzpostavi ustrezne mehanizme nadzora za zagotovitev dejstva, da se uvedba eura ne bi izkoristila za prikrito višanje cen;

| 12. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 13. | obžaluje, da je rok za stališče Parlamenta po členu 140 PDEU tako zelo kratek; poziva Komisijo in države članice, ki načrtujejo uvedbo eura, naj določijo ustrezen časovni razpored, da bo lahko Parlament svoje stališče oblikoval na podlagi širše in bolj vključujoče razprave; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da je rok za stališče Parlamenta po členu 140 PDEU tako zelo kratek; poziva Komisijo in države članice, ki načrtujejo uvedbo eura, naj določijo ustrezen časovni razpored, da bo lahko Parlament svoje stališče oblikoval na podlagi širše in bolj vključujoče razprave;

| 14. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj svoje stališče posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj svoje stališče posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 249.

(2)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 251.

---

Četrtek, 4. julij 2013

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Nadaljnja makrofinančna pomoč Gruziji ***III

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o skupnem besedilu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji, ki ga je potrdil Spravni odbor (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava)

(2016/C 075/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor, in zadevne izjave Evropskega parlamenta in Sveta (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor, in zadevne izjave Evropskega parlamenta in Sveta (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0804),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v drugi obravnavi (2) o stališču Sveta v prvi obravnavi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v drugi obravnavi (2) o stališču Sveta v prvi obravnavi (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije o spremembah stališča Sveta v prvi obravnavi, ki jih je predlagal Evropski parlament (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije o spremembah stališča Sveta v prvi obravnavi, ki jih je predlagal Evropski parlament (COM(2013)0067),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v drugi obravnavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v drugi obravnavi,

| — | ob upoštevanju člena 294(13) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(13) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 69 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v Spravnem odboru (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v Spravnem odboru (A7-0244/2013),

| 1. | odobri skupno besedilo; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno besedilo;

| 2. | potrdi skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

potrdi skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti, skupaj z zadevno izjavo Parlamenta in Sveta, v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti, skupaj z zadevno izjavo Parlamenta in Sveta, v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 211.

(2)  Sprejeta besedila, 11.12.2012, P7_TA(2012)0472.

(3)  UL C 291 E, 10.5.2012, str. 1.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeta skupaj s sklepom o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

Evropski parlament in Svet:

| — | soglašata, da bi bilo treba sprejetje sklepa o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji obravnavati v širšem kontekstu potrebe po okviru, ki bi zagotovil premišljene in učinkovite sklepe o zagotavljanju makrofinančne pomoči tretjim državam; |
| --- | --- |

—

soglašata, da bi bilo treba sprejetje sklepa o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji obravnavati v širšem kontekstu potrebe po okviru, ki bi zagotovil premišljene in učinkovite sklepe o zagotavljanju makrofinančne pomoči tretjim državam;

| — | soglašata, da bi moralo sprejetje sklepov o dejavnostih glede makrofinančne pomoči temeljiti na spodaj navedenih premislekih in načelih za odobritev makrofinančne pomoči Unije upravičenim tretjim državam in ozemljem, brez poseganja v pravico do zakonodajne pobude in pravno obliko, ki jo utegne dobiti prihodnji instrument, s katerim bi formalizirali navedene premisleke in načela; |
| --- | --- |

—

soglašata, da bi moralo sprejetje sklepov o dejavnostih glede makrofinančne pomoči temeljiti na spodaj navedenih premislekih in načelih za odobritev makrofinančne pomoči Unije upravičenim tretjim državam in ozemljem, brez poseganja v pravico do zakonodajne pobude in pravno obliko, ki jo utegne dobiti prihodnji instrument, s katerim bi formalizirali navedene premisleke in načela;

| — | se zavezujeta, da bodo prihodnji posamezni sklepi o odobritvi makrofinančne pomoči Unije v celoti odsevali te premisleke in načela. |
| --- | --- |

—

se zavezujeta, da bodo prihodnji posamezni sklepi o odobritvi makrofinančne pomoči Unije v celoti odsevali te premisleke in načela.

DEL A – PREMISLEKI

| (1) | Unija ima vodilno vlogo pri zagotavljanju gospodarske, finančne in tehnične pomoči tretjim državam. Makrofinančna pomoč Unije (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč) se je izkazala za učinkovit instrument za gospodarsko stabilizacijo in gonilo strukturnih reform v državah in na ozemljih, ki izkoriščajo prednosti te pomoči (v nadaljnjem besedilu: upravičenke). Unija bi morala biti v skladu s svojo splošno politiko glede držav kandidatk, potencialnih držav kandidatk in sosednjih držav pristojna za zagotavljanje makrofinančne pomoči tistim državam, ki si prizadevajo za oblikovanje območja skupne stabilnosti, varnosti in blaginje. |
| --- | --- |

(1)

Unija ima vodilno vlogo pri zagotavljanju gospodarske, finančne in tehnične pomoči tretjim državam. Makrofinančna pomoč Unije (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč) se je izkazala za učinkovit instrument za gospodarsko stabilizacijo in gonilo strukturnih reform v državah in na ozemljih, ki izkoriščajo prednosti te pomoči (v nadaljnjem besedilu: upravičenke). Unija bi morala biti v skladu s svojo splošno politiko glede držav kandidatk, potencialnih držav kandidatk in sosednjih držav pristojna za zagotavljanje makrofinančne pomoči tistim državam, ki si prizadevajo za oblikovanje območja skupne stabilnosti, varnosti in blaginje.

| (2) | Makrofinančna pomoč bi morala temeljiti na začasnih sklepih za posamezno državo, ki jih sprejemata Evropski parlament in Svet. Cilj teh načel je povečati uspešnost in učinkovitost postopka sprejemanja odločitev, na podlagi katerega se sprejemajo ti sklepi, in njihovega izvajanja, izboljšati način, na katerega upravičenke uresničujejo politične pogoje za odobritev makrofinančne pomoči, ter povečati preglednost pomoči in okrepiti demokratični nadzor nad njo. |
| --- | --- |

(2)

Makrofinančna pomoč bi morala temeljiti na začasnih sklepih za posamezno državo, ki jih sprejemata Evropski parlament in Svet. Cilj teh načel je povečati uspešnost in učinkovitost postopka sprejemanja odločitev, na podlagi katerega se sprejemajo ti sklepi, in njihovega izvajanja, izboljšati način, na katerega upravičenke uresničujejo politične pogoje za odobritev makrofinančne pomoči, ter povečati preglednost pomoči in okrepiti demokratični nadzor nad njo.

| (3) | Evropski parlament je v svoji resoluciji o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam z dne 3. junija 2003 pozval k sprejetju okvirne uredbe za makrofinančno pomoč, da bi se pospešil postopek odločanja ter zagotovila uradna in pregledna podlaga za ta finančni instrument. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v svoji resoluciji o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam z dne 3. junija 2003 pozval k sprejetju okvirne uredbe za makrofinančno pomoč, da bi se pospešil postopek odločanja ter zagotovila uradna in pregledna podlaga za ta finančni instrument.

| (4) | Svet je v svojih sklepih z dne 8. oktobra 2002 določil merila (tako imenovana genvalska merila) za usmerjanje ukrepov makrofinančne pomoči. Ustrezno bi bilo posodobiti in pojasniti ta merila, med drugim merila za določanje ustrezne oblike pomoči (posojilo, subvencija ali kombinacija obeh). |
| --- | --- |

(4)

Svet je v svojih sklepih z dne 8. oktobra 2002 določil merila (tako imenovana genvalska merila) za usmerjanje ukrepov makrofinančne pomoči. Ustrezno bi bilo posodobiti in pojasniti ta merila, med drugim merila za določanje ustrezne oblike pomoči (posojilo, subvencija ali kombinacija obeh).

| (5) | S pomočjo teh načel bi morala imeti Unija možnost hitro zagotoviti makrofinančno pomoč, zlasti kadar okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje, ter povečati jasnost in preglednost meril, ki se uporabljajo pri izvajanju makrofinančne pomoči. |
| --- | --- |

(5)

S pomočjo teh načel bi morala imeti Unija možnost hitro zagotoviti makrofinančno pomoč, zlasti kadar okoliščine zahtevajo takojšnje ukrepanje, ter povečati jasnost in preglednost meril, ki se uporabljajo pri izvajanju makrofinančne pomoči.

| (6) | Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

| (7) | Makrofinančna pomoč bi morala podpirati zunanjo politiko Unije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) bi morali v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati med seboj z namenom usklajevanja in zagotavljanja doslednosti zunanje politike Unije. |
| --- | --- |

(7)

Makrofinančna pomoč bi morala podpirati zunanjo politiko Unije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) bi morali v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati med seboj z namenom usklajevanja in zagotavljanja doslednosti zunanje politike Unije.

| (8) | Z makrofinančno pomočjo bi bilo treba podpreti zavezanost upravičenk skupnim vrednotam Unije, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, ter zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. |
| --- | --- |

(8)

Z makrofinančno pomočjo bi bilo treba podpreti zavezanost upravičenk skupnim vrednotam Unije, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, ter zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

| (9) | Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči bi moral biti, da država upravičenka spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic. Komisija bi morala redno spremljati navedene predpogoje. |
| --- | --- |

(9)

Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči bi moral biti, da država upravičenka spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic. Komisija bi morala redno spremljati navedene predpogoje.

| (10) | Posebni cilji posameznih sklepov o makrofinančni pomoči bi morali vključevati izboljšanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v upravičenkah. Komisija bi morala redno spremljati uresničevanje teh ciljev. |
| --- | --- |

(10)

Posebni cilji posameznih sklepov o makrofinančni pomoči bi morali vključevati izboljšanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v upravičenkah. Komisija bi morala redno spremljati uresničevanje teh ciljev.

| (11) | Makrofinančna pomoč bi morala biti namenjena podpori pri ponovnem vzpostavljanju vzdržnega stanja na področju zunanjega financiranja v tretjih državah in ozemljih, ki se soočajo s pomanjkanjem tuje valute in s tem povezanimi težavami pri zunanjem financiranju. Z makrofinančno pomočjo se ne bi smela zagotavljati redna finančna podpora, prav tako pa ne bi smel biti njen primarni cilj podpora gospodarskemu in družbenemu razvoju upravičenk. |
| --- | --- |

(11)

Makrofinančna pomoč bi morala biti namenjena podpori pri ponovnem vzpostavljanju vzdržnega stanja na področju zunanjega financiranja v tretjih državah in ozemljih, ki se soočajo s pomanjkanjem tuje valute in s tem povezanimi težavami pri zunanjem financiranju. Z makrofinančno pomočjo se ne bi smela zagotavljati redna finančna podpora, prav tako pa ne bi smel biti njen primarni cilj podpora gospodarskemu in družbenemu razvoju upravičenk.

| (12) | Makrofinančna pomoč bi morala dopolnjevati sredstva, ki jih zagotovijo Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in druge multilateralne finančne institucije, pri čemer bi moralo biti breme pravično porazdeljeno med Unijo in drugimi donatorji. Z makrofinančno pomočjo bi se morala zagotoviti dodana vrednost sodelovanja Unije. |
| --- | --- |

(12)

Makrofinančna pomoč bi morala dopolnjevati sredstva, ki jih zagotovijo Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in druge multilateralne finančne institucije, pri čemer bi moralo biti breme pravično porazdeljeno med Unijo in drugimi donatorji. Z makrofinančno pomočjo bi se morala zagotoviti dodana vrednost sodelovanja Unije.

| (13) | Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo, bi morale upravičenke sprejeti ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom, poleg tega pa bi bilo treba sprejeti določbe za nadzor, ki ga izvaja Komisija, in za revizije Računskega sodišča. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo, bi morale upravičenke sprejeti ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom, poleg tega pa bi bilo treba sprejeti določbe za nadzor, ki ga izvaja Komisija, in za revizije Računskega sodišča.

| (14) | Izbira postopka za sprejetje memorandumov o soglasju bi se morala določiti v skladu z merili iz Uredbe (EU) št. 182/2011. V tem okviru bi se moral kot splošno pravilo uporabljati svetovalni postopek, vendar je glede na morebitni pomembni učinek posojil, ki presegajo prag, določen v delu B, za ta posojila ustrezno uporabiti postopek pregleda. |
| --- | --- |

(14)

Izbira postopka za sprejetje memorandumov o soglasju bi se morala določiti v skladu z merili iz Uredbe (EU) št. 182/2011. V tem okviru bi se moral kot splošno pravilo uporabljati svetovalni postopek, vendar je glede na morebitni pomembni učinek posojil, ki presegajo prag, določen v delu B, za ta posojila ustrezno uporabiti postopek pregleda.

DEL B – NAČELA

1.   Cilj pomoči

| (a) | Makrofinančna pomoč bi morala biti izreden finančni instrument za nevezano in nenamensko pomoč za plačilno bilanco upravičenim tretjim državam in ozemljem. Namenjena bi morala biti ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja na področju zunanjega financiranja v državah upravičenkah in na ozemljih s težavami na tem področju. Podpirati bi morala izvajanje političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, odpraviti plačilnobilančne težave ter okrepiti izvajanje ustreznih sporazumov z Unijo in njenih programov. |
| --- | --- |

(a)

Makrofinančna pomoč bi morala biti izreden finančni instrument za nevezano in nenamensko pomoč za plačilno bilanco upravičenim tretjim državam in ozemljem. Namenjena bi morala biti ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja na področju zunanjega financiranja v državah upravičenkah in na ozemljih s težavami na tem področju. Podpirati bi morala izvajanje političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, odpraviti plačilnobilančne težave ter okrepiti izvajanje ustreznih sporazumov z Unijo in njenih programov.

| (b) | Makrofinančna pomoč bi morala biti pogojena s tem, da Komisija skupaj z multilateralnimi finančnimi institucijami ugotovi, da znatna in preostala vrzel v zunanjem financiranju presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge multilateralne institucije, čeprav ustrezna država ali ozemlje izvaja programe za gospodarsko stabilizacijo in odločne reforme. |
| --- | --- |

(b)

Makrofinančna pomoč bi morala biti pogojena s tem, da Komisija skupaj z multilateralnimi finančnimi institucijami ugotovi, da znatna in preostala vrzel v zunanjem financiranju presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge multilateralne institucije, čeprav ustrezna država ali ozemlje izvaja programe za gospodarsko stabilizacijo in odločne reforme.

| (c) | Makrofinančna pomoč bi morala biti kratkotrajna in bi se morala prekiniti, takoj ko postane stanje na področju zunanjega financiranja ponovno vzdržno. |
| --- | --- |

(c)

Makrofinančna pomoč bi morala biti kratkotrajna in bi se morala prekiniti, takoj ko postane stanje na področju zunanjega financiranja ponovno vzdržno.

2.   Upravičene države in ozemlja

Tretje države in ozemlja, upravičena do prejemanja makrofinančne pomoči, bi morale biti:

| — | države kandidatke in potencialne države kandidatke, |
| --- | --- |

—

države kandidatke in potencialne države kandidatke,

| — | države in ozemlja, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

države in ozemlja, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike,

| — | v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah tudi druge tretje države, ki imajo pomembno vlogo za regionalno stabilnost, so za Unijo strateško pomembne ter so politično, gospodarsko in zemljepisno blizu Uniji. |
| --- | --- |

—

v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah tudi druge tretje države, ki imajo pomembno vlogo za regionalno stabilnost, so za Unijo strateško pomembne ter so politično, gospodarsko in zemljepisno blizu Uniji.

3.   Oblika pomoči

| (a) | Makrofinančna pomoč bi se morala načeloma zagotavljati v obliki posojila. V izjemnih primerih se lahko pomoč zagotovi v obliki subvencije ali kombinacije posojila in subvencije. Komisija bi morala pri ugotavljanju, kolikšen delež elementa subvencije je primeren, v predlogu upoštevati raven gospodarskega razvoja upravičenke, ki se določi glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, pa tudi njeno zmožnost odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga, pri čemer pa bi morala zagotoviti spoštovanje načela o pravični razporeditvi bremena med Unijo in drugimi donatorji. Pri tem bi morala Komisija upoštevati tudi, v kolikšnem obsegu mednarodne finančne institucije in drugi donatorji zadevni državi priznavajo ugodnejše pogoje. |
| --- | --- |

(a)

Makrofinančna pomoč bi se morala načeloma zagotavljati v obliki posojila. V izjemnih primerih se lahko pomoč zagotovi v obliki subvencije ali kombinacije posojila in subvencije. Komisija bi morala pri ugotavljanju, kolikšen delež elementa subvencije je primeren, v predlogu upoštevati raven gospodarskega razvoja upravičenke, ki se določi glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, pa tudi njeno zmožnost odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga, pri čemer pa bi morala zagotoviti spoštovanje načela o pravični razporeditvi bremena med Unijo in drugimi donatorji. Pri tem bi morala Komisija upoštevati tudi, v kolikšnem obsegu mednarodne finančne institucije in drugi donatorji zadevni državi priznavajo ugodnejše pogoje.

| (b) | Kadar se makrofinančna pomoč zagotovi v obliki posojila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij in jih nato posodi upravičenki. |
| --- | --- |

(b)

Kadar se makrofinančna pomoč zagotovi v obliki posojila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij in jih nato posodi upravičenki.

| (c) | Dejavnosti v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil bi se morale izvajati v eurih z istim dnem valute ter ne smejo povzročiti spremembe roka zapadlosti ali za Unijo pomeniti valutnega ali obrestnega tveganja. |
| --- | --- |

(c)

Dejavnosti v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil bi se morale izvajati v eurih z istim dnem valute ter ne smejo povzročiti spremembe roka zapadlosti ali za Unijo pomeniti valutnega ali obrestnega tveganja.

| (d) | Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem ali dajanjem posojil, bi morala kriti upravičenka. |
| --- | --- |

(d)

Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem ali dajanjem posojil, bi morala kriti upravičenka.

| (e) | Na prošnjo upravičenke in kadar okoliščine dovoljujejo ugodnejšo obrestno mero posojil, lahko Komisija sklene refinancirati vsa prvotno najeta posojila ali del teh posojil ali prestrukturirati ustrezne finančne pogoje. Dejavnosti v zvezi z refinanciranjem in prestrukturiranjem bi se morale izvesti v skladu s pogoji iz točke 3(d) in ne bi smele povzročiti podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali zvišanja zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(e)

Na prošnjo upravičenke in kadar okoliščine dovoljujejo ugodnejšo obrestno mero posojil, lahko Komisija sklene refinancirati vsa prvotno najeta posojila ali del teh posojil ali prestrukturirati ustrezne finančne pogoje. Dejavnosti v zvezi z refinanciranjem in prestrukturiranjem bi se morale izvesti v skladu s pogoji iz točke 3(d) in ne bi smele povzročiti podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali zvišanja zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4.   Finančne določbe

| (a) | Zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovijo v obliki subvencij, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(a)

Zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovijo v obliki subvencij, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

| (b) | Zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovijo v obliki posojil, bi morali biti oblikovani v skladu z uredbo o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Zneski bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(b)

Zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovijo v obliki posojil, bi morali biti oblikovani v skladu z uredbo o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Zneski bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

| (c) | Letna odobrena proračunska sredstva bi moral odobriti proračunski organ v mejah večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(c)

Letna odobrena proračunska sredstva bi moral odobriti proračunski organ v mejah večletnega finančnega okvira.

5.   Znesek pomoči

| (a) | Določitev zneska pomoči bi morala temeljiti na preostalih potrebah upravičene države ali ozemlja po zunanjem financiranju ter upoštevati sposobnost, da se ta država oziroma ozemlje financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so na voljo. Navedene potrebe po financiranju bi morala določiti Komisija v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami, pri tem pa se opirati na celovito kvantitativno oceno in pregledno podporno dokumentacijo. Komisija bi morala pri tem upoštevati zlasti najnovejše napovedi MDS v zvezi s plačilno bilanco za zadevno državo ali ozemlje, ki jih pripravi Mednarodni denarni sklad, prav tako pa bi morala upoštevati pričakovane finančne prispevke večstranskih donatorjev, pa tudi obstoječa plačila v okviru drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje, ki jih je prejela ta upravičena država ali ozemlje. |
| --- | --- |

(a)

Določitev zneska pomoči bi morala temeljiti na preostalih potrebah upravičene države ali ozemlja po zunanjem financiranju ter upoštevati sposobnost, da se ta država oziroma ozemlje financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so na voljo. Navedene potrebe po financiranju bi morala določiti Komisija v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami, pri tem pa se opirati na celovito kvantitativno oceno in pregledno podporno dokumentacijo. Komisija bi morala pri tem upoštevati zlasti najnovejše napovedi MDS v zvezi s plačilno bilanco za zadevno državo ali ozemlje, ki jih pripravi Mednarodni denarni sklad, prav tako pa bi morala upoštevati pričakovane finančne prispevke večstranskih donatorjev, pa tudi obstoječa plačila v okviru drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje, ki jih je prejela ta upravičena država ali ozemlje.

| (b) | Dokumentacija Komisije bi morala vsebovati informacije o predvideni zalogi deviznih rezerv brez makrofinančne pomoči v primerjavi z ravnjo, ki velja za zadostno in se izmeri s pomočjo ustreznih kazalnikov, na primer razmerjem med rezervami in kratkoročnim zunanjim dolgom ter razmerjem med rezervami in uvozom države upravičenke. |
| --- | --- |

(b)

Dokumentacija Komisije bi morala vsebovati informacije o predvideni zalogi deviznih rezerv brez makrofinančne pomoči v primerjavi z ravnjo, ki velja za zadostno in se izmeri s pomočjo ustreznih kazalnikov, na primer razmerjem med rezervami in kratkoročnim zunanjim dolgom ter razmerjem med rezervami in uvozom države upravičenke.

| (c) | Pri določanju zneska makrofinančne pomoči bi bilo treba upoštevati tudi potrebo po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji ter dodano vrednost splošnega sodelovanja Unije. |
| --- | --- |

(c)

Pri določanju zneska makrofinančne pomoči bi bilo treba upoštevati tudi potrebo po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji ter dodano vrednost splošnega sodelovanja Unije.

| (d) | Kadar se finančne potrebe upravičenke med obdobjem izplačevanja makrofinančne pomoči glede na začetne napovedi znatno zmanjšajo, bi morala Komisija v skladu s svetovalnim postopkom, kadar je pomoč enaka ali nižja od 90 milijonov EUR, ali v skladu s postopkom pregleda, kadar je pomoč višja od 90 milijonov. EUR, zmanjšati znesek take pomoči ali zamrzniti ali prekiniti izplačevanje pomoči. |
| --- | --- |

(d)

Kadar se finančne potrebe upravičenke med obdobjem izplačevanja makrofinančne pomoči glede na začetne napovedi znatno zmanjšajo, bi morala Komisija v skladu s svetovalnim postopkom, kadar je pomoč enaka ali nižja od 90 milijonov EUR, ali v skladu s postopkom pregleda, kadar je pomoč višja od 90 milijonov. EUR, zmanjšati znesek take pomoči ali zamrzniti ali prekiniti izplačevanje pomoči.

6.   Pogojenost

| (a) | Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči bi moral biti, da država upravičenka ali ozemlje spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic. Komisija bi morala pripraviti javno dostopno oceno (1) izpolnjevanja tega predpogoja in bi ga morala spremljati skozi celoten življenjski ciklus makrofinančne pomoči. Ta točka bi se morala uporabljati v skladu s Sklepom o organizaciji in delovanju ESZD. |
| --- | --- |

(a)

Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči bi moral biti, da država upravičenka ali ozemlje spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, pravno državo in spoštovanjem človekovih pravic. Komisija bi morala pripraviti javno dostopno oceno (1) izpolnjevanja tega predpogoja in bi ga morala spremljati skozi celoten življenjski ciklus makrofinančne pomoči. Ta točka bi se morala uporabljati v skladu s Sklepom o organizaciji in delovanju ESZD.

| (b) | Makrofinančno pomoč bi bilo treba pogojevati z obstojem neprevidnostnega kreditnega dogovora med državo upravičenko ali ozemljem in MDS, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  — | -cilj dogovora je skladen z namenom makrofinančne pomoči, tj. odpraviti kratkoročne težave s plačilno bilanco; |
| --- | --- | --- |

(b)

Makrofinančno pomoč bi bilo treba pogojevati z obstojem neprevidnostnega kreditnega dogovora med državo upravičenko ali ozemljem in MDS, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

—

-cilj dogovora je skladen z namenom makrofinančne pomoči, tj. odpraviti kratkoročne težave s plačilno bilanco;

| — | izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov, ki so v skladu s ciljem makrofinančne pomoči, kakor je opredeljena v točki 1(a). |
| --- | --- |

—

izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov, ki so v skladu s ciljem makrofinančne pomoči, kakor je opredeljena v točki 1(a).

| (c) | Izplačevanje pomoči bi moralo biti pogojeno s stalnim nizom zadovoljivih rezultatov v zvezi s programom politike, ki ga podpira MDS, in z izpolnjevanjem predpogojev iz podtočke 6(a) te točke. Pogojeno bi moralo biti tudi z izvajanjem sklopa jasno določenih ukrepov gospodarske politike v določenem časovnem obdobju, ki se osredotočajo na strukturne reforme in zdrave javne finance, o katerih se dogovorita Komisija in upravičenka in ki so določeni v memorandumu o soglasju. |
| --- | --- |

(c)

Izplačevanje pomoči bi moralo biti pogojeno s stalnim nizom zadovoljivih rezultatov v zvezi s programom politike, ki ga podpira MDS, in z izpolnjevanjem predpogojev iz podtočke 6(a) te točke. Pogojeno bi moralo biti tudi z izvajanjem sklopa jasno določenih ukrepov gospodarske politike v določenem časovnem obdobju, ki se osredotočajo na strukturne reforme in zdrave javne finance, o katerih se dogovorita Komisija in upravičenka in ki so določeni v memorandumu o soglasju.

| (d) | Da bi se zaščitili finančni interesi Unije in okrepilo upravljanje upravičenk, bi moral memorandum o soglasju vključevati ukrepe, ki so namenjeni povečanju učinkovitosti, preglednosti ter odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ. |
| --- | --- |

(d)

Da bi se zaščitili finančni interesi Unije in okrepilo upravljanje upravičenk, bi moral memorandum o soglasju vključevati ukrepe, ki so namenjeni povečanju učinkovitosti, preglednosti ter odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ.

| (e) | Pri oblikovanju ukrepov politike bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvoj pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter druge prednostne naloge v okviru zunanje politike Unije. |
| --- | --- |

(e)

Pri oblikovanju ukrepov politike bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvoj pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter druge prednostne naloge v okviru zunanje politike Unije.

| (f) | Ukrepi politike bi morali biti skladni z obstoječimi sporazumi o partnerstvu, sporazumi o sodelovanju ali pridružitvenimi sporazumi, sklenjenimi med Unijo in upravičenko, ter s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja upravičenka ob podpori MDS. |
| --- | --- |

(f)

Ukrepi politike bi morali biti skladni z obstoječimi sporazumi o partnerstvu, sporazumi o sodelovanju ali pridružitvenimi sporazumi, sklenjenimi med Unijo in upravičenko, ter s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja upravičenka ob podpori MDS.

7.   Postopek

| (a) | Država ali ozemlje, ki želi prejeti makrofinančno pomoč, bi morala predložiti pisni zahtevek Komisiji. Komisija bi morala preveriti, ali so izpolnjeni pogoji iz točk 1, 2, 4 in 6, nato pa bi lahko, če je to ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog sklepa. |
| --- | --- |

(a)

Država ali ozemlje, ki želi prejeti makrofinančno pomoč, bi morala predložiti pisni zahtevek Komisiji. Komisija bi morala preveriti, ali so izpolnjeni pogoji iz točk 1, 2, 4 in 6, nato pa bi lahko, če je to ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog sklepa.

| (b) | S sklepom o dodelitvi posojila bi bilo treba določiti znesek, najdaljši povprečni rok zapadlosti in največje število obrokov makrofinančne pomoči. Če sklep vključuje subvencijo, bi bilo treba zanjo tudi določiti znesek in največje število obrokov. Sklepu o dodelitvi subvencije bi morala biti priložena obrazložitev o dodelitvi subvencije ali njenega dela. V obeh primerih bi bilo treba določiti obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči. To obdobje razpoložljivosti običajno ne bi smelo biti daljše od treh let. Komisija bi morala ob predložitvi predloga novega sklepa o dodelitvi makrofinančne pomoči posredovati tudi informacije iz točke 12(c). |
| --- | --- |

(b)

S sklepom o dodelitvi posojila bi bilo treba določiti znesek, najdaljši povprečni rok zapadlosti in največje število obrokov makrofinančne pomoči. Če sklep vključuje subvencijo, bi bilo treba zanjo tudi določiti znesek in največje število obrokov. Sklepu o dodelitvi subvencije bi morala biti priložena obrazložitev o dodelitvi subvencije ali njenega dela. V obeh primerih bi bilo treba določiti obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči. To obdobje razpoložljivosti običajno ne bi smelo biti daljše od treh let. Komisija bi morala ob predložitvi predloga novega sklepa o dodelitvi makrofinančne pomoči posredovati tudi informacije iz točke 12(c).

| (c) | Komisija bi se morala po sprejetju sklepa o dodelitvi makrofinančne pomoči v skladu s svetovalnim postopkom, kadar je pomoč enaka ali nižja od 90 milijonov EUR, ali v skladu s postopkom pregleda, kadar je pomoč višja od 90 milijonov EUR, v memorandumu o soglasju dogovoriti z upravičenko o političnih ukrepih iz točk 6(c), (d), (e) in (f). |
| --- | --- |

(c)

Komisija bi se morala po sprejetju sklepa o dodelitvi makrofinančne pomoči v skladu s svetovalnim postopkom, kadar je pomoč enaka ali nižja od 90 milijonov EUR, ali v skladu s postopkom pregleda, kadar je pomoč višja od 90 milijonov EUR, v memorandumu o soglasju dogovoriti z upravičenko o političnih ukrepih iz točk 6(c), (d), (e) in (f).

| (d) | Po sprejetju sklepa o dodelitvi makrofinančne pomoči bi se morala Komisija z upravičenko dogovoriti o podrobnih finančnih pogojih pomoči. Ti podrobni finančni pogoji bi se morali določiti v sporazumu o posojilu ali subvenciji. |
| --- | --- |

(d)

Po sprejetju sklepa o dodelitvi makrofinančne pomoči bi se morala Komisija z upravičenko dogovoriti o podrobnih finančnih pogojih pomoči. Ti podrobni finančni pogoji bi se morali določiti v sporazumu o posojilu ali subvenciji.

| (e) | Komisija bi morala obveščati Evropski parlament in Svet o razvoju dogodkov v okviru pomoči določeni državi, vključno na področju izplačil, ter tema institucijama pravočasno predložiti ustrezne dokumente. |
| --- | --- |

(e)

Komisija bi morala obveščati Evropski parlament in Svet o razvoju dogodkov v okviru pomoči določeni državi, vključno na področju izplačil, ter tema institucijama pravočasno predložiti ustrezne dokumente.

8.   Izvajanje in finančno upravljanje

| (a) | Komisija bi morala izvajati makrofinančno pomoč v skladu s finančnimi pravili Unije. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bi morala izvajati makrofinančno pomoč v skladu s finančnimi pravili Unije.

| (b) | Makrofinančno pomoč bi bilo treba izvajati v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja. |
| --- | --- |

(b)

Makrofinančno pomoč bi bilo treba izvajati v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja.

| (c) | Proračunske obveznosti bi bilo treba prevzemati na podlagi sklepov, ki jih sprejme Komisija v skladu s to točko. Kadar se makrofinančna pomoč razteza čez več proračunskih let, je mogoče proračunske obveznosti zanjo razdeliti na letne obroke. |
| --- | --- |

(c)

Proračunske obveznosti bi bilo treba prevzemati na podlagi sklepov, ki jih sprejme Komisija v skladu s to točko. Kadar se makrofinančna pomoč razteza čez več proračunskih let, je mogoče proračunske obveznosti zanjo razdeliti na letne obroke.

9.   Izplačilo pomoči

| (a) | Makrofinančno pomoč bi bilo treba izplačati centralni banki upravičenke. |
| --- | --- |

(a)

Makrofinančno pomoč bi bilo treba izplačati centralni banki upravičenke.

| (b) | Makrofinančno pomoč bi bilo treba izplačati v zaporednih obrokih, pri čemer morajo biti izpolnjeni pogoji iz točke 6(a) in pogoji iz točk 6(b) in (c). |
| --- | --- |

(b)

Makrofinančno pomoč bi bilo treba izplačati v zaporednih obrokih, pri čemer morajo biti izpolnjeni pogoji iz točke 6(a) in pogoji iz točk 6(b) in (c).

| (c) | Komisija bi morala redno preverjati, ali so pogoji iz točk 6(b) in (c) še vedno izpolnjeni. |
| --- | --- |

(c)

Komisija bi morala redno preverjati, ali so pogoji iz točk 6(b) in (c) še vedno izpolnjeni.

| (d) | Kadar predpogoj iz točke 6(a) ter pogoji iz točk 6(b) in (c) niso izpolnjeni, bi morala Komisija začasno zamrzniti ali prekiniti izplačevanje makrofinančne pomoči. V teh primerih bi morala Komisija obvestiti Evropski parlament in Svet o razlogih za zamrznitev ali prekinitev. |
| --- | --- |

(d)

Kadar predpogoj iz točke 6(a) ter pogoji iz točk 6(b) in (c) niso izpolnjeni, bi morala Komisija začasno zamrzniti ali prekiniti izplačevanje makrofinančne pomoči. V teh primerih bi morala Komisija obvestiti Evropski parlament in Svet o razlogih za zamrznitev ali prekinitev.

10.   Podporni ukrepi

Proračunska sredstva Unije je mogoče uporabiti za kritje odhodkov, potrebnih za izvajanje makrofinančne pomoči.

11.   Zaščita finančnih interesov Unije

| (a) | Vsi sporazumi v okviru sklepa za posamezno državo bi morali vsebovati določbe, ki zagotavljajo, da bi morale upravičenke redno preverjati, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožiti pravne postopke za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s sklepom za posamezno državo. |
| --- | --- |

(a)

Vsi sporazumi v okviru sklepa za posamezno državo bi morali vsebovati določbe, ki zagotavljajo, da bi morale upravičenke redno preverjati, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sprožiti pravne postopke za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s sklepom za posamezno državo.

| (b) | Vsak sporazum v okviru sklepa za posamezno državo bi moral vsebovati določbe, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti glede goljufije, korupcije in drugih nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

Vsak sporazum v okviru sklepa za posamezno državo bi moral vsebovati določbe, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije v skladu z veljavnim pravom Unije, zlasti glede goljufije, korupcije in drugih nepravilnosti.

| (c) | Memorandum o soglasju iz točke 6(c) bi moral Komisiji in Računskemu sodišču podeliti izrecno pravico do izvajanja revizij med obdobjem, ko je makrofinančna pomoč na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene. Memorandum bi moral prav tako izrecno pooblaščati Komisijo ali njene predstavnike za izvajanje pregledov na kraju samem in inšpekcij. |
| --- | --- |

(c)

Memorandum o soglasju iz točke 6(c) bi moral Komisiji in Računskemu sodišču podeliti izrecno pravico do izvajanja revizij med obdobjem, ko je makrofinančna pomoč na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene. Memorandum bi moral prav tako izrecno pooblaščati Komisijo ali njene predstavnike za izvajanje pregledov na kraju samem in inšpekcij.

| (d) | Med izvajanjem makrofinančne pomoči bi morala Komisija z operativnimi ocenami spremljati ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole upravičenke, ki so povezani s takšno pomočjo. |
| --- | --- |

(d)

Med izvajanjem makrofinančne pomoči bi morala Komisija z operativnimi ocenami spremljati ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole upravičenke, ki so povezani s takšno pomočjo.

| (e) | Vsak sporazum v okviru sklepa za posamezno državo bi moral vsebovati določbe, ki zagotavljajo, da je Unija upravičena do popolnega poplačila subvencije in/ali zgodnjega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je bila upravičenka pri upravljanju makrofinančne pomoči vpletena v primer goljufije ali korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. |
| --- | --- |

(e)

Vsak sporazum v okviru sklepa za posamezno državo bi moral vsebovati določbe, ki zagotavljajo, da je Unija upravičena do popolnega poplačila subvencije in/ali zgodnjega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je bila upravičenka pri upravljanju makrofinančne pomoči vpletena v primer goljufije ali korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.

12.   Letno poročilo

| (a) | Komisija bi morala preveriti napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči, in vsako leto do 30. junija predložiti letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bi morala preveriti napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči, in vsako leto do 30. junija predložiti letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (b) | V letnem poročilu bi bilo treba oceniti gospodarske razmere in pričakovanja upravičenk ter tudi napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz točke 6(c). |
| --- | --- |

(b)

V letnem poročilu bi bilo treba oceniti gospodarske razmere in pričakovanja upravičenk ter tudi napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz točke 6(c).

| (c) | Posredovati bi moral tudi posodobljene informacije o razpoložljivih proračunskih sredstvih v obliki posojil in subvencij, pri tem pa upoštevati predvidene dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

Posredovati bi moral tudi posodobljene informacije o razpoložljivih proračunskih sredstvih v obliki posojil in subvencij, pri tem pa upoštevati predvidene dejavnosti.

13.   Ocenjevanje

| (a) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročila o naknadnem vrednotenju, v katerih oceni rezultate in učinkovitost pred kratkim končanih ukrepov makrofinančne pomoči, ter sporočiti, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči. |
| --- | --- |

(a)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročila o naknadnem vrednotenju, v katerih oceni rezultate in učinkovitost pred kratkim končanih ukrepov makrofinančne pomoči, ter sporočiti, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

| (b) | Komisija bi morala redno in vsaj vsaka štiri leta oceniti določbe makrofinančne pomoči, pri tem pa Evropskemu parlamentu in Svetu posredovati natančen pregled te pomoči. Namen te ocene je ugotoviti, ali so cilji makrofinančne pomoči uresničeni in ali so pogoji za makrofinančno pomoč, vključno z zgornjo mejo iz točke 7(c) še zmeraj izpolnjeni, in tudi omogočiti Komisiji, da lahko poda priporočila za izboljšanje ukrepov v prihodnosti. V svoji oceni bi morala Komisija ovrednotiti tudi sodelovanje z evropskimi ali multilateralnimi finančnimi institucijami pri zagotavljanju makrofinančne pomoči. |
| --- | --- |

(b)

Komisija bi morala redno in vsaj vsaka štiri leta oceniti določbe makrofinančne pomoči, pri tem pa Evropskemu parlamentu in Svetu posredovati natančen pregled te pomoči. Namen te ocene je ugotoviti, ali so cilji makrofinančne pomoči uresničeni in ali so pogoji za makrofinančno pomoč, vključno z zgornjo mejo iz točke 7(c) še zmeraj izpolnjeni, in tudi omogočiti Komisiji, da lahko poda priporočila za izboljšanje ukrepov v prihodnosti. V svoji oceni bi morala Komisija ovrednotiti tudi sodelovanje z evropskimi ali multilateralnimi finančnimi institucijami pri zagotavljanju makrofinančne pomoči.

---

(1)  Ta ocena bo temeljila na letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, predvidenem v Strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo in akcijskem načrtu za njegovo izvajanje (Sklepi Sveta o človekovih pravicah in demokraciji z dne 25. junija 2012).

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Napadi na informacijske sisteme ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in razveljavitvi okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 075/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0517),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0293/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. junija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 295(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. junija 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 295(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0224/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom;

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 4. julija 2013 z namenom sprejetja Direktive 2013.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o napadih na informacijske sisteme in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2005/222/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2013/40/EU.)

---

| 26.2.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Predlog spremembe proračuna št. 1/2013 – odhodki v zvezi s pristopom Hrvaške k EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2013 za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki je bil dokončno sprejet dne 12. decembra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, ki je bil dokončno sprejet dne 12. decembra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljevanju: medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) in zlasti točke 29 navedenega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljevanju: medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) in zlasti točke 29 navedenega sporazuma,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, nastale zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji (COM(2013)0157),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2013 za finančno leto 2013, ki ga je Komisija sprejela dne 18. marca 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2013 za finančno leto 2013, ki ga je Komisija sprejela dne 18. marca 2013 (COM(2013)0156),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 1/2013, ki ga je Svet sprejel dne 26. junija 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 1/2013, ki ga je Svet sprejel dne 26. junija 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0246/2013),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 1/2013 vključiti v proračun za leto 2013 odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, potrebne za kritje stroškov, povezanih s pristopom Hrvaške k Uniji od 1. julija 2013; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 1/2013 vključiti v proračun za leto 2013 odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, potrebne za kritje stroškov, povezanih s pristopom Hrvaške k Uniji od 1. julija 2013;

| B. | ker je ob tem Komisija v skladu s točko 29 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 predložila predlog za prilagoditev večletnega finančnega okvira za vključitev teh sprememb; |
| --- | --- |

B.

ker je ob tem Komisija v skladu s točko 29 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 predložila predlog za prilagoditev večletnega finančnega okvira za vključitev teh sprememb;

| C. | ker predlagano povečanje obveznosti za 655,1 milijona EUR in plačil za 374 milijonov EUR odraža finančni sveženj, dogovorjen na pristopni konferenci 30. junija 2011, brez razdelka 5, saj so upravni stroški, povezani s pristopom Hrvaške, že vključeni v proračun za leto 2013; |
| --- | --- |

C.

ker predlagano povečanje obveznosti za 655,1 milijona EUR in plačil za 374 milijonov EUR odraža finančni sveženj, dogovorjen na pristopni konferenci 30. junija 2011, brez razdelka 5, saj so upravni stroški, povezani s pristopom Hrvaške, že vključeni v proračun za leto 2013;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 1/2013, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 1/2013, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o tem predlogu;

| 2. | poudarja izključno tehnično naravo te spremembe proračuna, ki je posledica soglasnega dogovora o Pogodbi v zvezi s pristopom Republike Hrvaške k Evropski uniji kot 28. države članice Unije; poudarja, da je zaradi tega ta sprememba proračuna ločena od sedanje politične medinstitucionalne razprave o tem, kako rešiti vprašanje neizvršenih plačil iz leta 2012, ter od pogajanj o predlogu spremembe proračuna št. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

poudarja izključno tehnično naravo te spremembe proračuna, ki je posledica soglasnega dogovora o Pogodbi v zvezi s pristopom Republike Hrvaške k Evropski uniji kot 28. države članice Unije; poudarja, da je zaradi tega ta sprememba proračuna ločena od sedanje politične medinstitucionalne razprave o tem, kako rešiti vprašanje neizvršenih plačil iz leta 2012, ter od pogajanj o predlogu spremembe proračuna št. 2/2013;

| 3. | opominja, da se v skladu s točko 29 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 sredstva za financiranje te spremembe proračuna zagotovijo s prilagoditvijo finančnega okvira, in sicer s spremembo zgornjih mej za leto 2013 pri obveznostih in pri plačilih; |
| --- | --- |

3.

opominja, da se v skladu s točko 29 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 sredstva za financiranje te spremembe proračuna zagotovijo s prilagoditvijo finančnega okvira, in sicer s spremembo zgornjih mej za leto 2013 pri obveznostih in pri plačilih;

| 4. | ponavlja svoje stališče, da osemtedensko obdobje za obveščanje nacionalnih parlamentov o osnutkih zakonodajnih aktov, določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, ne velja za proračunske zadeve; zato obžaluje, da je Svet kljub zelo kratkemu roku za začetek veljavnosti te spremembe proračuna čakal, da to obdobje preteče, preden je sprejel svoje stališče, s tem pa močno skrajšal čas, ki ga ima Parlament za sprejetje in ki ga določa Pogodba; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svoje stališče, da osemtedensko obdobje za obveščanje nacionalnih parlamentov o osnutkih zakonodajnih aktov, določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije, ne velja za proračunske zadeve; zato obžaluje, da je Svet kljub zelo kratkemu roku za začetek veljavnosti te spremembe proračuna čakal, da to obdobje preteče, preden je sprejel svoje stališče, s tem pa močno skrajšal čas, ki ga ima Parlament za sprejetje in ki ga določa Pogodba;

| 5. | poleg tega obžaluje, da je Svet celo po preteku osemtedenskega roka s težavo dosegel soglasje o tej reviziji, kar je povzročilo zamudo pri razpoložljivosti sredstev za Hrvaško, ki bi morala biti na voljo od 1. julija 2013; opozarja, da to ne sme postati precedens za prihodnje širitve; |
| --- | --- |

5.

poleg tega obžaluje, da je Svet celo po preteku osemtedenskega roka s težavo dosegel soglasje o tej reviziji, kar je povzročilo zamudo pri razpoložljivosti sredstev za Hrvaško, ki bi morala biti na voljo od 1. julija 2013; opozarja, da to ne sme postati precedens za prihodnje širitve;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da se je Svet na koncu vendarle strinjal z revizijo brez izravnave zgornjih meja za plačila za leto 2013 za potrebnih 374 milijonov EUR; meni, da je glede na ta omejeni znesek in trenutno pomanjkanje sredstev za plačila v proračunu za leto 2013 to primeren način za izpolnitev zavez, ki so jih države članice sprejele, ko so podpisale pristopno pogodbo, in za spoštovanje določb točke 29 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da se je Svet na koncu vendarle strinjal z revizijo brez izravnave zgornjih meja za plačila za leto 2013 za potrebnih 374 milijonov EUR; meni, da je glede na ta omejeni znesek in trenutno pomanjkanje sredstev za plačila v proračunu za leto 2013 to primeren način za izpolnitev zavez, ki so jih države članice sprejele, ko so podpisale pristopno pogodbo, in za spoštovanje določb točke 29 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 7. | kljub temu obžaluje odločitev Sveta, da pri reviziji obveznosti ne bo upošteval dejstva, da ima sprejetje predloga Komisije v obstoječi obliki političen pomen, in je namesto tega izbral izravnavo potrebnih proračunskih sredstev; meni, da je navedena odločitev v nasprotju z duhom soglasnega sklepa, sprejetega pri podpisu pristopne pogodbe, pa tudi z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006; poudarja, da ta odločitev Hrvaški in tudi drugim državam kandidatkam pošilja napačen politični signal; poudarja, da se navedena odločitev sprejme zgolj zato, ker se nanaša na zadnjih šest mesecev sedanjega večletnega finančnega okvira (2007–2013); poudarja, da to ne bi smelo pomeniti precedensa za prihodnje širitve, do katerih bi lahko prišlo v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira (2014–2020); |
| --- | --- |

7.

kljub temu obžaluje odločitev Sveta, da pri reviziji obveznosti ne bo upošteval dejstva, da ima sprejetje predloga Komisije v obstoječi obliki političen pomen, in je namesto tega izbral izravnavo potrebnih proračunskih sredstev; meni, da je navedena odločitev v nasprotju z duhom soglasnega sklepa, sprejetega pri podpisu pristopne pogodbe, pa tudi z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006; poudarja, da ta odločitev Hrvaški in tudi drugim državam kandidatkam pošilja napačen politični signal; poudarja, da se navedena odločitev sprejme zgolj zato, ker se nanaša na zadnjih šest mesecev sedanjega večletnega finančnega okvira (2007–2013); poudarja, da to ne bi smelo pomeniti precedensa za prihodnje širitve, do katerih bi lahko prišlo v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira (2014–2020);

| 8. | obžaluje dejstvo, da je bil razdelek 5 opredeljen kot glavni vir za izravnavo obveznosti, saj bi lahko zaradi tega zmanjkalo sredstev za izpodbijano prilagoditev plač, če bo sodba Sodišča razglašena še v letu 2013; |
| --- | --- |

8.

obžaluje dejstvo, da je bil razdelek 5 opredeljen kot glavni vir za izravnavo obveznosti, saj bi lahko zaradi tega zmanjkalo sredstev za izpodbijano prilagoditev plač, če bo sodba Sodišča razglašena še v letu 2013;

| 9. | ob upoštevanju političnega pomena in pravne nujnosti, da se Hrvaški zagotovi potrebno financiranje, se je kljub temu odločil brez sprememb sprejeti stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2013; |
| --- | --- |

9.

ob upoštevanju političnega pomena in pravne nujnosti, da se Hrvaški zagotovi potrebno financiranje, se je kljub temu odločil brez sprememb sprejeti stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 1/2013;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2013 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2013 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 66, 8.3.2013.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---