# Den Europæiske Unions C 93/9. m

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 93 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 59. årgang9. marts 2016 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 93

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

59. årgang9. marts 2016

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 9. til 12. september 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 357 E af 6.12.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2013-2014Mødeperioden fra den 9. til 12. september 2013
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 357 E af 6.12.2013 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 357 E af 6.12.2013 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 10. september 2013 |
| 2016/C 93/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om fremme af en europæisk strategi for transportteknologi til støtte for fremtidig bæredygtig mobilitet i Europa (2012/2298(INI)) | 2 |
| 2016/C 93/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (2013/2005(INI)) | 8 |
| 2016/C 93/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om gennemførelsen og indvirkningen af foranstaltningerne til forbedring af energieffektiviteten under samhørighedspolitikken (2013/2038(INI)) | 21 |
| 2016/C 93/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om en fiskeristrategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (2012/2261(INI)) | 31 |
| 2016/C 93/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om Mod en mere effektiv og omkostningseffektiv tolkning i Europa-Parlamentet (2011/2287(INI)) | 37 |
| 2016/C 93/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om onlinespil i det indre marked (2012/2322(INI)) | 42 |
| | Onsdag den 11. september 2013 |
| 2016/C 93/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (2013/2007(INI)) | 52 |
| 2016/C 93/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 med henstillinger til Kommissionen om Parlamentets rettigheder i forbindelse med proceduren for udnævnelse af fremtidige administrerende direktører for Det Europæiske Miljøagentur — ændring af artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (2013/2089(INL)) | 58 |
| 2016/C 93/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om gennemførelse af EU-strategien for unge 2010-2012 (2013/2073(INI)) | 61 |
| 2016/C 93/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed: mulige udveje (2013/2045(INI)) | 70 |
| 2016/C 93/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om det indre marked for tjenesteydelser: status og næste skridt (2012/2144(INI)) | 84 |
| 2016/C 93/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 med dets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia (2013/2052(INI)) | 89 |
| | Torsdag den 12. september 2013 |
| 2016/C 93/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om fremme af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som kilder til økonomisk vækst og beskæftigelse (2012/2302(INI)) | 95 |
| 2016/C 93/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om mikrokraftvarmeproduktion — elektricitets- og varmeproduktion i lille målestok (2012/2930(RSP)) | 105 |
| 2016/C 93/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (2013/2678(RSP)) | 110 |
| 2016/C 93/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 EU's strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace (2013/2606(RSP)) | 112 |
| 2016/C 93/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den digitale dagsorden for vækst, mobilitet og beskæftigelse — tid til at skifte til et højere gear (2013/2593(RSP)) | 120 |
| 2016/C 93/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Syrien (2013/2819(RSP)) | 125 |
| 2016/C 93/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Egypten (2013/2820(RSP)) | 127 |
| 2016/C 93/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2012/2318(INI)) | 131 |
| 2016/C 93/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (2012/2319(INI)) | 144 |
| 2016/C 93/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om det pres, som Rusland udøver på landene i det østlige partnerskab (i forbindelse med det kommende topmøde i det østlige partnerskab i Vilnius) (2013/2826(RSP)) | 152 |
| 2016/C 93/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den anden årsrapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (2013/2636(RSP)) | 154 |
| 2016/C 93/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2013/2685(RSP)) | 159 |
| 2016/C 93/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (2012/2292(INI)) | 161 |
| 2016/C 93/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen for uledsagede mindreårige i EU (2012/2263(INI)) | 165 |
| 2016/C 93/27 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo (2013/2822(RSP)) | 173 |
| 2016/C 93/28 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om Den Centralafrikanske Republik (2013/2823(RSP)) | 178 |
| 2016/C 93/29 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om menneskerettighedssituationen i Bahrain (2013/2830(RSP)) | 182 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag den 12. september 2013 |
| 2016/C 93/30 | Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 12. september 2013 om EU's politik over for Hviderusland (2013/2036(INI)) | 186 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 10. september 2013

2016/C 93/01

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om fremme af en europæisk strategi for transportteknologi til støtte for fremtidig bæredygtig mobilitet i Europa (2012/2298(INI))

2

2016/C 93/02

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (2013/2005(INI))

8

2016/C 93/03

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om gennemførelsen og indvirkningen af foranstaltningerne til forbedring af energieffektiviteten under samhørighedspolitikken (2013/2038(INI))

21

2016/C 93/04

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om en fiskeristrategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (2012/2261(INI))

31

2016/C 93/05

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om Mod en mere effektiv og omkostningseffektiv tolkning i Europa-Parlamentet (2011/2287(INI))

37

2016/C 93/06

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om onlinespil i det indre marked (2012/2322(INI))

42

Onsdag den 11. september 2013

2016/C 93/07

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (2013/2007(INI))

52

2016/C 93/08

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 med henstillinger til Kommissionen om Parlamentets rettigheder i forbindelse med proceduren for udnævnelse af fremtidige administrerende direktører for Det Europæiske Miljøagentur — ændring af artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (2013/2089(INL))

58

2016/C 93/09

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om gennemførelse af EU-strategien for unge 2010-2012 (2013/2073(INI))

61

2016/C 93/10

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed: mulige udveje (2013/2045(INI))

70

2016/C 93/11

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om det indre marked for tjenesteydelser: status og næste skridt (2012/2144(INI))

84

2016/C 93/12

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 med dets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia (2013/2052(INI))

89

Torsdag den 12. september 2013

2016/C 93/13

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om fremme af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som kilder til økonomisk vækst og beskæftigelse (2012/2302(INI))

95

2016/C 93/14

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om mikrokraftvarmeproduktion — elektricitets- og varmeproduktion i lille målestok (2012/2930(RSP))

105

2016/C 93/15

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (2013/2678(RSP))

110

2016/C 93/16

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 EU's strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace (2013/2606(RSP))

112

2016/C 93/17

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den digitale dagsorden for vækst, mobilitet og beskæftigelse — tid til at skifte til et højere gear (2013/2593(RSP))

120

2016/C 93/18

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Syrien (2013/2819(RSP))

125

2016/C 93/19

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Egypten (2013/2820(RSP))

127

2016/C 93/20

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2012/2318(INI))

131

2016/C 93/21

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (2012/2319(INI))

144

2016/C 93/22

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om det pres, som Rusland udøver på landene i det østlige partnerskab (i forbindelse med det kommende topmøde i det østlige partnerskab i Vilnius) (2013/2826(RSP))

152

2016/C 93/23

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den anden årsrapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (2013/2636(RSP))

154

2016/C 93/24

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2013/2685(RSP))

159

2016/C 93/25

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (2012/2292(INI))

161

2016/C 93/26

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen for uledsagede mindreårige i EU (2012/2263(INI))

165

2016/C 93/27

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo (2013/2822(RSP))

173

2016/C 93/28

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om Den Centralafrikanske Republik (2013/2823(RSP))

178

2016/C 93/29

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om menneskerettighedssituationen i Bahrain (2013/2830(RSP))

182

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 12. september 2013

2016/C 93/30

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 12. september 2013 om EU's politik over for Hviderusland (2013/2036(INI))

186

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 10. september 2013 |
| 2016/C 93/31 | P7_TA(2013)0336Ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (COM(2012)0432 — C7-0211/2012 — 2012/0208(COD))P7_TC1-COD(2012)0208Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer | 196 |
| 2016/C 93/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Rådets forordning om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber (COM(2011)0127 — C7-0094/2011 — 2011/0060(CNS)) | 202 |
| 2016/C 93/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Rådets forordning om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller (COM(2011)0126 — C7-0093/2011 — 2011/0059(CNS)) | 251 |
| 2016/C 93/34 | P7_TA(2013)0340Ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse (COM(2011)0326 — C7-0157/2011 — 2011/0154(COD))P7_TC1-COD(2011)0154Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning direktiv 2013/.../EU om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og i sager angående europæiske arrestordrer og om ret til at få en tredjemand underrettet ved frihedsberøvelse og til at kommunikere med tredjemand og med konsulære myndigheder under frihedsberøvelsen | 294 |
| 2016/C 93/35 | Europa-Parlamentets ændringer af 10. september 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse (COM(2011)0142 — C7-0085/2011 — 2011/0062(COD)) (
  1
  ) | 295 |
| 2016/C 93/36 | P7_TA(2013)0342Insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (COM(2011)0651 — C7-0360/2011 — 2011/0295(COD))P7_TC1-COD(2011)0295Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissions direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF | 360 |
| 2016/C 93/37 | P7_TA(2013)0343Ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger (COM(2012)0591 — C7-0332/2012 — 2012/0285(COD))P7_TC1-COD(2012)0285Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger | 361 |
| 2016/C 93/38 | Europa-Parlamentets afgørelse af 10. september 2013 om indstilling af Luigi Berlinguer til medlem af det udvalg, der er omhandlet i artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2013/2161(INS)) | 364 |
| | Onsdag den 11. september 2013 |
| 2016/C 93/39 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11693/2013 — C7-0245/2013 — 2013/2056(BUD)) | 365 |
| 2016/C 93/40 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11694/2013 — C7-0246/2013 — 2013/2070(BUD)) | 367 |
| 2016/C 93/41 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2013)0259 — C7-0116/2013 — 2013/2085(BUD)) | 368 |
| 2016/C 93/42 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11697/2013 — C7-0248/2013 — 2013/2086(BUD)) | 369 |
| 2016/C 93/43 | P7_TA(2013)0357Direktiv om kvaliteten af benzin og dieselolie og af direktiv om vedvarende energi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (COM(2012)0595 — C7-0337/2012 — 2012/0288(COD))P7_TC1-COD(2012)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (
  1
  ) | 371 |
| 2016/C 93/44 | P7_TA(2013)0358Foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål (COM(2012)0413 — C7-0202/2012 — 2012/0201(COD))P7_TC1-COD(2012)0201Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål | 395 |
| 2016/C 93/45 | P7_TA(2013)0359EU-toldkodeksen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EU-toldkodeksen (omarbejdning) (COM(2012)0064 — C7-0045/2012 — 2012/0027(COD))P7_TC1-COD(2012)0027Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om EU-toldkodeksen | 401 |
| 2016/C 93/46 | P7_TA(2013)0360Landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (COM(2011)0855 — C7-0468/2011 — 2011/0416(COD))P7_TC1-COD(2011)0416Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab | 402 |
| 2016/C 93/47 | P7_TA(2013)0361Ændring af direktiver om fødevaresikkerhed hvad angår Kommissionens beføjelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 1999/4/EF, 2000/36/EF, 2001/111/EF, 2001/113/EF og 2001/114/EF, hvad angår Kommissionens beføjelser (COM(2012)0150) — C7-0089/2012 — 2012/0075(COD))P7_TC1-COD(2012)0075Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/4/EF og 2000/36/EF og Rådets direktiv 2001/111/EF, 2001/113/EF og 2001/114/EF, hvad angår de beføjelser, der skal tillægges Kommissionen | 403 |
| 2016/C 93/48 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union (05674/2013 — C7-0110/2013 — 2012/0271(NLE)) | 404 |
| 2016/C 93/49 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (14546/2012 — C7-0109/2013 — 2012/0268(NLE)) | 405 |
| 2016/C 93/50 | Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen, Sektion IV — Den Europæiske Unions Domstol (11696/2013 — C7-0247/2013 — 2013/2084(BUD)) | 406 |
| | Torsdag den 12. september 2013 |
| 2016/C 93/51 | Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012 (2013/2051(INI)) | 408 |
| 2016/C 93/52 | P7_TA(2013)0370Tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (COM(2011)0290 — C7-0135/2011 — 2011/0138(COD))P7_TC1-COD(2011)0138Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav | 414 |
| 2016/C 93/53 | P7_TA(2013)0371Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og tilsyn med kreditinstitutter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår samspillet med Rådets forordning (EU) nr. .../... om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (COM(2012)0512 — C7-0289/2012 — 2012/0244(COD))P7_TC1-COD(2012)0244Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 | 415 |
| 2016/C 93/54 | P7_TA(2013)0372Overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Rådets forordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (COM(2012)0511 — C7-0314/2012 — 2012/0242(CNS))P7_TC1-CNS(2012)0242Europa-Parlamentets holdning fastlagt den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter | 417 |
| 2016/C 93/55 | Europa-Parlamentets ændringer af 12. september 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, i Unionen (COM(2012)0576 — C7-0322/2012 — 2012/0278(COD)) | 419 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 10. september 2013

2016/C 93/31

P7_TA(2013)0336Ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (COM(2012)0432 — C7-0211/2012 — 2012/0208(COD))P7_TC1-COD(2012)0208Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer

196

2016/C 93/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Rådets forordning om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber (COM(2011)0127 — C7-0094/2011 — 2011/0060(CNS))

202

2016/C 93/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Rådets forordning om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller (COM(2011)0126 — C7-0093/2011 — 2011/0059(CNS))

251

2016/C 93/34

P7_TA(2013)0340Ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse (COM(2011)0326 — C7-0157/2011 — 2011/0154(COD))P7_TC1-COD(2011)0154Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning direktiv 2013/.../EU om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og i sager angående europæiske arrestordrer og om ret til at få en tredjemand underrettet ved frihedsberøvelse og til at kommunikere med tredjemand og med konsulære myndigheder under frihedsberøvelsen

sager angående europæiske arrestordrer og om ret til at få en tredjemand underrettet ved frihedsberøvelse og til at kommunikere med tredjemand og med konsulære myndigheder under frihedsberøvelsen

294

2016/C 93/35

Europa-Parlamentets ændringer af 10. september 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse (COM(2011)0142 — C7-0085/2011 — 2011/0062(COD)) (
  1
  )

1

295

2016/C 93/36

P7_TA(2013)0342Insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (COM(2011)0651 — C7-0360/2011 — 2011/0295(COD))P7_TC1-COD(2011)0295Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissions direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF

360

2016/C 93/37

P7_TA(2013)0343Ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger (COM(2012)0591 — C7-0332/2012 — 2012/0285(COD))P7_TC1-COD(2012)0285Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger

361

2016/C 93/38

Europa-Parlamentets afgørelse af 10. september 2013 om indstilling af Luigi Berlinguer til medlem af det udvalg, der er omhandlet i artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2013/2161(INS))

364

Onsdag den 11. september 2013

2016/C 93/39

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11693/2013 — C7-0245/2013 — 2013/2056(BUD))

365

2016/C 93/40

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11694/2013 — C7-0246/2013 — 2013/2070(BUD))

367

2016/C 93/41

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2013)0259 — C7-0116/2013 — 2013/2085(BUD))

368

2016/C 93/42

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11697/2013 — C7-0248/2013 — 2013/2086(BUD))

369

2016/C 93/43

P7_TA(2013)0357Direktiv om kvaliteten af benzin og dieselolie og af direktiv om vedvarende energi ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (COM(2012)0595 — C7-0337/2012 — 2012/0288(COD))P7_TC1-COD(2012)0288Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (
  1
  )

1

371

2016/C 93/44

P7_TA(2013)0358Foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål (COM(2012)0413 — C7-0202/2012 — 2012/0201(COD))P7_TC1-COD(2012)0201Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål

395

2016/C 93/45

P7_TA(2013)0359EU-toldkodeksen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EU-toldkodeksen (omarbejdning) (COM(2012)0064 — C7-0045/2012 — 2012/0027(COD))P7_TC1-COD(2012)0027Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om EU-toldkodeksen

401

2016/C 93/46

P7_TA(2013)0360Landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (COM(2011)0855 — C7-0468/2011 — 2011/0416(COD))P7_TC1-COD(2011)0416Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab

402

2016/C 93/47

P7_TA(2013)0361Ændring af direktiver om fødevaresikkerhed hvad angår Kommissionens beføjelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 1999/4/EF, 2000/36/EF, 2001/111/EF, 2001/113/EF og 2001/114/EF, hvad angår Kommissionens beføjelser (COM(2012)0150) — C7-0089/2012 — 2012/0075(COD))P7_TC1-COD(2012)0075Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/4/EF og 2000/36/EF og Rådets direktiv 2001/111/EF, 2001/113/EF og 2001/114/EF, hvad angår de beføjelser, der skal tillægges Kommissionen

403

2016/C 93/48

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union (05674/2013 — C7-0110/2013 — 2012/0271(NLE))

404

2016/C 93/49

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (14546/2012 — C7-0109/2013 — 2012/0268(NLE))

405

2016/C 93/50

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen, Sektion IV — Den Europæiske Unions Domstol (11696/2013 — C7-0247/2013 — 2013/2084(BUD))

406

Torsdag den 12. september 2013

2016/C 93/51

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012 (2013/2051(INI))

408

2016/C 93/52

P7_TA(2013)0370Tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (COM(2011)0290 — C7-0135/2011 — 2011/0138(COD))P7_TC1-COD(2011)0138Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav

414

2016/C 93/53

P7_TA(2013)0371Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og tilsyn med kreditinstitutter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår samspillet med Rådets forordning (EU) nr. .../... om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (COM(2012)0512 — C7-0289/2012 — 2012/0244(COD))P7_TC1-COD(2012)0244Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013

415

2016/C 93/54

P7_TA(2013)0372Overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Rådets forordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (COM(2012)0511 — C7-0314/2012 — 2012/0242(CNS))P7_TC1-CNS(2012)0242Europa-Parlamentets holdning fastlagt den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter

417

2016/C 93/55

Europa-Parlamentets ændringer af 12. september 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, i Unionen (COM(2012)0576 — C7-0322/2012 — 2012/0278(COD))

419

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

9.3.2016

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2013-2014

Mødeperioden fra den 9. til 12. september 2013

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 357 E af 6.12.2013.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 10. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/2

---

P7_TA(2013)0339

Fremme af en europæisk strategi for transportteknologi til støtte for fremtidig bæredygtig mobilitet i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om fremme af en europæisk strategi for transportteknologi til støtte for fremtidig bæredygtig mobilitet i Europa (2012/2298(INI))

(2016/C 093/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Forskning og innovation til støtte for fremtidig mobilitet i Europa — En europæisk strategi for transportteknologi« (COM(2012)0501), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Forskning og innovation til støtte for fremtidig mobilitet i Europa — En europæisk strategi for transportteknologi« (COM(2012)0501),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation« (COM(2011)0808), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation« (COM(2011)0808),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog fra 2011 om »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog fra 2011 om »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september om europæisk trafiksikkerhed 2011-2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september om europæisk trafiksikkerhed 2011-2020 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0241/2013),

| A. | der henviser til, at Kommissionen har påvist manglerne i Europas transportinnovationssystem; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen har påvist manglerne i Europas transportinnovationssystem;

| B. | der henviser til, at investeringer i forskning og innovation i transportsektoren samtidig er en investering i økonomien generelt og i jobskabelsen, hvorfor de har en tredobbelt virkning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at investeringer i forskning og innovation i transportsektoren samtidig er en investering i økonomien generelt og i jobskabelsen, hvorfor de har en tredobbelt virkning;

| C. | der henviser til, at innovation er afgørende for at skabe et mere intelligent og sikkert transportsystem for borgerne, for at løse miljøproblemer, som transportsektoren står overfor, og for at opnå en lavemissionsøkonomi; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at innovation er afgørende for at skabe et mere intelligent og sikkert transportsystem for borgerne, for at løse miljøproblemer, som transportsektoren står overfor, og for at opnå en lavemissionsøkonomi;

| D. | der henviser til, at Europa 2020-strategiens klimaændrings- og energimål er tæt knyttet til innovation på transportområdet: 20 % mindre udledning af CO2 i forhold til 1990, 20 % af energien fra vedvarende energi og en stigning på 20 % i energieffektiviteten samt målet på 50 % færre trafikdræbte i forhold til 2001; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa 2020-strategiens klimaændrings- og energimål er tæt knyttet til innovation på transportområdet: 20 % mindre udledning af CO2 i forhold til 1990, 20 % af energien fra vedvarende energi og en stigning på 20 % i energieffektiviteten samt målet på 50 % færre trafikdræbte i forhold til 2001;

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt med en grundlæggende ændring i brugernes holdninger og i de krav, som de stiller, hvis et stort antal virksomheder og tjenesteydere skal overtales til at ændre deres synsmåder og udnytte de innovationsmuligheder, som udspringer af kreativ konvergens og tankeeksperimenter uden for bekvemmelighedszonen, der er beskrevet i punkt 5.3 i Kommissionens meddelelse (COM(2012)0501); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt med en grundlæggende ændring i brugernes holdninger og i de krav, som de stiller, hvis et stort antal virksomheder og tjenesteydere skal overtales til at ændre deres synsmåder og udnytte de innovationsmuligheder, som udspringer af kreativ konvergens og tankeeksperimenter uden for bekvemmelighedszonen, der er beskrevet i punkt 5.3 i Kommissionens meddelelse (COM(2012)0501);

| F. | der med tilfredshed henviser til initiativerne i hvidbogen om transport, især dem, der er nævnt i afdeling 3.2 (med titlen »Innovation for fremtiden — teknologi og adfærd«), sammen med initiativ 7 (»Multimodal godstransport: e-fragt«): og 22 ("Problemfri dør-til-dør-mobilitet); |
| --- | --- |

F.

der med tilfredshed henviser til initiativerne i hvidbogen om transport, især dem, der er nævnt i afdeling 3.2 (med titlen »Innovation for fremtiden — teknologi og adfærd«), sammen med initiativ 7 (»Multimodal godstransport: e-fragt«): og 22 ("Problemfri dør-til-dør-mobilitet);

| G. | der henviser til, at EU-strategien skal sikre ligevægt mellem indsatsen for at begrænse transportens miljøfodaftryk og indsatsen for at sikre den fri bevægelighed i Den Europæiske Union for at skabe et fælles europæisk transportområde, der er intermodalt, forbundet, integreret og ressourceeffektivt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-strategien skal sikre ligevægt mellem indsatsen for at begrænse transportens miljøfodaftryk og indsatsen for at sikre den fri bevægelighed i Den Europæiske Union for at skabe et fælles europæisk transportområde, der er intermodalt, forbundet, integreret og ressourceeffektivt;

| H. | der henviser til, at der i 2012 stadig blev dræbt over 31 000 mennesker i 2012 i trafikken i Den Europæiske Union og at over 1 500 000 blev kvæstet, i mange tilfælde alvorligt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i 2012 stadig blev dræbt over 31 000 mennesker i 2012 i trafikken i Den Europæiske Union og at over 1 500 000 blev kvæstet, i mange tilfælde alvorligt;

| I. | der henviser til, at der allerede findes teknologier, der bidrager til opnåelse af målene i det »europæiske trafiksikkerhedsområde«, men at disse endnu ikke er indført på markedet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der allerede findes teknologier, der bidrager til opnåelse af målene i det »europæiske trafiksikkerhedsområde«, men at disse endnu ikke er indført på markedet;

Generelle principper

| 1. | understreger, at en europæisk strategi for transportteknologi til underbygning af den fremtidige bæredygtige mobilitet i Europa i første række bør forbedre kvaliteten af den ydede service og komforten for passagerer og virksomheder og tilskynde til brugen af bæredygtig mobilitet, og at dette bør baseres på Unionens mål og lovgivning om nedsættelse af energiforbruget, trafikstøjen, luftforureningen, råstofforbruget og udledningen af CO2 frem til henholdsvis 2020, 2030 og 2050 samt forbedre sundhed og livskvalitet, øge tjenesteydelsernes kvalitet, i stadig højere grad opfylde brugernes individuelle behov og øge trygheden og sikkerheden; |
| --- | --- |

1.

understreger, at en europæisk strategi for transportteknologi til underbygning af den fremtidige bæredygtige mobilitet i Europa i første række bør forbedre kvaliteten af den ydede service og komforten for passagerer og virksomheder og tilskynde til brugen af bæredygtig mobilitet, og at dette bør baseres på Unionens mål og lovgivning om nedsættelse af energiforbruget, trafikstøjen, luftforureningen, råstofforbruget og udledningen af CO2 frem til henholdsvis 2020, 2030 og 2050 samt forbedre sundhed og livskvalitet, øge tjenesteydelsernes kvalitet, i stadig højere grad opfylde brugernes individuelle behov og øge trygheden og sikkerheden;

| 2. | opfordrer Kommissionen og Rådet til på baggrund af betydningen af forskning og innovation for hele den europæiske økonomi at erkende betydningen af Horisont 2020-initiativet og afsætte de nødvendige bevillinger; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og Rådet til på baggrund af betydningen af forskning og innovation for hele den europæiske økonomi at erkende betydningen af Horisont 2020-initiativet og afsætte de nødvendige bevillinger;

| 3. | støtter Kommissionens mål om bedre samordning mellem transportforskning og -innovation (FoI) og europæiske transportpolitiske mål og planer på de enkelte områder, men mener, at den foreslåede tilgang i Kommissionens meddelelse bør justeres i forhold til de prioriteringer, der er defineret i det følgende; |
| --- | --- |

3.

støtter Kommissionens mål om bedre samordning mellem transportforskning og -innovation (FoI) og europæiske transportpolitiske mål og planer på de enkelte områder, men mener, at den foreslåede tilgang i Kommissionens meddelelse bør justeres i forhold til de prioriteringer, der er defineret i det følgende;

| 4. | mener, at en europæisk strategi for transportteknologi bør omfatte alle EU-regioner for at skabe en reel bevægelighed for personer og varer og dermed skabe et ægte indre marked; |
| --- | --- |

4.

mener, at en europæisk strategi for transportteknologi bør omfatte alle EU-regioner for at skabe en reel bevægelighed for personer og varer og dermed skabe et ægte indre marked;

| 5. | mener, at en mere effektiv, sammenhængende og målrettet anvendelse af FoI i forbindelse med fastsættelsen og gennemførelsen af transportpolitikken er af afgørende betydning for at kunne reagere på nye realiteter, bryde ud af vanetænkning og fokusere på banebrydende ideer for derigennem at tilbyde brugerne innovative transportløsninger, der modsvarer behovene og opfylder kravene om disponibilitet, rentabilitet, troværdighed, kvalitet og kontinuitet; |
| --- | --- |

5.

mener, at en mere effektiv, sammenhængende og målrettet anvendelse af FoI i forbindelse med fastsættelsen og gennemførelsen af transportpolitikken er af afgørende betydning for at kunne reagere på nye realiteter, bryde ud af vanetænkning og fokusere på banebrydende ideer for derigennem at tilbyde brugerne innovative transportløsninger, der modsvarer behovene og opfylder kravene om disponibilitet, rentabilitet, troværdighed, kvalitet og kontinuitet;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at skabe en ramme, der fremmer forskning og innovation, ved at udvikle fair, effektive og innovative prissystemer for al for mobilitet og alle former for transport, navnlig gennem internalisering af eksterne omkostninger og ved at tage hensyn til principperne om, at »forureneren betaler« og »brugeren betaler«; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at skabe en ramme, der fremmer forskning og innovation, ved at udvikle fair, effektive og innovative prissystemer for al for mobilitet og alle former for transport, navnlig gennem internalisering af eksterne omkostninger og ved at tage hensyn til principperne om, at »forureneren betaler« og »brugeren betaler«;

| 7. | understreger nytten af det overvågnings- og informationssystem for forskning og innovation på transportområdet (Trimis), som Kommissionen har foreslået, og går ind for, at man i dette system inkorporerer brugernes perspektiv som et ideelt instrument til at finde frem til de hindringer, som vanetænkningen stiller i vejen for innovationen, til at identificere muligheder og tilskynde til udvikling af nye servicetilbud, som kan sætte gang i og fremme ændringer i samfundets indstilling til bæredygtig transport; |
| --- | --- |

7.

understreger nytten af det overvågnings- og informationssystem for forskning og innovation på transportområdet (Trimis), som Kommissionen har foreslået, og går ind for, at man i dette system inkorporerer brugernes perspektiv som et ideelt instrument til at finde frem til de hindringer, som vanetænkningen stiller i vejen for innovationen, til at identificere muligheder og tilskynde til udvikling af nye servicetilbud, som kan sætte gang i og fremme ændringer i samfundets indstilling til bæredygtig transport;

| 8. | understreger, at fastlåsningen til bestemte teknologier står i vejen for en fuldstændig udnyttelse af innovationspotentialet på transportområdet og kan være til hinder for udviklingen af nye innovative ideer; bekræfter derfor, at EU's politik bør være teknologineutral i forhold til alternative transportteknologier (»teknologineutralitet«), at beslutninger om prioritering og finansiering skal træffes på grundlag af resultaterne i hele livscyklus af de teknologier, der anvendes på et bestemt transportområde, og at bestræbelserne på en harmonisering ikke må udgøre en hindring for udvikling af innovative løsninger og alternativer på transportområdet, for diversificering af energimixen og for anvendelse af intelligente kommunikationsteknologier; |
| --- | --- |

8.

understreger, at fastlåsningen til bestemte teknologier står i vejen for en fuldstændig udnyttelse af innovationspotentialet på transportområdet og kan være til hinder for udviklingen af nye innovative ideer; bekræfter derfor, at EU's politik bør være teknologineutral i forhold til alternative transportteknologier (»teknologineutralitet«), at beslutninger om prioritering og finansiering skal træffes på grundlag af resultaterne i hele livscyklus af de teknologier, der anvendes på et bestemt transportområde, og at bestræbelserne på en harmonisering ikke må udgøre en hindring for udvikling af innovative løsninger og alternativer på transportområdet, for diversificering af energimixen og for anvendelse af intelligente kommunikationsteknologier;

| 9. | understreger, at der for at hjælpe virksomheder og offentlige organer med at absorbere nye løsninger og innovative teknologier er brug for mere effektivitet i innovationskæden og flere investeringer i foranstaltninger som f.eks. økonomiske incitamenter til at overvinde hindringerne for indførelse og udbredelse på markedet (»projekter, der dækker hele livscyklussen«); tilskynder derfor Kommissionen til at omsætte ideen om, at støtten også bør tage sigte på markedsintroduktion, demonstration og fuldstændig realisering af nye løsninger i praksis for at frigøre transportsektorens fulde innovationspotentiale og støtte innovative virksomheder, og understreger, at egnede ledelses- og finansieringsinstrumenter kan sikre en hurtig udnyttelse af forskningsresultater; |
| --- | --- |

9.

understreger, at der for at hjælpe virksomheder og offentlige organer med at absorbere nye løsninger og innovative teknologier er brug for mere effektivitet i innovationskæden og flere investeringer i foranstaltninger som f.eks. økonomiske incitamenter til at overvinde hindringerne for indførelse og udbredelse på markedet (»projekter, der dækker hele livscyklussen«); tilskynder derfor Kommissionen til at omsætte ideen om, at støtten også bør tage sigte på markedsintroduktion, demonstration og fuldstændig realisering af nye løsninger i praksis for at frigøre transportsektorens fulde innovationspotentiale og støtte innovative virksomheder, og understreger, at egnede ledelses- og finansieringsinstrumenter kan sikre en hurtig udnyttelse af forskningsresultater;

| 10. | mener, at alle europæiske regioner og deres respektive arbejdskraftressourcer bør drage nytte af en sådan strategi, og understreger behovet for at tage hensyn til særlige regionale forhold og potentialer, især i forbindelse med udvikling af renere transportmåder; opfordrer de lokale og regionale myndigheder til sammen med de interesserede parter at skabe partnerskaber for innovation inden for bæredygtig mobilitet; |
| --- | --- |

10.

mener, at alle europæiske regioner og deres respektive arbejdskraftressourcer bør drage nytte af en sådan strategi, og understreger behovet for at tage hensyn til særlige regionale forhold og potentialer, især i forbindelse med udvikling af renere transportmåder; opfordrer de lokale og regionale myndigheder til sammen med de interesserede parter at skabe partnerskaber for innovation inden for bæredygtig mobilitet;

| 11. | opfordrer til øget støtte til FoI-aktiviteter i små og mellemstore virksomheder (SMV'er), navnlig gennem lettere adgang til EU-midler og reduktion af de administrative byrder, og understreger vigtigheden af at skabe og opretholde beskæftigelse og bæredygtig vækst gennem FoI; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til øget støtte til FoI-aktiviteter i små og mellemstore virksomheder (SMV'er), navnlig gennem lettere adgang til EU-midler og reduktion af de administrative byrder, og understreger vigtigheden af at skabe og opretholde beskæftigelse og bæredygtig vækst gennem FoI;

| 12. | mener, at investeringer under EU's strukturfonde og investeringsfonde skaber store muligheder for udvikling i Europas regioner af »intelligent specialisering« inden for bæredygtig mobilitet; |
| --- | --- |

12.

mener, at investeringer under EU's strukturfonde og investeringsfonde skaber store muligheder for udvikling i Europas regioner af »intelligent specialisering« inden for bæredygtig mobilitet;

| 13. | opfordrer de nationale og regionale myndigheder til at udvikle strategier for forskning og innovation, der bygger på intelligent specialisering med henblik på at udnytte strukturfondene mere effektivt og forbedre synergien mellem offentlige og private investeringer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer de nationale og regionale myndigheder til at udvikle strategier for forskning og innovation, der bygger på intelligent specialisering med henblik på at udnytte strukturfondene mere effektivt og forbedre synergien mellem offentlige og private investeringer;

| 14. | erindrer i denne sammenhæng om, at en strategi for innovativ teknologi skal udtænkes på grundlag af territoriale karakteristika og særlige forhold, og at en udifferentieret tilgang ikke vil give et godt resultat; mener for eksempel, at regioner, der lider under bestemte fysiske begrænsninger som f.eks. ø-områder, bjergegne, de yderste randområder og tyndt befolkede regioner har særlige former for økonomisk og andet potentiale, som forudsætter hensigtsmæssige og innovative mobilitetsløsninger hvis det skal realiseres; påpeger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at afsætte passende ressourcer til bæredygtig transportinfrastruktur; |
| --- | --- |

14.

erindrer i denne sammenhæng om, at en strategi for innovativ teknologi skal udtænkes på grundlag af territoriale karakteristika og særlige forhold, og at en udifferentieret tilgang ikke vil give et godt resultat; mener for eksempel, at regioner, der lider under bestemte fysiske begrænsninger som f.eks. ø-områder, bjergegne, de yderste randområder og tyndt befolkede regioner har særlige former for økonomisk og andet potentiale, som forudsætter hensigtsmæssige og innovative mobilitetsløsninger hvis det skal realiseres; påpeger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at afsætte passende ressourcer til bæredygtig transportinfrastruktur;

| 15. | understreger nødvendigheden af yderligere at forenkle de administrative procedurer for finansiering af FoI på europæisk, nationalt, regionalt, lokalt og grænseoverskridende plan for at skabe klare og gennemsigtige lovrammer; |
| --- | --- |

15.

understreger nødvendigheden af yderligere at forenkle de administrative procedurer for finansiering af FoI på europæisk, nationalt, regionalt, lokalt og grænseoverskridende plan for at skabe klare og gennemsigtige lovrammer;

| 16. | understreger, at indsatsen for at begrænse antallet af personer, der bliver dræbt eller kvæstet i trafikken, ikke må svækkes; opfordrer Kommissionen til at overveje og gennemføre de forslag til forbedring af færdselssikkerheden, som Parlamentet har vedtaget med stort flertal; |
| --- | --- |

16.

understreger, at indsatsen for at begrænse antallet af personer, der bliver dræbt eller kvæstet i trafikken, ikke må svækkes; opfordrer Kommissionen til at overveje og gennemføre de forslag til forbedring af færdselssikkerheden, som Parlamentet har vedtaget med stort flertal;

| 17. | er af den opfattelse, at det er rigtigt og vigtigt at gennemføre ændringer inden for transportteknologien; understreger dog, at disse ændringer ikke skal ske via forbudsløsninger, men ved incitamenter til at anvende ny ressourceeffektiv teknologi |
| --- | --- |

17.

er af den opfattelse, at det er rigtigt og vigtigt at gennemføre ændringer inden for transportteknologien; understreger dog, at disse ændringer ikke skal ske via forbudsløsninger, men ved incitamenter til at anvende ny ressourceeffektiv teknologi

| 18. | understreger, at der ikke må forekomme nogen begrænsninger af kreativiteten, når det gælder innovationer med henblik på nye transportløsninger eller ved anvendelsen af velafprøvede løsninger i nye kombinationer; |
| --- | --- |

18.

understreger, at der ikke må forekomme nogen begrænsninger af kreativiteten, når det gælder innovationer med henblik på nye transportløsninger eller ved anvendelsen af velafprøvede løsninger i nye kombinationer;

Generelle foranstaltninger

| 19. | mener, at FoI på området for bæredygtig mobilitet bør bygge på princippet om integration, især ved at løse problemerne med grænseoverskridende manglende forbindelsesled (sammenkoblinger), fremme øget kompatibilitet mellem og inden for transportsystemer (interoperabilitet) og gennem en målsætning om at opnå et skift i retning af en kombination af de bedst egnede transportformer for en given strækning (intermodalitet og sammodalitet); |
| --- | --- |

19.

mener, at FoI på området for bæredygtig mobilitet bør bygge på princippet om integration, især ved at løse problemerne med grænseoverskridende manglende forbindelsesled (sammenkoblinger), fremme øget kompatibilitet mellem og inden for transportsystemer (interoperabilitet) og gennem en målsætning om at opnå et skift i retning af en kombination af de bedst egnede transportformer for en given strækning (intermodalitet og sammodalitet);

| 20. | erindrer om, at det er nødvendigt, at EU udvikler en fælles transportpolitik, der sikrer relevant transport i og mellem Europas regioner og sammenhæng i den på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau; opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at sørge for, at de forskellige modeller sikrer større fokus på en virkelig bæredygtig mobilitet; |
| --- | --- |

20.

erindrer om, at det er nødvendigt, at EU udvikler en fælles transportpolitik, der sikrer relevant transport i og mellem Europas regioner og sammenhæng i den på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau; opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at sørge for, at de forskellige modeller sikrer større fokus på en virkelig bæredygtig mobilitet;

| 21. | understreger, at denne strategi skal være baseret på en integrativ model, hvori interregionale forbindelser og »missing links« på tværs af grænserne tillægges den allerstørste betydning, bl.a. i geografisk opsplittede regioner, og hvor innovative løsninger med hensyn til multimodal transport kan reducere de regionale forskelle, stimulere arbejdskraftens mobilitet og øge den territoriale samhørighed; er bevidst om, at der for øjeblikket er betydelige forskelle mellem transportnettene i de forskellige regioner, og gør opmærksom på behovet for investeringer i bæredygtige transportteknologier og -løsninger i regioner med specifikke ugunstige forhold, idet der også tages hensyn til potentialet i Connecting Europe-faciliteten; |
| --- | --- |

21.

understreger, at denne strategi skal være baseret på en integrativ model, hvori interregionale forbindelser og »missing links« på tværs af grænserne tillægges den allerstørste betydning, bl.a. i geografisk opsplittede regioner, og hvor innovative løsninger med hensyn til multimodal transport kan reducere de regionale forskelle, stimulere arbejdskraftens mobilitet og øge den territoriale samhørighed; er bevidst om, at der for øjeblikket er betydelige forskelle mellem transportnettene i de forskellige regioner, og gør opmærksom på behovet for investeringer i bæredygtige transportteknologier og -løsninger i regioner med specifikke ugunstige forhold, idet der også tages hensyn til potentialet i Connecting Europe-faciliteten;

| 22. | understreger, at FoI også bør fokusere på udvikling af bæredygtige infrastrukturelementer, der støtter overgangen til vedvarende primærprodukter som f.eks. træ eller kompositmateriale i komponenter til jernbaneinfrastruktur (f.eks. master til køreledninger eller signalmaster, byggemateriale til perroner eller broer); påpeger, at dette også skal omfatte FoI-aktiviteter til udvikling af et alternativ til creosot som imprægneringsmiddel til træsveller, der i henhold til EU-lovgivningen forbydes fra 2018; |
| --- | --- |

22.

understreger, at FoI også bør fokusere på udvikling af bæredygtige infrastrukturelementer, der støtter overgangen til vedvarende primærprodukter som f.eks. træ eller kompositmateriale i komponenter til jernbaneinfrastruktur (f.eks. master til køreledninger eller signalmaster, byggemateriale til perroner eller broer); påpeger, at dette også skal omfatte FoI-aktiviteter til udvikling af et alternativ til creosot som imprægneringsmiddel til træsveller, der i henhold til EU-lovgivningen forbydes fra 2018;

| 23. | understreger, at nye mobilitetskoncepter ikke kan gennemtvinges, og at der med henblik på at fremme en mere bæredygtig adfærd er behov for øget forskning i økosocial viden, byplanlægning og i fysisk planlægning og teknologier inden for mobilitetsefterspørgsel samt adfærdsændringer med henblik på en bedre styring af transportstrømme, bl.a. gennem innovative mobilitetsforvaltningsinstrumenter, gnidningsløse dør-til-dør-mobilitetskæder, som opfylder brugernes behov, energiøkonomisk og intelligent kørsel og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi med oplysninger i realtid; |
| --- | --- |

23.

understreger, at nye mobilitetskoncepter ikke kan gennemtvinges, og at der med henblik på at fremme en mere bæredygtig adfærd er behov for øget forskning i økosocial viden, byplanlægning og i fysisk planlægning og teknologier inden for mobilitetsefterspørgsel samt adfærdsændringer med henblik på en bedre styring af transportstrømme, bl.a. gennem innovative mobilitetsforvaltningsinstrumenter, gnidningsløse dør-til-dør-mobilitetskæder, som opfylder brugernes behov, energiøkonomisk og intelligent kørsel og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi med oplysninger i realtid;

| 24. | anser det for afgørende, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i den europæiske styring af innovationspolitikken på transport- og mobilitetsområdet; fremhæver den erfaring og viden, som denne gren af den offentlige forvaltning kan bidrage med, når det gælder såvel integration af teknologier, infrastruktur, køretøjer og personer som fremme af nye samfundsvaner på mobilitetsområdet; understreger, at de lokale og regionale myndigheder er i stand til at identificere og har til opgave at håndtere de værste mobilitetsproblemer, at de eksperimenterer hele tiden, gennemfører god praksis og innovative ideer og har på baggrund af de mange forskellige situationer, de konfronteres med, et indgående kendskab til innovationsspørgsmål; |
| --- | --- |

24.

anser det for afgørende, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i den europæiske styring af innovationspolitikken på transport- og mobilitetsområdet; fremhæver den erfaring og viden, som denne gren af den offentlige forvaltning kan bidrage med, når det gælder såvel integration af teknologier, infrastruktur, køretøjer og personer som fremme af nye samfundsvaner på mobilitetsområdet; understreger, at de lokale og regionale myndigheder er i stand til at identificere og har til opgave at håndtere de værste mobilitetsproblemer, at de eksperimenterer hele tiden, gennemfører god praksis og innovative ideer og har på baggrund af de mange forskellige situationer, de konfronteres med, et indgående kendskab til innovationsspørgsmål;

| 25. | understreger behovet for forskning i fair intra- og intermodal konkurrence i transportsektoren og de hindringer, der er skabt af hævdvundne interesser, som er knyttet til de nuværende forretningsmodeller, herunder navnlig teknologiske værktøjer til at forbedre håndhævelse og kontrol af cabotagereglerne, arbejdsmarkedsbestemmelserne inden for landevejstransporten og arbejdsvilkårene for de ansatte inden for sektoren; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for forskning i fair intra- og intermodal konkurrence i transportsektoren og de hindringer, der er skabt af hævdvundne interesser, som er knyttet til de nuværende forretningsmodeller, herunder navnlig teknologiske værktøjer til at forbedre håndhævelse og kontrol af cabotagereglerne, arbejdsmarkedsbestemmelserne inden for landevejstransporten og arbejdsvilkårene for de ansatte inden for sektoren;

| 26. | understreger, at der er et presserende behov for innovative løsninger for at begrænse støj fra alle transportformer, navnlig ved kilden, med henblik på at beskytte EU-borgernes sundhed og livskvalitet og sikre befolkningens accept; henviser i denne forbindelse udtrykkeligt til sin beslutning om et fælles europæisk transportområde og de deri krævede målsætninger om begrænsning af støjen og energiforbruget i forbindelse med skinnefartøjer med 20 % frem til 2020 i forhold til referenceværdierne i 2010 og understreger på ny, at støjemissioner fra begyndelsen skal spille en fremtrædende rolle ved udvikling af nye teknologier, strategier og infrastrukturer på transportområdet; |
| --- | --- |

26.

understreger, at der er et presserende behov for innovative løsninger for at begrænse støj fra alle transportformer, navnlig ved kilden, med henblik på at beskytte EU-borgernes sundhed og livskvalitet og sikre befolkningens accept; henviser i denne forbindelse udtrykkeligt til sin beslutning om et fælles europæisk transportområde og de deri krævede målsætninger om begrænsning af støjen og energiforbruget i forbindelse med skinnefartøjer med 20 % frem til 2020 i forhold til referenceværdierne i 2010 og understreger på ny, at støjemissioner fra begyndelsen skal spille en fremtrædende rolle ved udvikling af nye teknologier, strategier og infrastrukturer på transportområdet;

| 27. | er overbevist om, at innovative teknologier i forbindelse med samspillet mellem infrastruktur og køretøjer kan spille en væsentlig rolle i at reducere ulykker, støj og vibrationer, energiforbrug, CO2-emissioner og klimapåvirkning; |
| --- | --- |

27.

er overbevist om, at innovative teknologier i forbindelse med samspillet mellem infrastruktur og køretøjer kan spille en væsentlig rolle i at reducere ulykker, støj og vibrationer, energiforbrug, CO2-emissioner og klimapåvirkning;

| 28. | bekræfter, at indsatsen for at opnå renere energi til transport- og mobilitetsteknologier bør knyttes til mere effektive koncepter samt bedre design af køretøjer; understreger mulighederne for energibesparelser udnyttelse af innovative ideer, som gør det muligt at producere energi fra genindvinding og anvendelse af alternative brændstoffer; |
| --- | --- |

28.

bekræfter, at indsatsen for at opnå renere energi til transport- og mobilitetsteknologier bør knyttes til mere effektive koncepter samt bedre design af køretøjer; understreger mulighederne for energibesparelser udnyttelse af innovative ideer, som gør det muligt at producere energi fra genindvinding og anvendelse af alternative brændstoffer;

| 29. | understreger behovet for, at man ikke blot fokuserer på nyanlæggelse af transportinfrastrukturer, men også i forbindelse med forsknings- og udviklingskoncepter udtrykkeligt tager hensyn til aspekter som reparationer, vedligeholdelse og forbedring af kvaliteten (f.eks. anvendelse af komponenter til intelligent trafikstyring og »car to infrastructure«-teknologi); |
| --- | --- |

29.

understreger behovet for, at man ikke blot fokuserer på nyanlæggelse af transportinfrastrukturer, men også i forbindelse med forsknings- og udviklingskoncepter udtrykkeligt tager hensyn til aspekter som reparationer, vedligeholdelse og forbedring af kvaliteten (f.eks. anvendelse af komponenter til intelligent trafikstyring og »car to infrastructure«-teknologi);

| 30. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at investere i forskning omkring intelligente transportsystemer (ITS) og sørge for, at denne forskning faktisk gennemføres, for dermed at yde et bidrag til en mindskelse af trængslen på vejnettet, en forbedring af miljøeffektiviteten på transportområdet i Europa og en højnelse af sikkerheden på dette område; |
| --- | --- |

30.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at investere i forskning omkring intelligente transportsystemer (ITS) og sørge for, at denne forskning faktisk gennemføres, for dermed at yde et bidrag til en mindskelse af trængslen på vejnettet, en forbedring af miljøeffektiviteten på transportområdet i Europa og en højnelse af sikkerheden på dette område;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at undersøge spørgsmålet om harmonisering af containere og andre transportbeholdere samt mål for køretøjer inden for alle transportformer for at fremme virkeliggørelsen af målet om interoperabilitet og intermodalitet; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at undersøge spørgsmålet om harmonisering af containere og andre transportbeholdere samt mål for køretøjer inden for alle transportformer for at fremme virkeliggørelsen af målet om interoperabilitet og intermodalitet;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en håndbog for medlemsstaterne med bedste praksis for overholdelse af de grænseværdier, der er fastsat i direktivet om luftkvalitet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en håndbog for medlemsstaterne med bedste praksis for overholdelse af de grænseværdier, der er fastsat i direktivet om luftkvalitet;

Specifikke foranstaltninger

| 33. | anerkender betydningen af FoI inden for individuel mobilitet og understreger, at transportbrugernes adfærd er af afgørende betydning; opfordrer til, at der skabes incitamenter til at vælge bæredygtige, fysisk aktive, sikre og sunde transportmidler og mobilitetsformer med henblik på at udvikle innovative koncepter, som fremmer miljøvenlig offentlig transport og transport til fods og på cykel under hensyntagen til behovene og de særlige vilkår i byer, forstæder, opland og landdistrikter; anser det for vigtigt at forbedre interoperabiliteten mellem de forskellige transportformer og er af den opfattelse, at godkendelsesmyndighederne skal være meget opmærksomme på og hurtigst muligt tager fat på eventuelle teknisk-administrative problemer på området, så markedet kan åbnes for nye alternative transportmidler med disse kendetegn; |
| --- | --- |

33.

anerkender betydningen af FoI inden for individuel mobilitet og understreger, at transportbrugernes adfærd er af afgørende betydning; opfordrer til, at der skabes incitamenter til at vælge bæredygtige, fysisk aktive, sikre og sunde transportmidler og mobilitetsformer med henblik på at udvikle innovative koncepter, som fremmer miljøvenlig offentlig transport og transport til fods og på cykel under hensyntagen til behovene og de særlige vilkår i byer, forstæder, opland og landdistrikter; anser det for vigtigt at forbedre interoperabiliteten mellem de forskellige transportformer og er af den opfattelse, at godkendelsesmyndighederne skal være meget opmærksomme på og hurtigst muligt tager fat på eventuelle teknisk-administrative problemer på området, så markedet kan åbnes for nye alternative transportmidler med disse kendetegn;

| 34. | understreger behovet for, at EU-institutionerne foregår med eksempler på god praksis inden for deres egne mobilitetsforvaltningstjenester, og sikrer, at den nødvendige indsats og resultaterne af den forvaltes på en gennemskuelig måde og gøres til et kvalitetsstempel for EU-institutionerne; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for, at EU-institutionerne foregår med eksempler på god praksis inden for deres egne mobilitetsforvaltningstjenester, og sikrer, at den nødvendige indsats og resultaterne af den forvaltes på en gennemskuelig måde og gøres til et kvalitetsstempel for EU-institutionerne;

| 35. | understreger behovet for at fremme eksisterende vellykket praksis på området for bæredygtig transport og at intensivere samarbejdet og udvekslingen af god praksis mellem regioner med ensartet udviklingspotentiale; opfordrer de lokale myndigheder til at udvikle god praksis ved at udarbejde bæredygtige bytrafikplaner i tæt samråd med civilsamfundet; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for at fremme eksisterende vellykket praksis på området for bæredygtig transport og at intensivere samarbejdet og udvekslingen af god praksis mellem regioner med ensartet udviklingspotentiale; opfordrer de lokale myndigheder til at udvikle god praksis ved at udarbejde bæredygtige bytrafikplaner i tæt samråd med civilsamfundet;

| 36. | mener, at europæiske satellitnavigationssystemer som f.eks. Galileo bør udgøre en grundpille for udviklingen af intelligent og effektiv transport i Europa; |
| --- | --- |

36.

mener, at europæiske satellitnavigationssystemer som f.eks. Galileo bør udgøre en grundpille for udviklingen af intelligent og effektiv transport i Europa;

| 37. | støtter FoI som kan tilskynde til et skifte fra ejerskab af privatbiler til ukonventionel brugeradfærd og til nye former for transportrelateret service som bil- og cykeldeling; tilskynder Kommissionen til at intensivere sin fremme af kollektiviseret individuel mobilitet og mere individualiserede offentlige og kollektive transportsystemer; |
| --- | --- |

37.

støtter FoI som kan tilskynde til et skifte fra ejerskab af privatbiler til ukonventionel brugeradfærd og til nye former for transportrelateret service som bil- og cykeldeling; tilskynder Kommissionen til at intensivere sin fremme af kollektiviseret individuel mobilitet og mere individualiserede offentlige og kollektive transportsystemer;

| 38. | opfordrer til, at forskningen også udvides til det skattemæssige og administrative område ved at åbne vejen for kreative incitamenter med hensyn til skatter og afgifter og offentlige brugerafgifter, der tager sigte på både de enkelte borgere og producenter eller leverandører af varer, tjenesteydelser og/eller indhold, med henblik på at fremme cykling, mobilitet til fods og en kombination heraf med offentlig transport og andre former for bæredygtig mobilitet; |
| --- | --- |

38.

opfordrer til, at forskningen også udvides til det skattemæssige og administrative område ved at åbne vejen for kreative incitamenter med hensyn til skatter og afgifter og offentlige brugerafgifter, der tager sigte på både de enkelte borgere og producenter eller leverandører af varer, tjenesteydelser og/eller indhold, med henblik på at fremme cykling, mobilitet til fods og en kombination heraf med offentlig transport og andre former for bæredygtig mobilitet;

| 39. | fremhæver atter behovet for at forbedre og fremme multimodal transport gennem integrerede elektroniske informations- og billetteringsordninger, der bygger på løsninger med åbne data; påpeger, at FoI på dette område navnlig bør tage sigte på afskaffelse af fysiske hindringer, interoperabilitet, prisbillighed, brugervenlighed og effektivitet; |
| --- | --- |

39.

fremhæver atter behovet for at forbedre og fremme multimodal transport gennem integrerede elektroniske informations- og billetteringsordninger, der bygger på løsninger med åbne data; påpeger, at FoI på dette område navnlig bør tage sigte på afskaffelse af fysiske hindringer, interoperabilitet, prisbillighed, brugervenlighed og effektivitet;

| 40. | understreger behovet for at udvikle innovativ infrastruktur med lang levetid og innovative løsninger — herunder en bedre udvikling af informations-, betalings- og reservationssystemer — som navnlig også tager hensyn til uhindret adgang for alle rejsende og navnlig for handicappede og personer med nedsat mobilitet, såsom brugere med kørestole, barnevogne, cykler eller tung bagage; |
| --- | --- |

40.

understreger behovet for at udvikle innovativ infrastruktur med lang levetid og innovative løsninger — herunder en bedre udvikling af informations-, betalings- og reservationssystemer — som navnlig også tager hensyn til uhindret adgang for alle rejsende og navnlig for handicappede og personer med nedsat mobilitet, såsom brugere med kørestole, barnevogne, cykler eller tung bagage;

| 41. | mener, at oplysninger om tidstabeller og eventuelle forsinkelser for offentlige transportmidler bør være frit tilgængelige, så forskellige telematiske applikationer kan udvikles af tredjemand for yderligere at forbedre komforten for de rejsende, som f.eks. oplysninger i realtid for en bestemt rejserute med forskellige transportformer eller en sammenligning af det økologiske fodaftryk mellem forskellige transportformer for en bestemt rute; |
| --- | --- |

41.

mener, at oplysninger om tidstabeller og eventuelle forsinkelser for offentlige transportmidler bør være frit tilgængelige, så forskellige telematiske applikationer kan udvikles af tredjemand for yderligere at forbedre komforten for de rejsende, som f.eks. oplysninger i realtid for en bestemt rejserute med forskellige transportformer eller en sammenligning af det økologiske fodaftryk mellem forskellige transportformer for en bestemt rute;

| 42. | understreger, at der i forbindelse med udvikling af innovation for transport og mobilitet i by- og boligområde bør sættes fokus på sundhed og livskvalitet, bl.a. i form af en rimelig mængde plads til alle, støjreduktion og renere luft; |
| --- | --- |

42.

understreger, at der i forbindelse med udvikling af innovation for transport og mobilitet i by- og boligområde bør sættes fokus på sundhed og livskvalitet, bl.a. i form af en rimelig mængde plads til alle, støjreduktion og renere luft;

| 43. | minder Kommissionen om det presserende behov for at forbedre sikkerheden for alle trafikanter, især de mest sårbare, såsom børn, ældre, fodgængere, cyklister og personer med handicap eller nedsat mobilitet; støtter FoI-projekter, der kombinerer teknologiske løsninger med intelligente førere og deres adfærdsmæssige tilgange; |
| --- | --- |

43.

minder Kommissionen om det presserende behov for at forbedre sikkerheden for alle trafikanter, især de mest sårbare, såsom børn, ældre, fodgængere, cyklister og personer med handicap eller nedsat mobilitet; støtter FoI-projekter, der kombinerer teknologiske løsninger med intelligente førere og deres adfærdsmæssige tilgange;

| 44. | mener, at det for at mindske trængslen på vejene i byerne og i stærkt trafikerede områder er af afgørende betydning ikke blot at effektivisere de eksisterende transportmidler, men også at udnytte det teknologiske fremskridt til at finde alternative transportløsninger og at fremme brugen heraf; |
| --- | --- |

44.

mener, at det for at mindske trængslen på vejene i byerne og i stærkt trafikerede områder er af afgørende betydning ikke blot at effektivisere de eksisterende transportmidler, men også at udnytte det teknologiske fremskridt til at finde alternative transportløsninger og at fremme brugen heraf;

| 45. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme innovation inden for emissionsfrie skibe, der bygger på anvendelse af vedvarende energi fra vind-, sol- og bølgekraft, og som er knyttet til brændselscelleteknologier, navnlig for færger, krydstogtskibe og andre søgående skibe; |
| --- | --- |

45.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme innovation inden for emissionsfrie skibe, der bygger på anvendelse af vedvarende energi fra vind-, sol- og bølgekraft, og som er knyttet til brændselscelleteknologier, navnlig for færger, krydstogtskibe og andre søgående skibe;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at koncentrere sin forskningsindsats på yderligere at reducere sundheds- klimapåvirkningen fra samtlige transportformer; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at koncentrere sin forskningsindsats på yderligere at reducere sundheds- klimapåvirkningen fra samtlige transportformer;

| 47. | mener, en sammenhængende og effektiv europæisk transportteknologistrategi skal stemme overens med EU 2020-strategien (COM(2010)2020) og 1990-reduktionsmålene og fuldt ud være i overensstemmelse med hvidbogen om transport fra 2011: »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144), hvad angår territorial samhørighed og en afbalanceret udvikling; mener, at den bør muliggøre reduktion af energiforbruget, trafikstøj, transportbehov, luftforurening og drivhusgasemissioner; understreger, at Unionen for at opnå det er nødt til at opstille faste mål for 2020, 2030 og 2050; |
| --- | --- |

47.

mener, en sammenhængende og effektiv europæisk transportteknologistrategi skal stemme overens med EU 2020-strategien (COM(2010)2020) og 1990-reduktionsmålene og fuldt ud være i overensstemmelse med hvidbogen om transport fra 2011: »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144), hvad angår territorial samhørighed og en afbalanceret udvikling; mener, at den bør muliggøre reduktion af energiforbruget, trafikstøj, transportbehov, luftforurening og drivhusgasemissioner; understreger, at Unionen for at opnå det er nødt til at opstille faste mål for 2020, 2030 og 2050;

| 48. | understreger behovet for at styrke FoI inden for sejlads ad indre vandveje for at udvikle miljøvenlige fartøjer og teknologier, der er tilpasset sejlads med ringe dybgang, som eksempelvis skibe tilpasset til flodsejlads for en bæredygtig sejlads ad indre vandveje (RASSIN), og dermed muliggøre besparelser i infrastruktur for indre vandveje; |
| --- | --- |

48.

understreger behovet for at styrke FoI inden for sejlads ad indre vandveje for at udvikle miljøvenlige fartøjer og teknologier, der er tilpasset sejlads med ringe dybgang, som eksempelvis skibe tilpasset til flodsejlads for en bæredygtig sejlads ad indre vandveje (RASSIN), og dermed muliggøre besparelser i infrastruktur for indre vandveje;

| 49. | bifalder Kommissionens forslag om oprettelse af et overvågnings- og informationssystem for forskning og innovation på transportområdet (Transport Research and Innovation Monitoring and Information System — TRIMIS); understreger betydningen af, at der regelmæssigt, frit og på let tilgængelig og pålidelig vis stilles oplysninger til rådighed for de regionale beslutningstagere; beklager, at det den dag i dag stadig er meget vanskeligt at få adgang til oplysninger om EU-finansiering til transportprojekter; |
| --- | --- |

49.

bifalder Kommissionens forslag om oprettelse af et overvågnings- og informationssystem for forskning og innovation på transportområdet (Transport Research and Innovation Monitoring and Information System — TRIMIS); understreger betydningen af, at der regelmæssigt, frit og på let tilgængelig og pålidelig vis stilles oplysninger til rådighed for de regionale beslutningstagere; beklager, at det den dag i dag stadig er meget vanskeligt at få adgang til oplysninger om EU-finansiering til transportprojekter;

| 50. | opfordrer Kommissionen til at udvikle initiativer, der udpeger og belønner bæredygtige byudviklingsprojekter, såsom RegioStars-prisen; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til at udvikle initiativer, der udpeger og belønner bæredygtige byudviklingsprojekter, såsom RegioStars-prisen;

| 51. | understreger, at en omfattende europæisk strategi skal støttes nedefra og opefter ved hjælp af velforberedte, integrerede transportstrategier hos de lokale og regionale myndigheder og de nationale regeringer; mener, at udformningen af sådanne strategier bør støttes af EU-fondene; |
| --- | --- |

51.

understreger, at en omfattende europæisk strategi skal støttes nedefra og opefter ved hjælp af velforberedte, integrerede transportstrategier hos de lokale og regionale myndigheder og de nationale regeringer; mener, at udformningen af sådanne strategier bør støttes af EU-fondene;

| 52. | mener, at al offentlig bistand skal ydes i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning om statsstøtte, herunder bestemmelser om forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter samt finansiering af transportaktiviteter og infrastruktur; mener dog, at EU-statsstøttereglerne også bør tage behørigt hensyn til visse regioners specifikke begrænsninger. |
| --- | --- |

52.

mener, at al offentlig bistand skal ydes i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning om statsstøtte, herunder bestemmelser om forsknings-, udviklings- og innovationsaktiviteter samt finansiering af transportaktiviteter og infrastruktur; mener dog, at EU-statsstøttereglerne også bør tage behørigt hensyn til visse regioners specifikke begrænsninger.

| 53. | understreger behovet for, at Kommissionen forbedrer sin indsats for at formidle viden, der er indhentet gennem FoI-aktiviteter, til interesserede brugere (som f.eks. SMV'er eller forskningsinstitutter), ved at skabe en klyngedatabase, der giver en klar kategoriseret oversigt over alle FoI-projekter, der finansieres af EU; |
| --- | --- |

53.

understreger behovet for, at Kommissionen forbedrer sin indsats for at formidle viden, der er indhentet gennem FoI-aktiviteter, til interesserede brugere (som f.eks. SMV'er eller forskningsinstitutter), ved at skabe en klyngedatabase, der giver en klar kategoriseret oversigt over alle FoI-projekter, der finansieres af EU;

| 54. | fremhæver betydningen af nye initiativer som f.eks. fælles udnyttelse af transport- og logistikkapacitet med henblik på en mere effektiv godstransport; opfordrer Kommissionen til at fjerne eventuelle hindringer for sådanne initiativer; |
| --- | --- |

54.

fremhæver betydningen af nye initiativer som f.eks. fælles udnyttelse af transport- og logistikkapacitet med henblik på en mere effektiv godstransport; opfordrer Kommissionen til at fjerne eventuelle hindringer for sådanne initiativer;

| 55. | understreger betydningen af emissionsnormer for visse transportmidler som f.eks. biler; mener, at en lignende tilgang bør udforskes for luftfarten |
| --- | --- |

55.

understreger betydningen af emissionsnormer for visse transportmidler som f.eks. biler; mener, at en lignende tilgang bør udforskes for luftfarten

| 56. | støtter yderligere FoI inden for sikkerhedsløsninger for transportsektoren, forudsat at principperne om proportionalitet, ikke-forskelsbehandling og databeskyttelse overholdes; |
| --- | --- |

56.

støtter yderligere FoI inden for sikkerhedsløsninger for transportsektoren, forudsat at principperne om proportionalitet, ikke-forskelsbehandling og databeskyttelse overholdes;

| 57. | bekræfter og støtter det koncept, Kommissionen har foreslået, med dets foranstaltninger til en europæisk strategi for transportteknologi; understreger dog, at dette ikke udgør noget retsgrundlag for delegerede retsakter eller lignende, men at Kommissionen skal foreslå foranstaltninger til vedtagelse efter den fælles beslutningsprocedure; |
| --- | --- |

57.

bekræfter og støtter det koncept, Kommissionen har foreslået, med dets foranstaltninger til en europæisk strategi for transportteknologi; understreger dog, at dette ikke udgør noget retsgrundlag for delegerede retsakter eller lignende, men at Kommissionen skal foreslå foranstaltninger til vedtagelse efter den fælles beslutningsprocedure;

| 58. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til de prioriteter, der er fastsat i denne betænkning, i forbindelse med forberedelsen af den europæiske strategiske plan for transportteknologi og mulighederne for yderligere foranstaltninger; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til de prioriteter, der er fastsat i denne betænkning, i forbindelse med forberedelsen af den europæiske strategiske plan for transportteknologi og mulighederne for yderligere foranstaltninger;

o

o o

| 59. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 54.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/8

---

P7_TA(2013)0344

Et fungerende indre energimarked

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om et fungerende indre energimarked (2013/2005(INI))

(2016/C 093/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Et fungerende indre energimarked« og de tilhørende arbejdsdokumenter (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Et fungerende indre energimarked« og de tilhørende arbejdsdokumenter (COM(2012)0663),

| — | der henviser til sin holdning af 12. marts 2013 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 12. marts 2013 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af Rådets direktiv 2004/67/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 994/2010 af 20. oktober 2010 om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og ophævelse af Rådets direktiv 2004/67/EF (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet (6),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (7),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 994/2012/EU af 25. oktober 2012 om indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande på energiområdet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 994/2012/EU af 25. oktober 2012 om indførelse af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande på energiområdet (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2011»Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2011»Energikøreplanen 2050« (COM(2011)0885),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012»Akten for det indre marked II — Sammen om fornyet vækst« (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. oktober 2012»Akten for det indre marked II — Sammen om fornyet vækst« (COM(2012)0573),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2012»Vedvarende energi: en stor aktør på det europæiske energimarked« (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2012»Vedvarende energi: en stor aktør på det europæiske energimarked« (COM(2012)0271),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010»Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010»Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012»Energipolitisk samarbejde med partnere uden for EU: En strategisk tilgang til sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energiforsyning« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012»Energipolitisk samarbejde med partnere uden for EU: En strategisk tilgang til sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig energiforsyning« (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2012 om EU's stålindustri (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2012 om EU's stålindustri (11),

| — | der henviser til henstillingerne fra rundbordskonferencen på højt plan af 12. februar 2013 om fremtiden for den europæiske stålindustri, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra rundbordskonferencen på højt plan af 12. februar 2013 om fremtiden for den europæiske stålindustri,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om energikøreplanen 2050, en fremtid med energi (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om energikøreplanen 2050, en fremtid med energi (13),

| — | der henviser til sin beslutning om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (14) og sin beslutning om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie (15), der begge blev vedtaget den 21. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning om de industrielle, energimæssige og øvrige aspekter af skifergas og -olie (14) og sin beslutning om miljøindvirkninger af udvinding af skifergas og skiferolie (15), der begge blev vedtaget den 21. november 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0262/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0262/2013),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne har forpligtet sig til præcise frister for, hvornår det indre energimarked skal være fuldført, og for afskaffelsen af EU's »energiøer« inden 2015; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne har forpligtet sig til præcise frister for, hvornår det indre energimarked skal være fuldført, og for afskaffelsen af EU's »energiøer« inden 2015;

| B. | der henviser til, at et fuldført indre energimarked er absolut nødvendigt for Unionens overordnede energisikkerhed og bæredygtighed og er af afgørende værdi for Unionens globale konkurrenceevne, økonomiske vækst og skabelsen af nye job, hvilket anerkendes i »Akten for det indre marked II« og i Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et fuldført indre energimarked er absolut nødvendigt for Unionens overordnede energisikkerhed og bæredygtighed og er af afgørende værdi for Unionens globale konkurrenceevne, økonomiske vækst og skabelsen af nye job, hvilket anerkendes i »Akten for det indre marked II« og i Europa 2020-strategien;

| C. | der henviser til, at Kommissionens Energi 2020-strategi bygger på beregninger af de nødvendige investeringsbehov i energisektoren, der beløber sig til 1 billion EUR i 2020, hvoraf 540 mia. EUR er til elektricitetsproduktion, og 210 mia. EUR er til elektricitets- og gasnet af betydning for Europa; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionens Energi 2020-strategi bygger på beregninger af de nødvendige investeringsbehov i energisektoren, der beløber sig til 1 billion EUR i 2020, hvoraf 540 mia. EUR er til elektricitetsproduktion, og 210 mia. EUR er til elektricitets- og gasnet af betydning for Europa;

| D. | der henviser til, at det i energikøreplanen 2050 understreges, at fuldstændig integration af de europæiske energinet og åbning af markederne er afgørende for at fastholde balancen mellem energisikkerhed, konkurrenceevne, omkostningseffektivitet, en bæredygtig økonomi og forbrugernes interesser; der henviser til, at det i energikøreplanen 2050 anføres, at energieffektivitet, vedvarende energi og energiinfrastrukturer er »no regrets«-muligheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i energikøreplanen 2050 understreges, at fuldstændig integration af de europæiske energinet og åbning af markederne er afgørende for at fastholde balancen mellem energisikkerhed, konkurrenceevne, omkostningseffektivitet, en bæredygtig økonomi og forbrugernes interesser; der henviser til, at det i energikøreplanen 2050 anføres, at energieffektivitet, vedvarende energi og energiinfrastrukturer er »no regrets«-muligheder;

| E. | der henviser til, at andelen af vedvarende energikilder i det europæiske energimiks stiger på kort, mellemlang og lang sigt; der henviser til, at integration i stor skala af vedvarende energikilder forudsætter en tilpasning af nettet og øget fleksibilitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at andelen af vedvarende energikilder i det europæiske energimiks stiger på kort, mellemlang og lang sigt; der henviser til, at integration i stor skala af vedvarende energikilder forudsætter en tilpasning af nettet og øget fleksibilitet;

| F. | der henviser til, at det indre energimarked vil gøre det muligt for Unionen at tale med én stemme over for eksterne partnere og sikre lige konkurrencevilkår for alle EU- og tredjelandsselskaber og desuden vil sikre miljømæssige og sociale standarder og arbejde hen imod gensidighed med tredjelande; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det indre energimarked vil gøre det muligt for Unionen at tale med én stemme over for eksterne partnere og sikre lige konkurrencevilkår for alle EU- og tredjelandsselskaber og desuden vil sikre miljømæssige og sociale standarder og arbejde hen imod gensidighed med tredjelande;

| G. | der henviser til, at det er nødvendigt at indføre et system, der giver medlemsstaterne information om energiforsyningsaftaler med tredjelande; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er nødvendigt at indføre et system, der giver medlemsstaterne information om energiforsyningsaftaler med tredjelande;

| H. | der henviser til, at et indre europæisk energimarked og dets respektive nationale energimarkeder skal være konkurrencedygtige og tilvejebringe reelle valgmuligheder og gennemsigtig information til alle forbrugere, som spiller en central rolle på energimarkedet; der henviser til, at fuldførelsen af det indre energimarked er afgørende for at kunne nedbringe energiudgifterne og -priserne til et rimeligt og konkurrencedygtigt niveau på kort, mellemlang og lang sigt; der henviser til, at reducerede priser på energimarkederne ofte ikke sendes videre til forbrugerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at et indre europæisk energimarked og dets respektive nationale energimarkeder skal være konkurrencedygtige og tilvejebringe reelle valgmuligheder og gennemsigtig information til alle forbrugere, som spiller en central rolle på energimarkedet; der henviser til, at fuldførelsen af det indre energimarked er afgørende for at kunne nedbringe energiudgifterne og -priserne til et rimeligt og konkurrencedygtigt niveau på kort, mellemlang og lang sigt; der henviser til, at reducerede priser på energimarkederne ofte ikke sendes videre til forbrugerne;

| I. | der henviser til, at Det Europæiske Energifællesskab, som anvender fællesskabsmetoden, skal være baseret på et stærkt fælles energimarked, koordinering af energiindkøb uden for EU og fælles EU-finansiering af nye, bæredygtige energiteknologier, navnlig inden for forskning og innovation; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Det Europæiske Energifællesskab, som anvender fællesskabsmetoden, skal være baseret på et stærkt fælles energimarked, koordinering af energiindkøb uden for EU og fælles EU-finansiering af nye, bæredygtige energiteknologier, navnlig inden for forskning og innovation;

| J. | der henviser til, at der er gjort visse fremskridt i retning af øget samarbejde på tværs af grænserne, delvis udryddelse af »energiøer« og forebyggelse af forsyningsknaphed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er gjort visse fremskridt i retning af øget samarbejde på tværs af grænserne, delvis udryddelse af »energiøer« og forebyggelse af forsyningsknaphed;

| 1. | glæder sig overordnet set over meddelelsen og den tilhørende handlingsplan, som sammenfatter de fremskridt, der er gjort indtil nu, og de fremtidige udfordringer i forbindelse med fuldførelsen af det indre energimarked; |
| --- | --- |

1.

glæder sig overordnet set over meddelelsen og den tilhørende handlingsplan, som sammenfatter de fremskridt, der er gjort indtil nu, og de fremtidige udfordringer i forbindelse med fuldførelsen af det indre energimarked;

| 2. | erkender, at tendensen til stigende energipriser sandsynligvis vil fortsætte, eftersom disse priser i øjeblikket — for så vidt angår gas — er knyttet til prisen på en tønde olie og — for så vidt angår elektricitet — til svingende brændstofpriser og desuden påvirkes af Europas afhængighed af olie- og gasimport, af virkningerne af indgribende foranstaltninger, af de utilstrækkelige foranstaltninger for at fremme energieffektiviteten og af manglen på de nødvendige investeringer, som er nødvendige for at modernisere energisystemerne (herunder dobbeltrettet transmission og samkøringslinjer) med henblik på at garantere et højt niveau af forsyningssikkerhed og fremme integrationen af vedvarende energikilder; går derfor ind for, at prisfastsættelsesordningen for gas afkobles fra olieprisreguleringen og knyttes til mere fleksible alternativer, samtidig med at retten til fri kommerciel udveksling respekteres; |
| --- | --- |

2.

erkender, at tendensen til stigende energipriser sandsynligvis vil fortsætte, eftersom disse priser i øjeblikket — for så vidt angår gas — er knyttet til prisen på en tønde olie og — for så vidt angår elektricitet — til svingende brændstofpriser og desuden påvirkes af Europas afhængighed af olie- og gasimport, af virkningerne af indgribende foranstaltninger, af de utilstrækkelige foranstaltninger for at fremme energieffektiviteten og af manglen på de nødvendige investeringer, som er nødvendige for at modernisere energisystemerne (herunder dobbeltrettet transmission og samkøringslinjer) med henblik på at garantere et højt niveau af forsyningssikkerhed og fremme integrationen af vedvarende energikilder; går derfor ind for, at prisfastsættelsesordningen for gas afkobles fra olieprisreguleringen og knyttes til mere fleksible alternativer, samtidig med at retten til fri kommerciel udveksling respekteres;

| 3. | understreger, at udviklingen af nationale energikilder vil føre til, at der opstår nye handelsknudepunkter i EU og nye spotmarkeder for gas og elektricitet, hvilket giver EU og medlemsstaterne en reel mulighed for at fastsætte deres egne energipriser, også på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

3.

understreger, at udviklingen af nationale energikilder vil føre til, at der opstår nye handelsknudepunkter i EU og nye spotmarkeder for gas og elektricitet, hvilket giver EU og medlemsstaterne en reel mulighed for at fastsætte deres egne energipriser, også på regionalt og lokalt plan;

| 4. | anerkender den europæiske merværdi af bedre energipolitisk samordning og samarbejde mellem medlemsstaterne i en solidarisk ånd og af at skabe effektive og sikre grænseoverskridende energisystemer og derved skabe synergier gennem bedre forvaltning af udbuddet af og efterspørgslen efter energi ved hjælp af intelligente teknologier på distributionssystemplan; |
| --- | --- |

4.

anerkender den europæiske merværdi af bedre energipolitisk samordning og samarbejde mellem medlemsstaterne i en solidarisk ånd og af at skabe effektive og sikre grænseoverskridende energisystemer og derved skabe synergier gennem bedre forvaltning af udbuddet af og efterspørgslen efter energi ved hjælp af intelligente teknologier på distributionssystemplan;

| 5. | henleder opmærksomheden på betydningen af regionale markeder og af samarbejdet mellem medlemsstaterne, når det handler om at fjerne barrierer, fremskynde integrationsprocessen og forbedre nettenes effektivitet; |
| --- | --- |

5.

henleder opmærksomheden på betydningen af regionale markeder og af samarbejdet mellem medlemsstaterne, når det handler om at fjerne barrierer, fremskynde integrationsprocessen og forbedre nettenes effektivitet;

| 6. | minder om sin støtte til oprettelsen af et europæisk energifællesskab mellem medlemsstaterne og anmoder Kommissionen og Det Europæiske Råd om at rapportere om fremskridtene med hensyn til dets oprettelse; |
| --- | --- |

6.

minder om sin støtte til oprettelsen af et europæisk energifællesskab mellem medlemsstaterne og anmoder Kommissionen og Det Europæiske Råd om at rapportere om fremskridtene med hensyn til dets oprettelse;

Et forbrugerorienteret marked

| 7. | understreger, at energiforbrugerne — både enkeltpersoner, SMV'er og industrier — står i centrum for det brugervenlige og gennemsigtige indre energimarked; bemærker, at de i denne henseende skal beskyttes ordentligt og have præcis information, som er lettilgængelig, således at de har mulighed for at udnytte deres rettigheder fuldt ud, samtidig med at de skal tilskyndes til at spille en mere aktiv rolle i at fremme konkurrencen på markedet ved at overgå fra at være passive ydelsesmodtagere til at blive aktive, informerede forbrugere og producent-forbrugere; |
| --- | --- |

7.

understreger, at energiforbrugerne — både enkeltpersoner, SMV'er og industrier — står i centrum for det brugervenlige og gennemsigtige indre energimarked; bemærker, at de i denne henseende skal beskyttes ordentligt og have præcis information, som er lettilgængelig, således at de har mulighed for at udnytte deres rettigheder fuldt ud, samtidig med at de skal tilskyndes til at spille en mere aktiv rolle i at fremme konkurrencen på markedet ved at overgå fra at være passive ydelsesmodtagere til at blive aktive, informerede forbrugere og producent-forbrugere;

| 8. | fremhæver betydningen af at sikre et konkurrencedygtigt, gennemsigtigt energimarked, som er let at styre, og som giver forbrugerne reelle valgmuligheder og konkurrencedygtige priser, samt forsyner alle EU's nuværende og fremtidige energiforbrugere med sikre, bæredygtige, prismæssigt overkommelige og pålidelige måder at producere energi på, som tager hensyn til kommende generationers interesser; |
| --- | --- |

8.

fremhæver betydningen af at sikre et konkurrencedygtigt, gennemsigtigt energimarked, som er let at styre, og som giver forbrugerne reelle valgmuligheder og konkurrencedygtige priser, samt forsyner alle EU's nuværende og fremtidige energiforbrugere med sikre, bæredygtige, prismæssigt overkommelige og pålidelige måder at producere energi på, som tager hensyn til kommende generationers interesser;

| 9. | mener, at lokale kooperativer for vedvarende energi, kollektive leverandørskifteinitiativer og forsyningsvirksomheder eller andre faciliteter, såsom decentraliseret lagring og intelligente apparater, vil fremme øget deltagelse fra forbrugernes side; tror, at sådanne faciliteter vil hjælpe forbrugerne til bedre at kunne forstå og styre deres energiforbrug og derved blive mere fleksible og responsive (set fra både et efterspørgsels- og et udbudsperspektiv), og at de kan styrke adgangen til vedvarende energikilder og generere de nødvendige finansielle investeringer; |
| --- | --- |

9.

mener, at lokale kooperativer for vedvarende energi, kollektive leverandørskifteinitiativer og forsyningsvirksomheder eller andre faciliteter, såsom decentraliseret lagring og intelligente apparater, vil fremme øget deltagelse fra forbrugernes side; tror, at sådanne faciliteter vil hjælpe forbrugerne til bedre at kunne forstå og styre deres energiforbrug og derved blive mere fleksible og responsive (set fra både et efterspørgsels- og et udbudsperspektiv), og at de kan styrke adgangen til vedvarende energikilder og generere de nødvendige finansielle investeringer;

| 10. | henleder opmærksomheden på fordelen ved at anvende variable priser for brug af nettet for at tilskynde forbrugerne til at anvende energi uden for spidsbelastningsperioder med henblik på at fremme en bæredygtig energianvendelse; |
| --- | --- |

10.

henleder opmærksomheden på fordelen ved at anvende variable priser for brug af nettet for at tilskynde forbrugerne til at anvende energi uden for spidsbelastningsperioder med henblik på at fremme en bæredygtig energianvendelse;

| 11. | mener, at intelligente teknologier skal levere nøjagtige, forståelige og brugervenlige oplysninger til forbrugerne og sætte dem i stand til at styre deres energiforbrug og -produktion, mener derfor, at intelligente teknologier skal suppleres af dynamisk online-transmissions- og distributionsnetforvaltning, der indbefatter ydelser såsom netstøtteydelser, frivillig efterspørgselsrespons, tjenesteydelser, der øger energieffektiviteten, løsninger til mikroproduktion og lagring, samt lokale energimæglere eller hjemmeenergimæglere; påpeger imidlertid, at de energiforbrugsniveauer, der er nødvendige, for at intelligente målere kan give økonomiske fordele, skal undersøges behørigt, og at forbrugere, som bruger energimængder, der ligger under dette niveau, ikke skal pålægges at investere i disse målere; |
| --- | --- |

11.

mener, at intelligente teknologier skal levere nøjagtige, forståelige og brugervenlige oplysninger til forbrugerne og sætte dem i stand til at styre deres energiforbrug og -produktion, mener derfor, at intelligente teknologier skal suppleres af dynamisk online-transmissions- og distributionsnetforvaltning, der indbefatter ydelser såsom netstøtteydelser, frivillig efterspørgselsrespons, tjenesteydelser, der øger energieffektiviteten, løsninger til mikroproduktion og lagring, samt lokale energimæglere eller hjemmeenergimæglere; påpeger imidlertid, at de energiforbrugsniveauer, der er nødvendige, for at intelligente målere kan give økonomiske fordele, skal undersøges behørigt, og at forbrugere, som bruger energimængder, der ligger under dette niveau, ikke skal pålægges at investere i disse målere;

| 12. | udtrykker bekymring over den udvikling, der tilskynder teleselskaber til at forvalte distributionsnetdata, idet et sådant ansvar placeret hos dem giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til databeskyttelsen og risikoen for, at operatørerne er nødt til at købe de tekniske data, som er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver som distributionsnetoperatører; |
| --- | --- |

12.

udtrykker bekymring over den udvikling, der tilskynder teleselskaber til at forvalte distributionsnetdata, idet et sådant ansvar placeret hos dem giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til databeskyttelsen og risikoen for, at operatørerne er nødt til at købe de tekniske data, som er nødvendige for, at de kan udføre deres opgaver som distributionsnetoperatører;

| 13. | erkender, at energifattigdom medfører betydelige udfordringer i medlemsstaterne; påpeger, at en ensartet tilgang overfor alle ikke tager højde for de forskellige nationale omstændigheder; mener derfor, at sårbare forbrugere har behov for særlig og effektiv beskyttelse, og at der i dette øjemed må indføres passende ordninger, samtidig med at markedsforvridninger undgås; fremhæver, at der allerede findes særlige foranstaltninger som krævet i den tredje energipakke; |
| --- | --- |

13.

erkender, at energifattigdom medfører betydelige udfordringer i medlemsstaterne; påpeger, at en ensartet tilgang overfor alle ikke tager højde for de forskellige nationale omstændigheder; mener derfor, at sårbare forbrugere har behov for særlig og effektiv beskyttelse, og at der i dette øjemed må indføres passende ordninger, samtidig med at markedsforvridninger undgås; fremhæver, at der allerede findes særlige foranstaltninger som krævet i den tredje energipakke;

| 14. | bemærker, at skifergasrevolutionen i USA har reduceret CO2-emissionerne og samtidig givet den amerikanske industri en væsentlig konkurrencefordel; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at skifergasrevolutionen i USA har reduceret CO2-emissionerne og samtidig givet den amerikanske industri en væsentlig konkurrencefordel;

Aktuelle udfordringer for fuldførelsen af det indre energimarked

| 15. | understreger, at det indre energimarked endnu ikke er fuldført, og at de nationale energimarkeder ikke er i stand til at opfylde forbrugernes behov og forventninger, eftersom de i nogle medlemsstater stadig oplever: høje priser, et begrænset udvalg af leverandører, producenter og tariffer, en generelt dårlig kvalitet af ydelserne, ofte for ringe forbrugerbeskyttelse og vanskeligheder med at skifte leverandør; understreger derfor, at det er nødvendigt at opbygge et mere brugervenligt marked, hvor forbrugerne kan spille en aktiv rolle og bliver producent-forbrugere på et EU-dækkende marked, hvor de får information om de vilkår, forskellige leverandører tilbyder, således at det bliver lettere at sammenligne; bemærker i denne forbindelse betydningen af kollektivt leverandørskifte med hensyn til at styrke forbrugernes stilling og give lavere energiregninger; |
| --- | --- |

15.

understreger, at det indre energimarked endnu ikke er fuldført, og at de nationale energimarkeder ikke er i stand til at opfylde forbrugernes behov og forventninger, eftersom de i nogle medlemsstater stadig oplever: høje priser, et begrænset udvalg af leverandører, producenter og tariffer, en generelt dårlig kvalitet af ydelserne, ofte for ringe forbrugerbeskyttelse og vanskeligheder med at skifte leverandør; understreger derfor, at det er nødvendigt at opbygge et mere brugervenligt marked, hvor forbrugerne kan spille en aktiv rolle og bliver producent-forbrugere på et EU-dækkende marked, hvor de får information om de vilkår, forskellige leverandører tilbyder, således at det bliver lettere at sammenligne; bemærker i denne forbindelse betydningen af kollektivt leverandørskifte med hensyn til at styrke forbrugernes stilling og give lavere energiregninger;

| 16. | mener, at den manglende fuldstændige gennemførelse af lovgivningen om det indre energimarked fortsat er en af de største hindringer for fuldførelsen af dette marked; mener, at den nødvendige konsolidering af det indre marked indbefatter en udbygning af infrastrukturen samtidig med, at lovgivning om det indre marked gennemføres og konkurrencereglerne håndhæves; |
| --- | --- |

16.

mener, at den manglende fuldstændige gennemførelse af lovgivningen om det indre energimarked fortsat er en af de største hindringer for fuldførelsen af dette marked; mener, at den nødvendige konsolidering af det indre marked indbefatter en udbygning af infrastrukturen samtidig med, at lovgivning om det indre marked gennemføres og konkurrencereglerne håndhæves;

| 17. | understreger, at en modernisering af den eksisterende energiinfrastruktur og opførelsen af nye, intelligente og fleksible infrastrukturer til produktion, transmission (især grænseoverskridende samkøringslinjer for elektricitet og gas), distribution og lagring er afgørende, for at der kan opnås et stabilt, velintegreret og velforbundet energimarked, hvor mulige negative virkninger, som f.eks. utilsigtede energistrømme, undgås, hvor der er sikret et udbud til overkommelige og konkurrencedygtige priser, hvor potentialet i alle bæredygtige energikilder samt for mikroproduktion, kraftvarmeproduktion og effektivitet, styring af efterspørgslen og lagring udnyttes fuldt ud, og hvor ingen medlemsstat stadig er afskåret fra gas- og elektricitetsnettene i 2015, bl.a. gennem en samtidig integration af isolerede energiforsyningssystemer i de europæiske kontinentale net; understreger, at der bør foretages storstilede investeringer samtidig med investeringer i regionale eller endog lokale net, da energiproduktion i stigende grad foregår på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

17.

understreger, at en modernisering af den eksisterende energiinfrastruktur og opførelsen af nye, intelligente og fleksible infrastrukturer til produktion, transmission (især grænseoverskridende samkøringslinjer for elektricitet og gas), distribution og lagring er afgørende, for at der kan opnås et stabilt, velintegreret og velforbundet energimarked, hvor mulige negative virkninger, som f.eks. utilsigtede energistrømme, undgås, hvor der er sikret et udbud til overkommelige og konkurrencedygtige priser, hvor potentialet i alle bæredygtige energikilder samt for mikroproduktion, kraftvarmeproduktion og effektivitet, styring af efterspørgslen og lagring udnyttes fuldt ud, og hvor ingen medlemsstat stadig er afskåret fra gas- og elektricitetsnettene i 2015, bl.a. gennem en samtidig integration af isolerede energiforsyningssystemer i de europæiske kontinentale net; understreger, at der bør foretages storstilede investeringer samtidig med investeringer i regionale eller endog lokale net, da energiproduktion i stigende grad foregår på regionalt og lokalt plan;

| 18. | bemærker i denne forbindelse, at en decentral forsyning af vedvarende energi mindsker behovet for nye transmissionslinjer og dermed de tilhørende omkostninger, eftersom de decentrale teknologier, som kan integreres direkte i boliger, byer og fjerntliggende områder, er meget tættere på slutbrugerne; |
| --- | --- |

18.

bemærker i denne forbindelse, at en decentral forsyning af vedvarende energi mindsker behovet for nye transmissionslinjer og dermed de tilhørende omkostninger, eftersom de decentrale teknologier, som kan integreres direkte i boliger, byer og fjerntliggende områder, er meget tættere på slutbrugerne;

| 19. | anerkender, at det kan medføre ukoordinerede grænseoverskridende »sløjfestrømme« (loop-flows) og dermed energipriser, som ikke er optimale, hvis produktionen af vedvarende elektricitet får lov til at stige uden en tilsvarende udvikling af den nødvendige infrastruktur; |
| --- | --- |

19.

anerkender, at det kan medføre ukoordinerede grænseoverskridende »sløjfestrømme« (loop-flows) og dermed energipriser, som ikke er optimale, hvis produktionen af vedvarende elektricitet får lov til at stige uden en tilsvarende udvikling af den nødvendige infrastruktur;

| 20. | minder om, at medlemsstaternes mål om at nå op på en sammenkoblingsgrad for elektricitet og gas svarende til mindst 10 % af deres installerede produktionskapacitet, som vedtaget på Det Europæiske Råds topmøder i 2002 og 2007, endnu ikke er nået; |
| --- | --- |

20.

minder om, at medlemsstaternes mål om at nå op på en sammenkoblingsgrad for elektricitet og gas svarende til mindst 10 % af deres installerede produktionskapacitet, som vedtaget på Det Europæiske Råds topmøder i 2002 og 2007, endnu ikke er nået;

| 21. | glæder sig over Kommissionens fokus på, at Europas fremtidige energisystemer bliver kendetegnet ved fleksibilitet; fremhæver, at velfungerende grænseoverskridende engrosmarkeder er en nem måde at opnå fleksibilitet på set i ethvert tidsperspektiv; opfordrer til, at der gøres en yderligere indsats for at stimulere den fremtidige udbredelse af teknologier til lagring af energi og lydhørheden over for efterspørgslen, hvilket alt sammen skaber yderligere fleksibilitet; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over Kommissionens fokus på, at Europas fremtidige energisystemer bliver kendetegnet ved fleksibilitet; fremhæver, at velfungerende grænseoverskridende engrosmarkeder er en nem måde at opnå fleksibilitet på set i ethvert tidsperspektiv; opfordrer til, at der gøres en yderligere indsats for at stimulere den fremtidige udbredelse af teknologier til lagring af energi og lydhørheden over for efterspørgslen, hvilket alt sammen skaber yderligere fleksibilitet;

| 22. | mener, at energieffektivitet er et af de mest bæredygtige og omkostningseffektive midler til at reducere energiregningerne, øge forsyningssikkerheden, reducere behovet for import af fossile brændstoffer og undgå kulstofemissioner; erkender, at alle foranstaltninger, der fremmer energieffektiviteten, skal være tilpasset forbrugernes behov og være omkostningseffektive og underbygget af de rigtige incitamenter; |
| --- | --- |

22.

mener, at energieffektivitet er et af de mest bæredygtige og omkostningseffektive midler til at reducere energiregningerne, øge forsyningssikkerheden, reducere behovet for import af fossile brændstoffer og undgå kulstofemissioner; erkender, at alle foranstaltninger, der fremmer energieffektiviteten, skal være tilpasset forbrugernes behov og være omkostningseffektive og underbygget af de rigtige incitamenter;

| 23. | understreger, at dristigere energieffektivitetsforanstaltninger ifølge Det Internationale Energiagenturs undersøgelsesresultater kan reducere EU's gasimport med en tredjedel i 2035, svarende til 100 mia. m3 gas; |
| --- | --- |

23.

understreger, at dristigere energieffektivitetsforanstaltninger ifølge Det Internationale Energiagenturs undersøgelsesresultater kan reducere EU's gasimport med en tredjedel i 2035, svarende til 100 mia. m3 gas;

| 24. | minder om, at synergier mellem udviklingen, udbredelsen og vedligeholdelsen af telekommunikations- og energiinfrastruktur vil spille en central rolle for opfyldelsen af Den Europæiske Unions mål for energieffektivitet; |
| --- | --- |

24.

minder om, at synergier mellem udviklingen, udbredelsen og vedligeholdelsen af telekommunikations- og energiinfrastruktur vil spille en central rolle for opfyldelsen af Den Europæiske Unions mål for energieffektivitet;

| 25. | fremhæver, at det stadig er nødvendigt at opsplitte de europæiske energimarkeder for at sikre konkurrence og forsyning af elektricitet til den lavest mulige pris; |
| --- | --- |

25.

fremhæver, at det stadig er nødvendigt at opsplitte de europæiske energimarkeder for at sikre konkurrence og forsyning af elektricitet til den lavest mulige pris;

| 26. | mener, at det er nødvendigt at tilskynde til investeringer i infrastruktur ved hjælp af stabile, innovationsvenlige og forudsigelige rammebestemmelser, som ikke hæmmer det indre markeds funktion, samt at pensionsfonde og institutionelle investorer får mulighed for at investere i transmission, i erkendelse af at dette ikke kan opnås, med mindre det er markedsdrevet; erkender dog samtidig, at infrastrukturmæssige forandringer i visse særlige tilfælde dårligt kan opnås, med mindre der ydes offentlig finansiering til at støtte centrale infrastrukturprojekter, som muligvis ikke er kommercielt rentable; understreger i den forbindelse betydningen af Connecting Europe-faciliteten og beklager, at denne mekanismes budget for energidelen er lavere, end hvad Kommissionen havde foreslået; |
| --- | --- |

26.

mener, at det er nødvendigt at tilskynde til investeringer i infrastruktur ved hjælp af stabile, innovationsvenlige og forudsigelige rammebestemmelser, som ikke hæmmer det indre markeds funktion, samt at pensionsfonde og institutionelle investorer får mulighed for at investere i transmission, i erkendelse af at dette ikke kan opnås, med mindre det er markedsdrevet; erkender dog samtidig, at infrastrukturmæssige forandringer i visse særlige tilfælde dårligt kan opnås, med mindre der ydes offentlig finansiering til at støtte centrale infrastrukturprojekter, som muligvis ikke er kommercielt rentable; understreger i den forbindelse betydningen af Connecting Europe-faciliteten og beklager, at denne mekanismes budget for energidelen er lavere, end hvad Kommissionen havde foreslået;

| 27. | opfordrer til, at man undersøger muligheden for at oprette en EU-fond for investeringer i energinet; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at man undersøger muligheden for at oprette en EU-fond for investeringer i energinet;

| 28. | understreger, at en strømlining af godkendelsesprocedurerne i medlemsstaterne vil bidrage til udvikling af infrastrukturnet og frigørelse af investeringer; understreger, at lokale og regionale myndigheder bør spille en vigtig rolle i denne forbindelse ved at forenkle planlægningsprocedurerne og integrere energiinfrastruktur i deres lokale og regionale planlægning; |
| --- | --- |

28.

understreger, at en strømlining af godkendelsesprocedurerne i medlemsstaterne vil bidrage til udvikling af infrastrukturnet og frigørelse af investeringer; understreger, at lokale og regionale myndigheder bør spille en vigtig rolle i denne forbindelse ved at forenkle planlægningsprocedurerne og integrere energiinfrastruktur i deres lokale og regionale planlægning;

| 29. | bemærker, at manglen på fri og ikkediskriminerende adgang til transmissionsinfrastruktur stadig i nogle tilfælde forhindrer nytilkomne selskaber i at komme på nettet og rent faktisk kunne konkurrere på markedet mod de nuværende selskaber på rimelige vilkår; fremhæver behovet for at tackle strukturelle markedsforvridninger, som fører til det høje koncentrationsniveau, der eksisterer i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at manglen på fri og ikkediskriminerende adgang til transmissionsinfrastruktur stadig i nogle tilfælde forhindrer nytilkomne selskaber i at komme på nettet og rent faktisk kunne konkurrere på markedet mod de nuværende selskaber på rimelige vilkår; fremhæver behovet for at tackle strukturelle markedsforvridninger, som fører til det høje koncentrationsniveau, der eksisterer i nogle medlemsstater;

| 30. | understreger i denne forbindelse, at reglerne i den tredje energipakke bør anvendes fuldt ud på både europæiske og udenlandske selskaber; mener, at omfanget og varigheden af undtagelser fra disse regler, som bevilges af Kommissionen, bør begrænses og være underkastet Parlamentets og Rådets efterprøvelse; |
| --- | --- |

30.

understreger i denne forbindelse, at reglerne i den tredje energipakke bør anvendes fuldt ud på både europæiske og udenlandske selskaber; mener, at omfanget og varigheden af undtagelser fra disse regler, som bevilges af Kommissionen, bør begrænses og være underkastet Parlamentets og Rådets efterprøvelse;

| 31. | understreger, at manglen på gennemsigtighed og den nuværende konkurrenceforvridende praksis på engrosenergimarkederne undergraver forbrugernes tillid; mener, at der er et presserende behov for at forstå omkostningssammensætningen på engrosmarkederne og virkningen på forbrugernes regning; |
| --- | --- |

31.

understreger, at manglen på gennemsigtighed og den nuværende konkurrenceforvridende praksis på engrosenergimarkederne undergraver forbrugernes tillid; mener, at der er et presserende behov for at forstå omkostningssammensætningen på engrosmarkederne og virkningen på forbrugernes regning;

| 32. | støtter fuldt ud foranstaltninger, der træffes med henblik på at indføre lige konkurrencevilkår ved at skabe mere decentraliserede og konkurrencedygtige markedsmodeller, idet de skaber bedre muligheder for lokale energiproducenter og nye aktører i sektoren; |
| --- | --- |

32.

støtter fuldt ud foranstaltninger, der træffes med henblik på at indføre lige konkurrencevilkår ved at skabe mere decentraliserede og konkurrencedygtige markedsmodeller, idet de skaber bedre muligheder for lokale energiproducenter og nye aktører i sektoren;

| 33. | erindrer om, at det for at forhindre dominerende etablerede leverandører i at lægge hindringer i vejen for en åbning af markedet er vigtigt at skabe mulighed for udvikling af nye forretningsmodeller, som f.eks. muligheden for på samme tid at indgå kontrakter med flere leverandører; |
| --- | --- |

33.

erindrer om, at det for at forhindre dominerende etablerede leverandører i at lægge hindringer i vejen for en åbning af markedet er vigtigt at skabe mulighed for udvikling af nye forretningsmodeller, som f.eks. muligheden for på samme tid at indgå kontrakter med flere leverandører;

| 34. | bemærker, at en stabil lovramme — for producenter, myndigheder, netværksoperatører, energileverandører, tjenesteudbydere på efterspørgselssiden og, først og fremmest, forbrugere og producent-forbrugere — er afgørende for et velfungerende indre energimarked og for at tiltrække langsigtede investeringer i udvikling af infrastruktur; fremhæver, at udviklingen af netkodekser, som omfatter rimelige, ikkediskriminerende og afbalancerede regler bør føre til en harmonisering af netforvaltning, markedsstruktur og interoperabilitet; understreger, at det er afgørende, at aftaler om opsplitning af transmissionsnet, produktion og levering overholdes i hele EU, herunder aftalerne om de regulerende myndigheders uafhængige stilling og om krav til forbrugerbeskyttelse; understreger derfor, at det er nødvendigt at underbygge og udvikle Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheders (ACER's) rolle yderligere, især dets mulighed for at kontrollere nationale lovgivningsmæssige beslutninger og bilægge tvister; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at en stabil lovramme — for producenter, myndigheder, netværksoperatører, energileverandører, tjenesteudbydere på efterspørgselssiden og, først og fremmest, forbrugere og producent-forbrugere — er afgørende for et velfungerende indre energimarked og for at tiltrække langsigtede investeringer i udvikling af infrastruktur; fremhæver, at udviklingen af netkodekser, som omfatter rimelige, ikkediskriminerende og afbalancerede regler bør føre til en harmonisering af netforvaltning, markedsstruktur og interoperabilitet; understreger, at det er afgørende, at aftaler om opsplitning af transmissionsnet, produktion og levering overholdes i hele EU, herunder aftalerne om de regulerende myndigheders uafhængige stilling og om krav til forbrugerbeskyttelse; understreger derfor, at det er nødvendigt at underbygge og udvikle Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheders (ACER's) rolle yderligere, især dets mulighed for at kontrollere nationale lovgivningsmæssige beslutninger og bilægge tvister;

| 35. | bemærker, at der er bekymring over, at nogle medlemsstater allerede har indført eller planlægger at indføre nationale kapacitetsgodtgørelsesmekanismer med henblik på at sikre elektricitetsforsyningen uden behørigt at have undersøgt alle potentielle alternative løsninger, navnlig hvad angår grænseoverskridende løsninger og fleksibilitetsressourcer; erkender, at disse mekanismer, selv om de er nødvendige under visse omstændigheder, kan gribe forstyrrende ind i og forvride engrosmarkedets struktur og, hvis de er dårligt udformet, potentielt skabe fastholdelsesvirkninger; opfordrer Kommissionen til at sørge for en mere samordnet tilgang på EU-plan for at sikre, at sådanne eventuelle kapacitetsgodtgørelsesmekanismer er nødvendige, effektive, gennemsigtige, teknologisk neutrale og ikkediskriminerende; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at der er bekymring over, at nogle medlemsstater allerede har indført eller planlægger at indføre nationale kapacitetsgodtgørelsesmekanismer med henblik på at sikre elektricitetsforsyningen uden behørigt at have undersøgt alle potentielle alternative løsninger, navnlig hvad angår grænseoverskridende løsninger og fleksibilitetsressourcer; erkender, at disse mekanismer, selv om de er nødvendige under visse omstændigheder, kan gribe forstyrrende ind i og forvride engrosmarkedets struktur og, hvis de er dårligt udformet, potentielt skabe fastholdelsesvirkninger; opfordrer Kommissionen til at sørge for en mere samordnet tilgang på EU-plan for at sikre, at sådanne eventuelle kapacitetsgodtgørelsesmekanismer er nødvendige, effektive, gennemsigtige, teknologisk neutrale og ikkediskriminerende;

| 36. | beklager, at de samarbejdsmekanismer, der blev indført med direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, hidtil ikke er blevet anvendt; henviser til oplysninger fra Kommissionen om, at en bedre udnyttelse af de eksisterende samarbejdsmuligheder ville give betydelige fordele, herunder fremme handelen; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gøre bedre brug af samarbejdsmekanismerne, hvor det er relevant, og til at øge deres indbyrdes kommunikation; |
| --- | --- |

36.

beklager, at de samarbejdsmekanismer, der blev indført med direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder, hidtil ikke er blevet anvendt; henviser til oplysninger fra Kommissionen om, at en bedre udnyttelse af de eksisterende samarbejdsmuligheder ville give betydelige fordele, herunder fremme handelen; opfordrer derfor medlemsstaterne til at gøre bedre brug af samarbejdsmekanismerne, hvor det er relevant, og til at øge deres indbyrdes kommunikation;

| 37. | understreger — uden at det berører hverken medlemsstaternes ret til at vælge deres egen energisammensætning eller behovet for øget samordning på EU-plan — at EU som helhed skal gøre fuld brug af potentialet i alle bæredygtige energikilder, som er til rådighed for EU-medlemsstaterne, idet de tre mål for EU's samlede energipolitik, nemlig konkurrenceevne, bæredygtighed og forsyningssikkerhed respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

37.

understreger — uden at det berører hverken medlemsstaternes ret til at vælge deres egen energisammensætning eller behovet for øget samordning på EU-plan — at EU som helhed skal gøre fuld brug af potentialet i alle bæredygtige energikilder, som er til rådighed for EU-medlemsstaterne, idet de tre mål for EU's samlede energipolitik, nemlig konkurrenceevne, bæredygtighed og forsyningssikkerhed respekteres fuldt ud;

| 38. | bemærker, at nogle medlemsstater, som er »energiøer«, stadig er totalt afskåret fra de europæiske gas- og elektricitetsnet og fortsat betaler højere priser for energiressourcer, hvilket indvirker på deres konkurrenceevne; påpeger, at disse medlemsstater ikke uden væsentlige investeringer i infrastruktur vil kunne leve op til tilsagnet, som Det Europæiske Råd har gentaget, om, at ingen medlemsstat skal være afskåret fra de europæiske net i 2015; mener, at Kommissionen på disse medlemsstaters anmodning bør deltage i forhandlinger om energipriser med energileverandører fra tredjelande, f.eks. når det drejer sig om indkøb af gas; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at nogle medlemsstater, som er »energiøer«, stadig er totalt afskåret fra de europæiske gas- og elektricitetsnet og fortsat betaler højere priser for energiressourcer, hvilket indvirker på deres konkurrenceevne; påpeger, at disse medlemsstater ikke uden væsentlige investeringer i infrastruktur vil kunne leve op til tilsagnet, som Det Europæiske Råd har gentaget, om, at ingen medlemsstat skal være afskåret fra de europæiske net i 2015; mener, at Kommissionen på disse medlemsstaters anmodning bør deltage i forhandlinger om energipriser med energileverandører fra tredjelande, f.eks. når det drejer sig om indkøb af gas;

| 39. | understreger, at den solidaritet mellem medlemsstaterne, som EU-traktaten opfordrer til, bør gøre sig gældende både i det daglige arbejde og i krisehåndteringen inden for den interne og eksterne energipolitik; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med en klar definition af »energimæssig solidaritet« for at sikre, at den overholdes af alle medlemsstater; |
| --- | --- |

39.

understreger, at den solidaritet mellem medlemsstaterne, som EU-traktaten opfordrer til, bør gøre sig gældende både i det daglige arbejde og i krisehåndteringen inden for den interne og eksterne energipolitik; opfordrer Kommissionen til at fremkomme med en klar definition af »energimæssig solidaritet« for at sikre, at den overholdes af alle medlemsstater;

| 40. | fremhæver, at det er nødvendigt at gøre noget ved den forventede vækst i importen af gas og elektricitet fra tredjelande til EU på kort og mellemlang sigt med henblik på at tilsikre energiforsyningssikkerhed, byrdefordeling og et fair og velfungerende indre marked; gentager, at denne udfordring for nogle medlemsstater er tæt knyttet til en afhængighed af gas- og olieimport fra et enkelt tredjeland og kræver foranstaltninger, som sigter mod at diversificere viften af energileverandører, -ruter og -kilder; erkender, at et strategisk mål i denne forbindelse er gennemførelsen af den sydlige gaskorridor, herunder Nabuccorørledningen og dens potentielle linjer til lande i Central- og Østeuropa, samt realiseringen af forsyningsruter til EU, som er i stand til at tilvejebringe omkring 10-20 % af EU's gasbehov i 2020, med henblik på at sikre, at alle europæiske regioner har fysisk adgang til mindst to forskellige gaskilder; |
| --- | --- |

40.

fremhæver, at det er nødvendigt at gøre noget ved den forventede vækst i importen af gas og elektricitet fra tredjelande til EU på kort og mellemlang sigt med henblik på at tilsikre energiforsyningssikkerhed, byrdefordeling og et fair og velfungerende indre marked; gentager, at denne udfordring for nogle medlemsstater er tæt knyttet til en afhængighed af gas- og olieimport fra et enkelt tredjeland og kræver foranstaltninger, som sigter mod at diversificere viften af energileverandører, -ruter og -kilder; erkender, at et strategisk mål i denne forbindelse er gennemførelsen af den sydlige gaskorridor, herunder Nabuccorørledningen og dens potentielle linjer til lande i Central- og Østeuropa, samt realiseringen af forsyningsruter til EU, som er i stand til at tilvejebringe omkring 10-20 % af EU's gasbehov i 2020, med henblik på at sikre, at alle europæiske regioner har fysisk adgang til mindst to forskellige gaskilder;

| 41. | mener, at et åbent og gennemsigtigt indre marked, hvor alle selskaber fra EU-lande og tredjelande respekterer gældende EU-ret på energiområdet, kan bidrage til at styrke EU-energileverandørers forhandlingsposition over for konkurrenterne, hvilket er særligt vigtigt for mulighederne for yderligere samordning af eksterne energiindkøb på EU-plan; opfordrer EU til at overveje at etablere et fælles agentur for gasindkøb samt de mekanismer, der er nødvendige for at modvirke dominerende eksterne leverandørers monopolstilling; bemærker, at gensidighedsprincippet skal bruges som rettesnor for forbindelserne med EU- og tredjelandsenergileverandører; understreger nødvendigheden af, at Kommissionen i sine forbindelser med energileverandører i tredjelande tager hensyn til og oplyser om konsekvenserne af sine beslutninger for forbrugerpriserne; |
| --- | --- |

41.

mener, at et åbent og gennemsigtigt indre marked, hvor alle selskaber fra EU-lande og tredjelande respekterer gældende EU-ret på energiområdet, kan bidrage til at styrke EU-energileverandørers forhandlingsposition over for konkurrenterne, hvilket er særligt vigtigt for mulighederne for yderligere samordning af eksterne energiindkøb på EU-plan; opfordrer EU til at overveje at etablere et fælles agentur for gasindkøb samt de mekanismer, der er nødvendige for at modvirke dominerende eksterne leverandørers monopolstilling; bemærker, at gensidighedsprincippet skal bruges som rettesnor for forbindelserne med EU- og tredjelandsenergileverandører; understreger nødvendigheden af, at Kommissionen i sine forbindelser med energileverandører i tredjelande tager hensyn til og oplyser om konsekvenserne af sine beslutninger for forbrugerpriserne;

| 42. | mener afgjort, at Kommissionen bør gives mandat til at føre forhandlinger om infrastrukturprojekter af strategisk betydning, som påvirker forsyningssikkerheden for EU som helhed, og at sådanne mandater også bør overvejes i forbindelse med andre mellemstatslige aftaler, som anses for at have en betydelig indvirkning på EU's langsigtede energipolitiske målsætninger, navnlig EU's energimæssige uafhængighed; glæder sig i denne henseende over fremskridtene i Kommissionens forhandlinger om traktaten mellem EU, Aserbajdsjan og Turkmenistan om opførelse af et rørledningssystem tværs gennem Det Kaspiske Hav; |
| --- | --- |

42.

mener afgjort, at Kommissionen bør gives mandat til at føre forhandlinger om infrastrukturprojekter af strategisk betydning, som påvirker forsyningssikkerheden for EU som helhed, og at sådanne mandater også bør overvejes i forbindelse med andre mellemstatslige aftaler, som anses for at have en betydelig indvirkning på EU's langsigtede energipolitiske målsætninger, navnlig EU's energimæssige uafhængighed; glæder sig i denne henseende over fremskridtene i Kommissionens forhandlinger om traktaten mellem EU, Aserbajdsjan og Turkmenistan om opførelse af et rørledningssystem tværs gennem Det Kaspiske Hav;

| 43. | understreger, at en gradvis tilnærmelse af incitamenter med relation til vedvarende energi og energieffektivitet samt af ekstra energiomkostninger i alle medlemsstaterne efter 2020 er afgørende for et velfungerende og effektivt indre energimarked, både på detail- og engrosplan, og for at skabe gunstige betingelser for en langsigtet udvikling og storstilet udbredelse af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

43.

understreger, at en gradvis tilnærmelse af incitamenter med relation til vedvarende energi og energieffektivitet samt af ekstra energiomkostninger i alle medlemsstaterne efter 2020 er afgørende for et velfungerende og effektivt indre energimarked, både på detail- og engrosplan, og for at skabe gunstige betingelser for en langsigtet udvikling og storstilet udbredelse af vedvarende energikilder;

| 44. | mener, at regionale grupper af medlemsstater på kort sigt bør tilskyndes til at arbejde væk fra nationale planer og hen imod en harmoniseret eller fælles regional støtteordning for vedvarende energi; |
| --- | --- |

44.

mener, at regionale grupper af medlemsstater på kort sigt bør tilskyndes til at arbejde væk fra nationale planer og hen imod en harmoniseret eller fælles regional støtteordning for vedvarende energi;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres feed-in- eller andre støttetariffer jævnligt på en gennemsigtig måde, som gør det muligt at tilpasse dem i takt med faldende teknologiske og leveringsmæssige omkostninger; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres feed-in- eller andre støttetariffer jævnligt på en gennemsigtig måde, som gør det muligt at tilpasse dem i takt med faldende teknologiske og leveringsmæssige omkostninger;

| 46. | erkender, at fælles EU-forskningsprojekter med støtte fra rammeprogrammer og initiativer såsom SET-planen ikke i tilstrækkelig grad er blevet udnyttet til udvikling af nye teknologier, der giver mulighed for forbedringer med hensyn til effektivitet, vedvarende energi, sikkerhed på atomkraftværker, kulstoffattig anvendelse af fossile brændstoffer og intelligente net, hvilket alt sammen er af afgørende betydning for energimarkedet; |
| --- | --- |

46.

erkender, at fælles EU-forskningsprojekter med støtte fra rammeprogrammer og initiativer såsom SET-planen ikke i tilstrækkelig grad er blevet udnyttet til udvikling af nye teknologier, der giver mulighed for forbedringer med hensyn til effektivitet, vedvarende energi, sikkerhed på atomkraftværker, kulstoffattig anvendelse af fossile brændstoffer og intelligente net, hvilket alt sammen er af afgørende betydning for energimarkedet;

| 47. | anser det for vigtigt at gøre større fremskridt på elmotorvejene i fremtiden og især den sydøstlige-nordlige elmotorvej (SENEH), hvilket også vil bidrage til at klare transmissionen af energi fra solfangerparker, som f.eks. Helios-projektet, fra Sydøsteuropa til nord og vest; |
| --- | --- |

47.

anser det for vigtigt at gøre større fremskridt på elmotorvejene i fremtiden og især den sydøstlige-nordlige elmotorvej (SENEH), hvilket også vil bidrage til at klare transmissionen af energi fra solfangerparker, som f.eks. Helios-projektet, fra Sydøsteuropa til nord og vest;

Behov for hurtige foranstaltninger

Et velintegreret, åbent og velreguleret konkurrencebaseret internt energimarked

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre og fuldt ud implementere al relevant EU-lovgivning, i særdeleshed den tredje energipakke, så hurtigt som muligt; opfordrer Kommissionen til at gribe ind over for de medlemsstater, hvor gennemførelsen er forsinket unødigt; bifalder, at Kommissionen allerede har indledt formelle procedurer for at undersøge overtrædelser af EU-reglerne; |
| --- | --- |

48.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre og fuldt ud implementere al relevant EU-lovgivning, i særdeleshed den tredje energipakke, så hurtigt som muligt; opfordrer Kommissionen til at gribe ind over for de medlemsstater, hvor gennemførelsen er forsinket unødigt; bifalder, at Kommissionen allerede har indledt formelle procedurer for at undersøge overtrædelser af EU-reglerne;

| 49. | understreger, at det er nødvendigt at tackle strukturelle markedsforvridninger og manglende gennemsigtighed på markederne; opfordrer Kommissionen til at øge bestræbelserne på at håndhæve gennemførelsen af den tredje energipakke; |
| --- | --- |

49.

understreger, at det er nødvendigt at tackle strukturelle markedsforvridninger og manglende gennemsigtighed på markederne; opfordrer Kommissionen til at øge bestræbelserne på at håndhæve gennemførelsen af den tredje energipakke;

| 50. | anmoder Kommissionen om nøje at overvåge den reelle gennemførelse af EU's energilovgivning, navnlig de bestemmelser, der tilvejebringer grundlæggende forbrugerrettigheder, dem, der omhandler systemoperatører, nationale tilsynsmyndigheder samt konkurrence- og statsstøtteregler, og dem, der sigter mod at mindske fænomenet med »sløjfestrømme« på det indre elmarked, hvoraf sidstnævnte udgør en betydelig — men dog håndterbar — udfordring for det indre energimarked, da det svækker sikkerheden i energisystemet ved at mindske lagringsmulighederne og netkapaciteten; opfordrer indtrængende Kommissionen til at benytte de mest hensigtsmæssige midler, den har til rådighed, til at imødegå en eventuel fortsat manglende overholdelse af relevant EU-lovgivning; |
| --- | --- |

50.

anmoder Kommissionen om nøje at overvåge den reelle gennemførelse af EU's energilovgivning, navnlig de bestemmelser, der tilvejebringer grundlæggende forbrugerrettigheder, dem, der omhandler systemoperatører, nationale tilsynsmyndigheder samt konkurrence- og statsstøtteregler, og dem, der sigter mod at mindske fænomenet med »sløjfestrømme« på det indre elmarked, hvoraf sidstnævnte udgør en betydelig — men dog håndterbar — udfordring for det indre energimarked, da det svækker sikkerheden i energisystemet ved at mindske lagringsmulighederne og netkapaciteten; opfordrer indtrængende Kommissionen til at benytte de mest hensigtsmæssige midler, den har til rådighed, til at imødegå en eventuel fortsat manglende overholdelse af relevant EU-lovgivning;

| 51. | bemærker, at alle forsyningssvigt hidtil har skyldtes operationelle fejl, ikke kapacitetsmangler; erkender, at investorer i EU som følge af den økonomiske recession, høje priser på naturgas og den stigende andel af uregelmæssig elproduktion fra vedvarende energikilder står med en betydelig usikkerhed i forbindelse med udviklingen af fleksible elproduktionskapaciteter; opfordrer Kommissionen til at foretage en udførlig vurdering af, hvorvidt produktionskapaciteten er tilstrækkelig, på grundlag af en harmoniseret metode og til at yde vejledning om, hvordan fleksibiliteten kan forbedres og forsyningen opretholdes; |
| --- | --- |

51.

bemærker, at alle forsyningssvigt hidtil har skyldtes operationelle fejl, ikke kapacitetsmangler; erkender, at investorer i EU som følge af den økonomiske recession, høje priser på naturgas og den stigende andel af uregelmæssig elproduktion fra vedvarende energikilder står med en betydelig usikkerhed i forbindelse med udviklingen af fleksible elproduktionskapaciteter; opfordrer Kommissionen til at foretage en udførlig vurdering af, hvorvidt produktionskapaciteten er tilstrækkelig, på grundlag af en harmoniseret metode og til at yde vejledning om, hvordan fleksibiliteten kan forbedres og forsyningen opretholdes;

| 52. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at samordne infrastrukturprojekter bedre og planlægge netudbygning i fællesskab og derved sikre fuldstændig sammenkobling af systemerne og omkostningseffektivitet i hele EU, idet der drages fordel af grænseoverskridende synergier og et mere effektivt energiinfrastrukturnet; påpeger, at en integreret tilgang, som inkluderer distributionsoperatørerne, bør fremmes; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre hurtig bedømmelse, udvælgelse, godkendelse og gennemførelse af projekter af fælles europæisk interesse, navnlig vedrørende grænseoverskridende samkøringslinjer for elektricitet og gas, herunder tilbagestrømsmekanismer, flydende naturgas (LNG), energilagringsinfrastruktur og intelligente transmissions- og distributionsnet, som har afgørende betydning for et velintegreret og velfungerende energimarked; |
| --- | --- |

52.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at samordne infrastrukturprojekter bedre og planlægge netudbygning i fællesskab og derved sikre fuldstændig sammenkobling af systemerne og omkostningseffektivitet i hele EU, idet der drages fordel af grænseoverskridende synergier og et mere effektivt energiinfrastrukturnet; påpeger, at en integreret tilgang, som inkluderer distributionsoperatørerne, bør fremmes; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre hurtig bedømmelse, udvælgelse, godkendelse og gennemførelse af projekter af fælles europæisk interesse, navnlig vedrørende grænseoverskridende samkøringslinjer for elektricitet og gas, herunder tilbagestrømsmekanismer, flydende naturgas (LNG), energilagringsinfrastruktur og intelligente transmissions- og distributionsnet, som har afgørende betydning for et velintegreret og velfungerende energimarked;

| 53. | anbefaler, at Kommissionen, for så vidt angår anvendelsen af Connecting Europe-facilitetens midler til energiformål, prioriterer projekter, der vil få størst mulig indvirkning på det indre markeds funktion for derved at fremme konkurrencen og en hurtig markedsindtrængning for vedvarende energi, etablere de nødvendige grænseoverskridende sammenkoblinger og øge forsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

53.

anbefaler, at Kommissionen, for så vidt angår anvendelsen af Connecting Europe-facilitetens midler til energiformål, prioriterer projekter, der vil få størst mulig indvirkning på det indre markeds funktion for derved at fremme konkurrencen og en hurtig markedsindtrængning for vedvarende energi, etablere de nødvendige grænseoverskridende sammenkoblinger og øge forsyningssikkerheden;

| 54. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en ny revision af de eksisterende planer for energiprojekter, navnlig for opførelsen af nye LNG-terminaler, som forventes at tage ti år at færdiggøre, vurdere deres økonomiske fordele — under hensyntagen til de LNG-terminaler, som allerede er under opførelse eller i planlægningsfasen i de enkelte medlemsstater, og som i nær fremtid vil bidrage til energiforsyningssikkerheden i medlemsstater, der er klassificeret som »energiøer« — og til at bidrage til finansieringen af sådanne projekter; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en ny revision af de eksisterende planer for energiprojekter, navnlig for opførelsen af nye LNG-terminaler, som forventes at tage ti år at færdiggøre, vurdere deres økonomiske fordele — under hensyntagen til de LNG-terminaler, som allerede er under opførelse eller i planlægningsfasen i de enkelte medlemsstater, og som i nær fremtid vil bidrage til energiforsyningssikkerheden i medlemsstater, der er klassificeret som »energiøer« — og til at bidrage til finansieringen af sådanne projekter;

| 55. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre et effektivt system til håndtering af overbelastning med henblik på at fremme en effektiv anvendelse af den eksisterende kapacitet til transmission af gas og el, som vil mindske udgifterne til udbygning af netkapaciteter og lette den øgede tilslutning af vedvarende produktionskilder til elnettet; |
| --- | --- |

55.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre et effektivt system til håndtering af overbelastning med henblik på at fremme en effektiv anvendelse af den eksisterende kapacitet til transmission af gas og el, som vil mindske udgifterne til udbygning af netkapaciteter og lette den øgede tilslutning af vedvarende produktionskilder til elnettet;

| 56. | opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at afstå fra at benytte prislofter eller regulerede salgspriser på nationalt plan, som ligger under de afholdte omkostninger, da sådanne tiltag kan forvride konkurrencen og udgøre en alvorlig trussel mod fremtidige investeringer i kapacitet og infrastruktur i energisektoren; understreger imidlertid, at politikker i dette øjemed skal tage hensyn til sårbare forbrugeres legitime interesser, da de ikke altid kan drage fordel af reel konkurrence på energimarkederne; |
| --- | --- |

56.

opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at afstå fra at benytte prislofter eller regulerede salgspriser på nationalt plan, som ligger under de afholdte omkostninger, da sådanne tiltag kan forvride konkurrencen og udgøre en alvorlig trussel mod fremtidige investeringer i kapacitet og infrastruktur i energisektoren; understreger imidlertid, at politikker i dette øjemed skal tage hensyn til sårbare forbrugeres legitime interesser, da de ikke altid kan drage fordel af reel konkurrence på energimarkederne;

| 57. | glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at håndhæve antitrustregler og statsstøtteregler over for alle foretagender inden for energisektoren og deres datterselskaber i EU og dermed sikre, at der skabes lige konkurrencevilkår med lige adgangsbetingelser for alle markedsdeltagere; opfordrer Kommissionen til at udstede retningslinjer for, hvordan et selskabs misbrug af en dominerende stilling på gas- og elektricitetsmarkedet vurderes, og til at yde vejledning om bedste praksis og erfaringer fra støtteordninger for vedvarende energi; |
| --- | --- |

57.

glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at håndhæve antitrustregler og statsstøtteregler over for alle foretagender inden for energisektoren og deres datterselskaber i EU og dermed sikre, at der skabes lige konkurrencevilkår med lige adgangsbetingelser for alle markedsdeltagere; opfordrer Kommissionen til at udstede retningslinjer for, hvordan et selskabs misbrug af en dominerende stilling på gas- og elektricitetsmarkedet vurderes, og til at yde vejledning om bedste praksis og erfaringer fra støtteordninger for vedvarende energi;

| 58. | anmoder Kommissionen om at revidere reglerne for statsstøtte i forbindelse med nationale energieffektivitetsforanstaltninger og energiprojekter, som samfinansieres under samhørighedspolitikken, med henblik på at sikre, at flere af disse foranstaltninger er berettiget til statsfinansiering, hvilket vil føre til, at flere projekter fuldføres; |
| --- | --- |

58.

anmoder Kommissionen om at revidere reglerne for statsstøtte i forbindelse med nationale energieffektivitetsforanstaltninger og energiprojekter, som samfinansieres under samhørighedspolitikken, med henblik på at sikre, at flere af disse foranstaltninger er berettiget til statsfinansiering, hvilket vil føre til, at flere projekter fuldføres;

| 59. | anbefaler, at Kommissionen bruger sine kontrolbeføjelser for statsstøtte til at fremme udviklingen af grænseoverskridende infrastruktur; mener, at sådanne samkøringslinjer vil spille en væsentlig rolle med hensyn til at øge muligheden for at trække på et nabolands forsyninger i tilfælde af en energikrise eller ubalance og med hensyn til at mindske subsidierne over tid; |
| --- | --- |

59.

anbefaler, at Kommissionen bruger sine kontrolbeføjelser for statsstøtte til at fremme udviklingen af grænseoverskridende infrastruktur; mener, at sådanne samkøringslinjer vil spille en væsentlig rolle med hensyn til at øge muligheden for at trække på et nabolands forsyninger i tilfælde af en energikrise eller ubalance og med hensyn til at mindske subsidierne over tid;

| 60. | støtter kraftigt Kommissionens indsats på grundlag af det af ENTSO udviklede koordinerede arbejde, for at få indført harmoniserede netkodekser og -regler senest i 2014 i overensstemmelse med planen og sikre, at lovrammen for det indre energimarked er stabil og i stigende grad er innovationsvenlig; |
| --- | --- |

60.

støtter kraftigt Kommissionens indsats på grundlag af det af ENTSO udviklede koordinerede arbejde, for at få indført harmoniserede netkodekser og -regler senest i 2014 i overensstemmelse med planen og sikre, at lovrammen for det indre energimarked er stabil og i stigende grad er innovationsvenlig;

| 61. | støtter kraftigt de lovgivningsmæssige foranstaltninger, som ACER og de nationale tilsynsmyndigheder har truffet for at tilskynde til, forbedre og forenkle energihandelen på tværs af grænserne, herunder på intra-day-, day-ahead- og balancemarkedet, og for at bygge bro mellem energisystemerne i forskellige medlemsstater ved at fremme gennemsigtig anvendelse af samkøringslinjer; understreger, at der er behov for et tilstrækkeligt antal medarbejdere — med de nødvendige kvalifikationer, erfaringer og ekspertise — i ACER og de nationale tilsynsmyndigheder til at udføre opgaverne i forbindelse med overvågning af engrostransaktioner og afsløring af insiderhandelspraksis og forsøg på markedsmanipulation; |
| --- | --- |

61.

støtter kraftigt de lovgivningsmæssige foranstaltninger, som ACER og de nationale tilsynsmyndigheder har truffet for at tilskynde til, forbedre og forenkle energihandelen på tværs af grænserne, herunder på intra-day-, day-ahead- og balancemarkedet, og for at bygge bro mellem energisystemerne i forskellige medlemsstater ved at fremme gennemsigtig anvendelse af samkøringslinjer; understreger, at der er behov for et tilstrækkeligt antal medarbejdere — med de nødvendige kvalifikationer, erfaringer og ekspertise — i ACER og de nationale tilsynsmyndigheder til at udføre opgaverne i forbindelse med overvågning af engrostransaktioner og afsløring af insiderhandelspraksis og forsøg på markedsmanipulation;

| 62. | opfordrer, hvad angår det indre elektricitetsmarked, Kommissionen til hurtigt at tilvejebringe en grundig analyse af systemets tilstrækkelighed og de nationale produktionskapaciteters fleksibilitet på kort og lang sigt, idet der fuldt ud tages højde for det potentielle bidrag fra alle fleksible foranstaltninger, såsom efterspørgselsrespons, energilagring og samkøring, og aflægge rapport om de anvendte nationale foranstaltningers indvirkning på kapacitetsvurdering og udviklingsplanlægning på det indre energimarked og konkurrencereglerne under hensyntagen til konsekvenserne for såvel forsyningssikkerheden som for de grænseoverskridende aspekter af denne komplementære markedsudformningspolitik; opfordrer i denne forbindelse til, at der gøres en yderligere indsats med henblik på den fremtidige udbredelse af teknologier til lagring af energi og modtagelighed på efterspørgselssiden, som alle er yderligere kilder til fleksibilitet; |
| --- | --- |

62.

opfordrer, hvad angår det indre elektricitetsmarked, Kommissionen til hurtigt at tilvejebringe en grundig analyse af systemets tilstrækkelighed og de nationale produktionskapaciteters fleksibilitet på kort og lang sigt, idet der fuldt ud tages højde for det potentielle bidrag fra alle fleksible foranstaltninger, såsom efterspørgselsrespons, energilagring og samkøring, og aflægge rapport om de anvendte nationale foranstaltningers indvirkning på kapacitetsvurdering og udviklingsplanlægning på det indre energimarked og konkurrencereglerne under hensyntagen til konsekvenserne for såvel forsyningssikkerheden som for de grænseoverskridende aspekter af denne komplementære markedsudformningspolitik; opfordrer i denne forbindelse til, at der gøres en yderligere indsats med henblik på den fremtidige udbredelse af teknologier til lagring af energi og modtagelighed på efterspørgselssiden, som alle er yderligere kilder til fleksibilitet;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for anvendelsen og udnyttelsen af fleksibilitetsressourcer — f.eks. styring af efterspørgslen, lagring og fysiske infrastrukturer, herunder grænseoverskridende infrastrukturer — så medlemsstaterne kan udarbejde og gennemføre nationale strategier til at udnytte fleksibilitetsressourcer på deres områder; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde retningslinjer for anvendelsen og udnyttelsen af fleksibilitetsressourcer — f.eks. styring af efterspørgslen, lagring og fysiske infrastrukturer, herunder grænseoverskridende infrastrukturer — så medlemsstaterne kan udarbejde og gennemføre nationale strategier til at udnytte fleksibilitetsressourcer på deres områder;

| 64. | opfordrer Kommissionen og ENTSO-E til at udvikle en kohærent og tilpasset metode til at sikre tilstrækkelig produktion i Europa, inklusive det positive bidrag fra vedvarende energikilder og især variable vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen og ENTSO-E til at udvikle en kohærent og tilpasset metode til at sikre tilstrækkelig produktion i Europa, inklusive det positive bidrag fra vedvarende energikilder og især variable vedvarende energikilder;

| 65. | opfordrer Kommissionen til at undersøge fremtidige koncepter for energimarkeder, som i modsætning til de nuværende nationale kapacitetsmekanismer kunne give yderligere ikkediskriminerende afkast til investorer inden for alle former for elproduktion og sikre den mest omkostningseffektive levering af fleksibilitetstjenester inden for energisektoren; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen til at undersøge fremtidige koncepter for energimarkeder, som i modsætning til de nuværende nationale kapacitetsmekanismer kunne give yderligere ikkediskriminerende afkast til investorer inden for alle former for elproduktion og sikre den mest omkostningseffektive levering af fleksibilitetstjenester inden for energisektoren;

| 66. | opfordrer Kommissionen til at fremme videreudvikling af et marked for hjælpeydelser, som er åbent for deltagelse af alle energikilder, også de vedvarende; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen til at fremme videreudvikling af et marked for hjælpeydelser, som er åbent for deltagelse af alle energikilder, også de vedvarende;

| 67. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de relevante aktører til at tilvejebringe incitamenter og støtte regionale initiativer og partnerskaber med sigte på tættere markedsintegration gennem etableringen af regionale energibørser og gashandelscentre, gennem mere harmoniserede regler for gashandel og markedskoblingsmekanismer inden for alle tidsrammer samt gennem udbredelsen af et tilstrækkeligt niveau af markedslikviditet og -gennemsigtighed; |
| --- | --- |

67.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de relevante aktører til at tilvejebringe incitamenter og støtte regionale initiativer og partnerskaber med sigte på tættere markedsintegration gennem etableringen af regionale energibørser og gashandelscentre, gennem mere harmoniserede regler for gashandel og markedskoblingsmekanismer inden for alle tidsrammer samt gennem udbredelsen af et tilstrækkeligt niveau af markedslikviditet og -gennemsigtighed;

| 68. | understreger, at foranstaltninger på det indre marked bør fremme diversificeringen af energikilder, både hjemlige og eksterne, og ikke primært bør fokusere på fortsat udvikling eller udvidelse af eksisterende ruter og forsyninger; |
| --- | --- |

68.

understreger, at foranstaltninger på det indre marked bør fremme diversificeringen af energikilder, både hjemlige og eksterne, og ikke primært bør fokusere på fortsat udvikling eller udvidelse af eksisterende ruter og forsyninger;

| 69. | henleder opmærksomheden på energimarkedets eksterne dimension, hvis mål er at gøre det lettere for alle medlemsstater at få adgang til diversificerede energiressourcer; opfordrer Kommissionen til i samråd med EU-Udenrigstjenesten at benytte sine udenrigspolitiske instrumenter til at fremme det indre energimarkeds regler og standarder over for tredjelande, og navnlig i EU’s naboskabsområde; opfordrer indtrængende Kommissionen til i bilaterale dialoger med relevante tredjelande at få løst spørgsmålet om klare regler for håndtering af kapacitetsbegrænsninger på grænseoverskridende elektricitets- og gasforbindelser og på tredjeparts adgang til transmissionsnet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at forhindre konkurrencehæmmende praksis fra tredjelandsvirksomheders side, som kan føre til begrænset konkurrence, højere priser eller forringet energiforsyningssikkerhed; opfordrer Kommissionen til i sine forbindelser med tredjelande at sikre, at EU-selskaber kan konkurrere på lige konkurrencevilkår på globalt plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre samarbejdet med EU's nabolande om nuklear sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at oplyse om alle de faktorer, der stadig volder vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af den tredje energipakke, og til at fremlægge klare tal for indvirkningen heraf på forbrugerpriserne; |
| --- | --- |

69.

henleder opmærksomheden på energimarkedets eksterne dimension, hvis mål er at gøre det lettere for alle medlemsstater at få adgang til diversificerede energiressourcer; opfordrer Kommissionen til i samråd med EU-Udenrigstjenesten at benytte sine udenrigspolitiske instrumenter til at fremme det indre energimarkeds regler og standarder over for tredjelande, og navnlig i EU’s naboskabsområde; opfordrer indtrængende Kommissionen til i bilaterale dialoger med relevante tredjelande at få løst spørgsmålet om klare regler for håndtering af kapacitetsbegrænsninger på grænseoverskridende elektricitets- og gasforbindelser og på tredjeparts adgang til transmissionsnet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at forhindre konkurrencehæmmende praksis fra tredjelandsvirksomheders side, som kan føre til begrænset konkurrence, højere priser eller forringet energiforsyningssikkerhed; opfordrer Kommissionen til i sine forbindelser med tredjelande at sikre, at EU-selskaber kan konkurrere på lige konkurrencevilkår på globalt plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forbedre samarbejdet med EU's nabolande om nuklear sikkerhed; opfordrer Kommissionen til at oplyse om alle de faktorer, der stadig volder vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af den tredje energipakke, og til at fremlægge klare tal for indvirkningen heraf på forbrugerpriserne;

| 70. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at øge den politiske og finansielle støtte til energifællesskabet og træffe yderligere foranstaltninger til at støtte udvidelsen af det indre markeds regler til at omfatte Sydøst- og Østeuropa; |
| --- | --- |

70.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at øge den politiske og finansielle støtte til energifællesskabet og træffe yderligere foranstaltninger til at støtte udvidelsen af det indre markeds regler til at omfatte Sydøst- og Østeuropa;

| 71. | opfordrer i lyset af indførelsen af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem EU-medlemsstater og tredjelande på energiområdet Kommissionen og medlemsstaterne til at udvise større engagement med hensyn til at sikre, at der ikke indgås aftaler, som er i strid med lovgivningen om det indre marked; mener, at Kommissionen bør kunne undersøge, om udkast til aftaler er i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, og deltage i forhandlingerne, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

71.

opfordrer i lyset af indførelsen af en mekanisme for udveksling af oplysninger vedrørende mellemstatslige aftaler mellem EU-medlemsstater og tredjelande på energiområdet Kommissionen og medlemsstaterne til at udvise større engagement med hensyn til at sikre, at der ikke indgås aftaler, som er i strid med lovgivningen om det indre marked; mener, at Kommissionen bør kunne undersøge, om udkast til aftaler er i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning, og deltage i forhandlingerne, hvor det er relevant;

| 72. | minder Kommissionen om, at det indre marked ikke er uafhængigt af det globale marked; anmoder Kommissionen om i forbindelse med planlægningen af sine foranstaltninger vedrørende det indre marked at tage fuldt hensyn til Parlamentets henstillinger om energipolitikkens eksterne dimension (16); bekræfter sin støtte til tanken om, at kun et fuldt fungerende indre marked kan give EU mulighed for at tale med én stemme på globalt plan; anmoder Kommissionen om at udvikle yderligere foranstaltninger inden for ekstern energipolitik; |
| --- | --- |

72.

minder Kommissionen om, at det indre marked ikke er uafhængigt af det globale marked; anmoder Kommissionen om i forbindelse med planlægningen af sine foranstaltninger vedrørende det indre marked at tage fuldt hensyn til Parlamentets henstillinger om energipolitikkens eksterne dimension (16); bekræfter sin støtte til tanken om, at kun et fuldt fungerende indre marked kan give EU mulighed for at tale med én stemme på globalt plan; anmoder Kommissionen om at udvikle yderligere foranstaltninger inden for ekstern energipolitik;

| 73. | mener, at den kommende frihandelsaftale mellem EU og USA bør indeholde et kapitel, som er fokuseret på energispørgsmål, som kunne påvirke det indre marked, herunder bl.a.: engroshandel med energi, råvarehandel, maritime transportregler for energi, emissionshandelsordninger, standarder for brændstofsikkerhed, regnskabspraksis, statslige energisubsidier og overførsel af intellektuel ejendomsret med hensyn til energiefterforskning, produktion, transformation og produkter i sidste fase af deres livscyklus; |
| --- | --- |

73.

mener, at den kommende frihandelsaftale mellem EU og USA bør indeholde et kapitel, som er fokuseret på energispørgsmål, som kunne påvirke det indre marked, herunder bl.a.: engroshandel med energi, råvarehandel, maritime transportregler for energi, emissionshandelsordninger, standarder for brændstofsikkerhed, regnskabspraksis, statslige energisubsidier og overførsel af intellektuel ejendomsret med hensyn til energiefterforskning, produktion, transformation og produkter i sidste fase af deres livscyklus;

| 74. | støtter det mandat, som Det Europæiske Råd har givet Kommissionen, til at forelægge en analyse af energiprisernes og -omkostningernes sammensætning og drivkraften bag dem i de enkelte medlemsstater inden udgangen af 2013 med særligt fokus på konsekvenserne for husstande, SMV'er og energiintensive industrier, og idet der ses mere generelt på EU's konkurrenceevne i forhold til dets globale økonomiske konkurrenter; opfordrer desuden Kommissionen til løbende at overvåge energipriserne og -omkostningerne i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

74.

støtter det mandat, som Det Europæiske Råd har givet Kommissionen, til at forelægge en analyse af energiprisernes og -omkostningernes sammensætning og drivkraften bag dem i de enkelte medlemsstater inden udgangen af 2013 med særligt fokus på konsekvenserne for husstande, SMV'er og energiintensive industrier, og idet der ses mere generelt på EU's konkurrenceevne i forhold til dets globale økonomiske konkurrenter; opfordrer desuden Kommissionen til løbende at overvåge energipriserne og -omkostningerne i medlemsstaterne;

| 75. | opfordrer, hvad angår det indre gasmarked, Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemgå alle gaskontrakter baseret på forældede prisfastsættelsesordninger — især olieindekseringsprincippet — som pålægger forbrugerne høje priser, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at bistå med at undersøge mulighederne for at genforhandle disse kontrakter, ikke kun i forbindelse med deres forlængelse; fremhæver behovet for at udvikle og støtte alle produkter og mekanismer, som sigter mod at styrke gashandelskapaciteten på kort sigt; understreger, at ovennævnte foranstaltninger er afgørende for at sikre reel konkurrence, når det gælder prisen for at levere gas til alle forbrugere på det indre gasmarked; |
| --- | --- |

75.

opfordrer, hvad angår det indre gasmarked, Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemgå alle gaskontrakter baseret på forældede prisfastsættelsesordninger — især olieindekseringsprincippet — som pålægger forbrugerne høje priser, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at bistå med at undersøge mulighederne for at genforhandle disse kontrakter, ikke kun i forbindelse med deres forlængelse; fremhæver behovet for at udvikle og støtte alle produkter og mekanismer, som sigter mod at styrke gashandelskapaciteten på kort sigt; understreger, at ovennævnte foranstaltninger er afgørende for at sikre reel konkurrence, når det gælder prisen for at levere gas til alle forbrugere på det indre gasmarked;

Effektiv beskyttelse og støtte til forbrugerne

| 76. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de relevante aktører til at forbedre kvaliteten af og adgangen til den information, forbrugerne tilbydes, at give dem klare og gennemsigtige afregningsmetoder og etablere prissammenligningsværktøjer, som giver dem mulighed for at træffe de mest informerede valg og gøre dem bevidste om måder at kontrollere forbruget på samt mulighederne for energibesparelser og energieffektivitet og produktion i lille målestok; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre direktivet om alternativ tvistbilæggelse og forordningen om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet; glæder sig over Kommissionens forslag om at oprette en informationsplatform om forbrugerrettigheder; anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne iværksætter forbrugervenlige informationskampagner, som regeringer og civilsamfundsorganisationer bør deltage aktivt i; |
| --- | --- |

76.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de relevante aktører til at forbedre kvaliteten af og adgangen til den information, forbrugerne tilbydes, at give dem klare og gennemsigtige afregningsmetoder og etablere prissammenligningsværktøjer, som giver dem mulighed for at træffe de mest informerede valg og gøre dem bevidste om måder at kontrollere forbruget på samt mulighederne for energibesparelser og energieffektivitet og produktion i lille målestok; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre direktivet om alternativ tvistbilæggelse og forordningen om onlinetvistbilæggelse i forbindelse med tvister på forbrugerområdet; glæder sig over Kommissionens forslag om at oprette en informationsplatform om forbrugerrettigheder; anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne iværksætter forbrugervenlige informationskampagner, som regeringer og civilsamfundsorganisationer bør deltage aktivt i;

| 77. | påpeger, at selv om energipriserne er faldet på engrosenergimarkederne overalt i verden, betaler forbrugerne stadig høje priser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne samt medlemsstaternes energimyndigheder til at sikre, at forbrugerne får direkte og tilstrækkelig gavn af prisudviklingen på engrosmarkederne; |
| --- | --- |

77.

påpeger, at selv om energipriserne er faldet på engrosenergimarkederne overalt i verden, betaler forbrugerne stadig høje priser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne samt medlemsstaternes energimyndigheder til at sikre, at forbrugerne får direkte og tilstrækkelig gavn af prisudviklingen på engrosmarkederne;

| 78. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at udarbejde en omfattende strategi med sigte på at tilskynde forbrugere og producent-forbrugere til at deltage aktivt på energimarkedet, bl.a. ved at inddrage dem gennem eksisterende lovgivning og ved at gennemføre de relevante bestemmelser i direktivet om energieffektivitet; foreslår, at netanvendelsesprissignalet justeres regelmæssigt med henblik på at vejlede eksisterende og fremtidige brugere i fornødent omfang og dermed tilsikre overensstemmelse mellem nettenes udvikling og folks individuelle beslutninger; |
| --- | --- |

78.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at udarbejde en omfattende strategi med sigte på at tilskynde forbrugere og producent-forbrugere til at deltage aktivt på energimarkedet, bl.a. ved at inddrage dem gennem eksisterende lovgivning og ved at gennemføre de relevante bestemmelser i direktivet om energieffektivitet; foreslår, at netanvendelsesprissignalet justeres regelmæssigt med henblik på at vejlede eksisterende og fremtidige brugere i fornødent omfang og dermed tilsikre overensstemmelse mellem nettenes udvikling og folks individuelle beslutninger;

| 79. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til yderligere samarbejde mellem energi- og ikt-sektoren og til at revidere eksisterende lovrammer for fremme af energirelaterede innovationer til gavn for alle forbrugere og fremme udbredelsen af intelligente net på en brugervenlig, sikker og pålidelig måde, som ikke pålægger forbrugerne en økonomisk byrde, og som tager hensyn til beskyttelse af deres personoplysninger; opfordrer til samarbejde inden for udvikling af intelligente net på europæisk, nationalt og regionalt plan og udvikling af europæiske standarder for intelligente net; |
| --- | --- |

79.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde til yderligere samarbejde mellem energi- og ikt-sektoren og til at revidere eksisterende lovrammer for fremme af energirelaterede innovationer til gavn for alle forbrugere og fremme udbredelsen af intelligente net på en brugervenlig, sikker og pålidelig måde, som ikke pålægger forbrugerne en økonomisk byrde, og som tager hensyn til beskyttelse af deres personoplysninger; opfordrer til samarbejde inden for udvikling af intelligente net på europæisk, nationalt og regionalt plan og udvikling af europæiske standarder for intelligente net;

| 80. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og regionale og lokale myndigheder til at indarbejde og skabe økonomiske incitamenter til investering i ikt-løsninger i intelligente net og tilstræbe et producent-forbruger-marked, som fører til større fleksibilitet, energieffektivitet og –besparelser og frivillig deltagelse fra efterspørgselssiden; |
| --- | --- |

80.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og regionale og lokale myndigheder til at indarbejde og skabe økonomiske incitamenter til investering i ikt-løsninger i intelligente net og tilstræbe et producent-forbruger-marked, som fører til større fleksibilitet, energieffektivitet og –besparelser og frivillig deltagelse fra efterspørgselssiden;

| 81. | imødeser Kommissionens retningslinjer, der kan bidrage til at opstille ambitiøse politikmål vedrørende sårbare forbrugere, hvilket vil hjælpe medlemsstaterne til at bedre at definere deres tilgang til denne forbrugerkategori; opfordrer Kommissionen til at udarbejde disse retningslinjer under behørig hensyntagen til eksisterende nationale ordninger og instrumenter til beskyttelse af sådanne forbrugere med henblik på at opnå en mere konsekvent og sammenhængende tilgang på EU-plan og overlade det til medlemsstaterne at vælge de mest hensigtsmæssige instrumenter til at yde en sådan støtte; tilføjer, at omfattende rådgivningstjenester for denne kategori af forbrugere og udveksling af bedste praksis kan spille en væsentlig rolle; |
| --- | --- |

81.

imødeser Kommissionens retningslinjer, der kan bidrage til at opstille ambitiøse politikmål vedrørende sårbare forbrugere, hvilket vil hjælpe medlemsstaterne til at bedre at definere deres tilgang til denne forbrugerkategori; opfordrer Kommissionen til at udarbejde disse retningslinjer under behørig hensyntagen til eksisterende nationale ordninger og instrumenter til beskyttelse af sådanne forbrugere med henblik på at opnå en mere konsekvent og sammenhængende tilgang på EU-plan og overlade det til medlemsstaterne at vælge de mest hensigtsmæssige instrumenter til at yde en sådan støtte; tilføjer, at omfattende rådgivningstjenester for denne kategori af forbrugere og udveksling af bedste praksis kan spille en væsentlig rolle;

| 82. | hilser Kommissionens forestående analyse af energifattigdom i EU velkommen; mener, at Kommissionen som en del af analysen bør gøre en indsats for at sikre, at bekæmpelsen af energifattigdom bliver en del af den sociale tjenestepakke for Europa, f.eks. gennem social- og samhørighedsfondene; understreger, at eksisterende og nye energieffektivitetsprogrammer altid bør omfatte et målrettet fokus på lavindkomstgrupper; |
| --- | --- |

82.

hilser Kommissionens forestående analyse af energifattigdom i EU velkommen; mener, at Kommissionen som en del af analysen bør gøre en indsats for at sikre, at bekæmpelsen af energifattigdom bliver en del af den sociale tjenestepakke for Europa, f.eks. gennem social- og samhørighedsfondene; understreger, at eksisterende og nye energieffektivitetsprogrammer altid bør omfatte et målrettet fokus på lavindkomstgrupper;

| 83. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde og anbefale en egentlig leverandørcentreret udformning af detailmarkedet med henblik på at harmonisere de europæiske detailmarkeder og dermed lette den administrative byrde for forbrugerne ved at lade leverandørerne beregne alle afgifter direkte via elregningen; |
| --- | --- |

83.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde og anbefale en egentlig leverandørcentreret udformning af detailmarkedet med henblik på at harmonisere de europæiske detailmarkeder og dermed lette den administrative byrde for forbrugerne ved at lade leverandørerne beregne alle afgifter direkte via elregningen;

Afhjælpning af fremtidens energi- og klimamæssige udfordringer

| 84. | opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de relevante aktører til snarest muligt at omdanne de nødvendige støtteordninger til alle elproducenter til gennemsigtige, forudsigelige, konvergerende og markedsdrevne ordninger med henblik på at skabe et fælles marked for de efterspurgte støttefunktioner — såsom energieffektivitet, producent-forbrugere, kraftvarmeproduktion, vedvarende energi og netstøttetjenester — på en måde, der sikrer, at de er kompatible, og forhindrer overlapning; opfordrer Kommissionen til at yde vejledning om effektive og omkostningseffektive støtteordninger for vedvarende energi; |
| --- | --- |

84.

opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de relevante aktører til snarest muligt at omdanne de nødvendige støtteordninger til alle elproducenter til gennemsigtige, forudsigelige, konvergerende og markedsdrevne ordninger med henblik på at skabe et fælles marked for de efterspurgte støttefunktioner — såsom energieffektivitet, producent-forbrugere, kraftvarmeproduktion, vedvarende energi og netstøttetjenester — på en måde, der sikrer, at de er kompatible, og forhindrer overlapning; opfordrer Kommissionen til at yde vejledning om effektive og omkostningseffektive støtteordninger for vedvarende energi;

| 85. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder til at revidere de indikatorer, der anvendes til at måle graden af konkurrence på energimarkederne, og medtage indikatorer såsom andelen af forbrugere på de billigste tariffer, nye virksomheders evne til at trænge ind på markedet og niveauet af forbrugerservice og innovation, hvilket alt sammen vil bidrage til at give et reelt billede af konkurrencen på markedet; |
| --- | --- |

85.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder til at revidere de indikatorer, der anvendes til at måle graden af konkurrence på energimarkederne, og medtage indikatorer såsom andelen af forbrugere på de billigste tariffer, nye virksomheders evne til at trænge ind på markedet og niveauet af forbrugerservice og innovation, hvilket alt sammen vil bidrage til at give et reelt billede af konkurrencen på markedet;

| 86. | opfordrer, hvad angår det indre elmarked, Kommissionen til grundigt at undersøge konsekvenserne af at integrere den voksende andel af vedvarende energi i energinettene, med hensyn til økonomisk støtte, tekniske krav til det samlede system og markedsudformning; fremhæver, at fraværet af en koordineret tilgang til disse kilder indtil nu har vanskeliggjort integrationen heraf i de europæiske energisystemer; fremhæver, at det er nødvendigt at tilpasse det nuværende europæiske energinet og lagringsinfrastrukturerne til bidraget af distribueret produktion fra vedvarende energikilder; fremhæver betydningen af gas som reservebrændsel for at kunne håndtere variabiliteten i produktionen af vedvarende energi og anmoder Kommissionen om at vurdere, hvilken grad af fleksibilitet der er behov for i energiforsyningssystemet (intelligente net, styring af efterspørgslen, lagring og fleksibel reservekapacitet); mener, at hydrostatisk energilagring kan spille en stor rolle med hensyn til lagring af elektricitet; |
| --- | --- |

86.

opfordrer, hvad angår det indre elmarked, Kommissionen til grundigt at undersøge konsekvenserne af at integrere den voksende andel af vedvarende energi i energinettene, med hensyn til økonomisk støtte, tekniske krav til det samlede system og markedsudformning; fremhæver, at fraværet af en koordineret tilgang til disse kilder indtil nu har vanskeliggjort integrationen heraf i de europæiske energisystemer; fremhæver, at det er nødvendigt at tilpasse det nuværende europæiske energinet og lagringsinfrastrukturerne til bidraget af distribueret produktion fra vedvarende energikilder; fremhæver betydningen af gas som reservebrændsel for at kunne håndtere variabiliteten i produktionen af vedvarende energi og anmoder Kommissionen om at vurdere, hvilken grad af fleksibilitet der er behov for i energiforsyningssystemet (intelligente net, styring af efterspørgslen, lagring og fleksibel reservekapacitet); mener, at hydrostatisk energilagring kan spille en stor rolle med hensyn til lagring af elektricitet;

| 87. | opfordrer Kommissionen til fortsat at anvende Regionaludviklingsfonden, Samhørighedsfonden og EU's øvrige strukturfonde til at støtte etableringen af intelligente gas- og elnet i den kommende periode, så man bedre kan optage nye energityper og -kilder og modernisere alle Europas regioner; mener, at distributionssystemoperatørerne også skal tilskyndes til at acceptere tilpasninger af deres net; |
| --- | --- |

87.

opfordrer Kommissionen til fortsat at anvende Regionaludviklingsfonden, Samhørighedsfonden og EU's øvrige strukturfonde til at støtte etableringen af intelligente gas- og elnet i den kommende periode, så man bedre kan optage nye energityper og -kilder og modernisere alle Europas regioner; mener, at distributionssystemoperatørerne også skal tilskyndes til at acceptere tilpasninger af deres net;

| 88. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme incitamenter til at frigøre de uudnyttede muligheder i mikroproduktion og være opmærksomme på behovet for yderligere at udvikle kraftvarmeproduktion, da det er en af de mest effektive måder at producere elektrisk energi og varme på, og til at basere denne mulighed på udbredt indførelse af effektiv fjernvarme og –køling; |
| --- | --- |

88.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme incitamenter til at frigøre de uudnyttede muligheder i mikroproduktion og være opmærksomme på behovet for yderligere at udvikle kraftvarmeproduktion, da det er en af de mest effektive måder at producere elektrisk energi og varme på, og til at basere denne mulighed på udbredt indførelse af effektiv fjernvarme og –køling;

| 89. | fremhæver, at kombinationen af kraftvarme og fjernvarme/-køling har potentiale til at imødekomme den voksende andel af uregelmæssig el ved at tilføre energimarkedet fleksibilitet og modstandsdygtighed og tilvejebringe en økonomisk energilagring for overskydende el; opfordrer Kommissionen til at tage højde for og belønne denne evne i sit kommende initiativ vedrørende rammerne for kapacitetsgodtgørelsesmekanismer og støtte denne form for integration og afbalancering på tværs af sektorer under Horisont 2020; |
| --- | --- |

89.

fremhæver, at kombinationen af kraftvarme og fjernvarme/-køling har potentiale til at imødekomme den voksende andel af uregelmæssig el ved at tilføre energimarkedet fleksibilitet og modstandsdygtighed og tilvejebringe en økonomisk energilagring for overskydende el; opfordrer Kommissionen til at tage højde for og belønne denne evne i sit kommende initiativ vedrørende rammerne for kapacitetsgodtgørelsesmekanismer og støtte denne form for integration og afbalancering på tværs af sektorer under Horisont 2020;

| 90. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse, som analyserer nye og omkostningseffektive markedsudformninger for det europæiske elmarked med henblik på at sikre, at forbrugerne får el til en fornuftig pris, og for at hindre kulstoflækage; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse, som analyserer nye og omkostningseffektive markedsudformninger for det europæiske elmarked med henblik på at sikre, at forbrugerne får el til en fornuftig pris, og for at hindre kulstoflækage;

| 91. | glæder sig over det arbejde, der er gjort for at gøre forskning på energiområdet til en prioritet i Horisont 2020-programmet, og opfordrer medlemsstaterne til at udnytte dette programmeringsområde fuldt ud; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning i og udvikling af innovative energiteknologier samt til at forbedre eksisterende teknologier, der falder uden for Horisont 2020-rammen og projekterne under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at skabe synergier mellem EU's og de nationale forskningsprogrammer i erkendelse af, at forskning er den eneste vej frem for at mindske emissionerne, øge energisikkerheden, forbedre EU-industriens konkurrencemæssige position på det globale marked, bevare EU's teknologiske førerskab og bidrage til EU's dagsorden for vækst og beskæftigelse; understreger, at det er nødvendigt at give industrien lovgivningsmæssig sikkerhed for en tidshorisont, som rækker længere end 2020; |
| --- | --- |

91.

glæder sig over det arbejde, der er gjort for at gøre forskning på energiområdet til en prioritet i Horisont 2020-programmet, og opfordrer medlemsstaterne til at udnytte dette programmeringsområde fuldt ud; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte forskning i og udvikling af innovative energiteknologier samt til at forbedre eksisterende teknologier, der falder uden for Horisont 2020-rammen og projekterne under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at skabe synergier mellem EU's og de nationale forskningsprogrammer i erkendelse af, at forskning er den eneste vej frem for at mindske emissionerne, øge energisikkerheden, forbedre EU-industriens konkurrencemæssige position på det globale marked, bevare EU's teknologiske førerskab og bidrage til EU's dagsorden for vækst og beskæftigelse; understreger, at det er nødvendigt at give industrien lovgivningsmæssig sikkerhed for en tidshorisont, som rækker længere end 2020;

| 92. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at stille tilstrækkelig finansiering til rådighed til udvikling af intelligente distributionsnet, som er den mest omkostningseffektive måde til storstilet udbredelse af distribueret produktion fra vedvarende energikilder, samtidig med at forsyningssikkerheden sikres og energibesparelsespotentialer udnyttes bedst muligt; |
| --- | --- |

92.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at stille tilstrækkelig finansiering til rådighed til udvikling af intelligente distributionsnet, som er den mest omkostningseffektive måde til storstilet udbredelse af distribueret produktion fra vedvarende energikilder, samtidig med at forsyningssikkerheden sikres og energibesparelsespotentialer udnyttes bedst muligt;

| 93. | bemærker, at det nuværende system, som er karakteriseret ved et fragmenteret indre marked, udgør en udfordring for den langsigtede stabilitet for virksomheder og investorer, som vil kunne føre til lukning af værker og usikkerhed med hensyn til beskæftigelse og kapacitet; anmoder Kommissionen om at foretage en uafhængig evaluering af fremtiden for det indre marked for el og gas, hvor spørgsmål vedrørende investeringer, sektorbeskæftigelse, miljø og forbrugerbeskyttelse skal have en central rolle; anmoder om, at denne evaluering ligger klar i marts 2014, og at den bliver inklusiv, således at den inkorporerer holdningerne hos interessenter som f.eks. arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for lavindkomsthusholdninger, miljøorganisationer og SMV'er; |
| --- | --- |

93.

bemærker, at det nuværende system, som er karakteriseret ved et fragmenteret indre marked, udgør en udfordring for den langsigtede stabilitet for virksomheder og investorer, som vil kunne føre til lukning af værker og usikkerhed med hensyn til beskæftigelse og kapacitet; anmoder Kommissionen om at foretage en uafhængig evaluering af fremtiden for det indre marked for el og gas, hvor spørgsmål vedrørende investeringer, sektorbeskæftigelse, miljø og forbrugerbeskyttelse skal have en central rolle; anmoder om, at denne evaluering ligger klar i marts 2014, og at den bliver inklusiv, således at den inkorporerer holdningerne hos interessenter som f.eks. arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for lavindkomsthusholdninger, miljøorganisationer og SMV'er;

o

o o

| 94. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

94.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0061.

(2)  EUT L 295 af 12.11.2010, s. 1.

(3)  EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1.

(4)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 94.

(5)  EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55.

(6)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

(7)  EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18.

(8)  EUT L 299 af 27.10.2012, s. 13.

(9)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 64.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0238.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0509.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0086.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0088.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0444.

(15)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0443.

(16)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0238.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/21

---

P7_TA(2013)0345

Gennemførelsen og indvirkningen af foranstaltningerne til forbedring af energieffektiviteten under samhørighedspolitikken

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om gennemførelsen og indvirkningen af foranstaltningerne til forbedring af energieffektiviteten under samhørighedspolitikken (2013/2038(INI))

(2016/C 093/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 194 i TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 194 i TEUF,

| — | der henviser til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 3,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 af 11. juli 2006 om oprettelse af Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1164/94, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 af 11. juli 2006 om oprettelse af Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1164/94,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010»Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 18. april 2013»Økonomisk støtte til energieffektivitet i bygninger« (COM(2013)0225), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 18. april 2013»Økonomisk støtte til energieffektivitet i bygninger« (COM(2013)0225),

| — | der henviser til kapitel 5 (Den europæiske kløft inden for ren energi og energifattigdom) i rapporten »Benchmarking Working Europe 2013« fra Det Europæiske Fagforeningsinstitut (ETUI), Bruxelles 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitel 5 (Den europæiske kløft inden for ren energi og energifattigdom) i rapporten »Benchmarking Working Europe 2013« fra Det Europæiske Fagforeningsinstitut (ETUI), Bruxelles 2013,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om socialt boligbyggeri i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om socialt boligbyggeri i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til Rådets rapport af 4. marts 2013»Implementation of the European Semester — Synthesis report« (Gennemførelse af det europæiske semester — Sammenfattende rapport)" (6754/13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rapport af 4. marts 2013»Implementation of the European Semester — Synthesis report« (Gennemførelse af det europæiske semester — Sammenfattende rapport)" (6754/13),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011»Regionalpolitikkens bidrag til bæredygtig vækst i Europa 2020« (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. januar 2011»Regionalpolitikkens bidrag til bæredygtig vækst i Europa 2020« (COM(2011)0017),

| — | der henviser til Kommissionens Statistical Pocketbook 2012 »EU energy in figures« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Statistical Pocketbook 2012 »EU energy in figures« (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2008»Samhørighedspolitik: realøkonomiske investeringer« (COM(2008)0876), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2008»Samhørighedspolitik: realøkonomiske investeringer« (COM(2008)0876),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006»Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet« (COM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006»Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet« (COM(2006)0545),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 21/2012 »Omkostningseffektiviteten af investeringer i energieffektivitet under samhørighedspolitikken«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 21/2012 »Omkostningseffektiviteten af investeringer i energieffektivitet under samhørighedspolitikken«,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009 om en europæisk økonomisk genopretningsplan (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009 om en europæisk økonomisk genopretningsplan (3),

| — | der henviser til rapporten fra KfW Research »Impact on public budgets of KfW promotional programmes in the field of »Energy-efficient building and rehabilitation«« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra KfW Research »Impact on public budgets of KfW promotional programmes in the field of »Energy-efficient building and rehabilitation«« (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2013 om EU-samhørighedspolitikkens rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2013 om EU-samhørighedspolitikkens rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011»Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011»Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050« (COM(2011)0112),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 om et ressourceeffektivt Europa (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 om et ressourceeffektivt Europa (6),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 18. april 2013»Samhørighedspolitik: Strategirapport 2013 om gennemførelsen af programmerne for 2007-2013« (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 18. april 2013»Samhørighedspolitik: Strategirapport 2013 om gennemførelsen af programmerne for 2007-2013« (COM(2013)0210),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 4. maj 2012 om »Energieffektivitet i byer og regioner — med fokus på forskellene mellem landdistrikter og byer (7)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 4. maj 2012 om »Energieffektivitet i byer og regioner — med fokus på forskellene mellem landdistrikter og byer (7)«,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 14. december 2011 om energieffektivitet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 14. december 2011 om energieffektivitet (8),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om energieffektivitet (9),

| — | der henviser til det politiske oplæg fra MARIE ELIH-MED med titlen »Improving MED transnational cooperation answers to energy efficiency challenges in buildings«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det politiske oplæg fra MARIE ELIH-MED med titlen »Improving MED transnational cooperation answers to energy efficiency challenges in buildings«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011»Energieffektivitetsplan 2011« (COM(2011)0109), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2011»Energieffektivitetsplan 2011« (COM(2011)0109),

| — | der henviser til henstillingerne fra struktur- og samhørighedsfondene for bæredygtige energiinvesteringer (SF Energy Invest) »Practical recommendations to increase the share of sustainable energy investments in the upcoming SCF programming period 2014-2020« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillingerne fra struktur- og samhørighedsfondene for bæredygtige energiinvesteringer (SF Energy Invest) »Practical recommendations to increase the share of sustainable energy investments in the upcoming SCF programming period 2014-2020« (10),

| — | Rapport fra Ismeri Europa til Kommissionen, med titlen »Expert evaluation network delivering policy analysis on the performance of Cohesion policy 2007-2013 — Synthesis of national reports 2011 — renewable energy and Energy efficiency of housing« |
| --- | --- |

—

Rapport fra Ismeri Europa til Kommissionen, med titlen »Expert evaluation network delivering policy analysis on the performance of Cohesion policy 2007-2013 — Synthesis of national reports 2011 — renewable energy and Energy efficiency of housing«

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 27. marts 2013»En ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030« (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 27. marts 2013»En ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030« (COM(2013)0169),

| — | der henviser til Copenhagen Economics' undersøgelse med titlen »Multiple benefits of investing in energy efficient renovation of buildings« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Copenhagen Economics' undersøgelse med titlen »Multiple benefits of investing in energy efficient renovation of buildings« (11),

| — | der henviser til Kommissionens bidrag til Det Europæiske Råd af 22. maj 2013 med titlen »Energiudfordringer og politik«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens bidrag til Det Europæiske Råd af 22. maj 2013 med titlen »Energiudfordringer og politik«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0271/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0271/2013),

| A. | der henviser til, at øget energieffektivitet (EE) betyder anvendelse af et mindre energiinput til en tilsvarende mængde økonomisk aktivitet eller tjenesteydelser (12); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at øget energieffektivitet (EE) betyder anvendelse af et mindre energiinput til en tilsvarende mængde økonomisk aktivitet eller tjenesteydelser (12);

| B. | der henviser til, at fremme af EE er fastsat i artikel 194, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i forbindelse med det indre markeds oprettelse og funktion og behovet for at bevare og forbedre miljøet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fremme af EE er fastsat i artikel 194, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i forbindelse med det indre markeds oprettelse og funktion og behovet for at bevare og forbedre miljøet;

| C. | der henviser til, at det er en central prioritering for Kommissionen og medlemsstaterne at opnå EE, hvilket illustreres af, at et af EU 2020-målene er at øge EE med 20 %; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det er en central prioritering for Kommissionen og medlemsstaterne at opnå EE, hvilket illustreres af, at et af EU 2020-målene er at øge EE med 20 %;

| D. | der henviser til, at en nedsættelse af forbruget gennem energieffektivitet er den mest bæredygtige måde at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, hvilket vil medføre en importnedgang på ca. 25 %; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en nedsættelse af forbruget gennem energieffektivitet er den mest bæredygtige måde at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, hvilket vil medføre en importnedgang på ca. 25 %;

| E. | der henviser til, at meget energi stadig kommer fra kulbrinter, som under forbrændingen frigør CO2; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at meget energi stadig kommer fra kulbrinter, som under forbrændingen frigør CO2;

| F. | der henviser til, at investeringer i EE kan give de europæiske regioner økonomiske, sociale og miljømæssige fordele; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at investeringer i EE kan give de europæiske regioner økonomiske, sociale og miljømæssige fordele;

| G. | der henviser til, at en rettidig og omkostningseffektiv gennemførelse af energieffektivitetsdirektivet i betydelig grad kunne mindske energiforbruget, mindske afhængigheden af import af fossile brændstoffer, skabe nye job, forbedre socialsikringen og udrydde energifattigdom; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en rettidig og omkostningseffektiv gennemførelse af energieffektivitetsdirektivet i betydelig grad kunne mindske energiforbruget, mindske afhængigheden af import af fossile brændstoffer, skabe nye job, forbedre socialsikringen og udrydde energifattigdom;

| H. | der henviser til, at der i indeværende programmeringsperiode 2007-2013 blev afsat 5,5 mia. EUR til energieffektivitet, kombineret kraftvarme og energiforvaltning inden for budgettet til samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i indeværende programmeringsperiode 2007-2013 blev afsat 5,5 mia. EUR til energieffektivitet, kombineret kraftvarme og energiforvaltning inden for budgettet til samhørighedspolitikken;

| I. | der henviser til, at det i Kommissionens seneste rapport (13) konkluderes, at der frem til udgangen af 2011 blev bevilget næsten 3,8 mia. EUR til konkrete EE-projekter, herunder revolverende fonde, hvilket svarer til en udnyttelsesgrad på 68 %; der henviser til, at det i rapporten også bemærkedes, at denne udnyttelsesgrad varierede i EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i Kommissionens seneste rapport (13) konkluderes, at der frem til udgangen af 2011 blev bevilget næsten 3,8 mia. EUR til konkrete EE-projekter, herunder revolverende fonde, hvilket svarer til en udnyttelsesgrad på 68 %; der henviser til, at det i rapporten også bemærkedes, at denne udnyttelsesgrad varierede i EU;

| J. | der henviser til, at Rådet i sin sammenfattende rapport fra marts 2013 (14) blandt de faktorer, der har negative konsekvenser for udviklingen af EE, identificerede manglende relevante oplysninger og økonomiske incitamenter, den lave profil ad energieffektivitetsforanstaltningerne og utilstrækkelig gennemførelse af den eksisterende lovgivning og bemærkede, at disse faktorer snarere var praktiske end lovgivningsmæssige; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet i sin sammenfattende rapport fra marts 2013 (14) blandt de faktorer, der har negative konsekvenser for udviklingen af EE, identificerede manglende relevante oplysninger og økonomiske incitamenter, den lave profil ad energieffektivitetsforanstaltningerne og utilstrækkelig gennemførelse af den eksisterende lovgivning og bemærkede, at disse faktorer snarere var praktiske end lovgivningsmæssige;

| K. | der henviser til, at mindstebeløbet for et ELENA-projekt er 50 mio. EUR, mens det for programmet for intelligent energi er over 6 mio. EUR, hvilket er større end mange projekter i små lokalsamfund og landbosamfund; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mindstebeløbet for et ELENA-projekt er 50 mio. EUR, mens det for programmet for intelligent energi er over 6 mio. EUR, hvilket er større end mange projekter i små lokalsamfund og landbosamfund;

Generelle bemærkninger

| 1. | understreger, at en forbedring af EE på en omkostningseffektiv måde i den nuværende kriseperiode og nu, hvor EU importerer over 50 % af sit energibehov, i væsentlig grad kan bidrage til en forbedring af EU's konkurrenceevne, jobskabelsen og væksten på lokalt og regionalt plan og give mulighed for uden negative bivirkninger at bekæmpe klimaforandringerne og reducere de høje energiudgifter; |
| --- | --- |

1.

understreger, at en forbedring af EE på en omkostningseffektiv måde i den nuværende kriseperiode og nu, hvor EU importerer over 50 % af sit energibehov, i væsentlig grad kan bidrage til en forbedring af EU's konkurrenceevne, jobskabelsen og væksten på lokalt og regionalt plan og give mulighed for uden negative bivirkninger at bekæmpe klimaforandringerne og reducere de høje energiudgifter;

| 2. | støtter EU's tilsagn om at nå målet om at øge EE med 20 % inden 2020; understreger, at en korrekt og rettidig gennemførelse af direktivet om energieffektivitet og de deri indeholdte instrumenter under hensyntagen til de individuelle nationale forhold ville få medlemsstaterne tilbage på sporet med at nå målet på 20 %; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at nå Europa 2020-målet og til at skabe grundlaget for yderligere besparelser efter denne dato; |
| --- | --- |

2.

støtter EU's tilsagn om at nå målet om at øge EE med 20 % inden 2020; understreger, at en korrekt og rettidig gennemførelse af direktivet om energieffektivitet og de deri indeholdte instrumenter under hensyntagen til de individuelle nationale forhold ville få medlemsstaterne tilbage på sporet med at nå målet på 20 %; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at gøre en yderligere indsats for at nå Europa 2020-målet og til at skabe grundlaget for yderligere besparelser efter denne dato;

| 3. | bemærker, at de europæiske struktur- og investeringsfonde kunne anvendes til at tilskynde til private investeringer i energieffektive produkter, transportformer, bygninger, erhverv, anlægsarbejder og tjenester, herunder energieffektivitetstjenester, og til at nedbringe myndighedernes energiregninger og sundhedsudgifter og give mere valuta for de offentlige penge; glæder sig over den foreslåede prioritering af energieffektivitet i kapitlet om energiforskning i Horisont 2020; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at de europæiske struktur- og investeringsfonde kunne anvendes til at tilskynde til private investeringer i energieffektive produkter, transportformer, bygninger, erhverv, anlægsarbejder og tjenester, herunder energieffektivitetstjenester, og til at nedbringe myndighedernes energiregninger og sundhedsudgifter og give mere valuta for de offentlige penge; glæder sig over den foreslåede prioritering af energieffektivitet i kapitlet om energiforskning i Horisont 2020;

| 4. | understreger, at erfaringerne fra indeværende finansieringsperiode viser, at det ikke er lykkedes at sikre en fuldstændig udnyttelse af de midler, der har været afsat til energieffektivitet under de europæiske struktur- og investeringsfonde; understreger derfor, at man i forbindelse med den finansielle ramme 2014-2020, hvor der endda er afsat flere midler til energieffektivitet, skal være omhyggelig med at lette de lokale og regionale myndigheders adgang til disse midler; |
| --- | --- |

4.

understreger, at erfaringerne fra indeværende finansieringsperiode viser, at det ikke er lykkedes at sikre en fuldstændig udnyttelse af de midler, der har været afsat til energieffektivitet under de europæiske struktur- og investeringsfonde; understreger derfor, at man i forbindelse med den finansielle ramme 2014-2020, hvor der endda er afsat flere midler til energieffektivitet, skal være omhyggelig med at lette de lokale og regionale myndigheders adgang til disse midler;

| 5. | understreger, at medlemsstaterne bør betragte anvendelsen af europæiske struktur- og investeringsfondsmidler til EE som en investeringsmulighed med stor løftestangseffekt og ikke som en udgift; opfordrer Kommissionen til yderligere at revidere reglerne om statsstøtte for at åbne mulighed for øget national finansiering til EE sideløbende med europæiske investeringer; |
| --- | --- |

5.

understreger, at medlemsstaterne bør betragte anvendelsen af europæiske struktur- og investeringsfondsmidler til EE som en investeringsmulighed med stor løftestangseffekt og ikke som en udgift; opfordrer Kommissionen til yderligere at revidere reglerne om statsstøtte for at åbne mulighed for øget national finansiering til EE sideløbende med europæiske investeringer;

| 6. | understreger betydningen af samhørighedspolitikken og de bevillinger, der afsættes til den, for den fulde udvikling af »smart grid« og intelligente net, som resulterer i mere effektive energisystemer på tværs af regionerne, hvorved energiforbruget og energitabet mindskes; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af samhørighedspolitikken og de bevillinger, der afsættes til den, for den fulde udvikling af »smart grid« og intelligente net, som resulterer i mere effektive energisystemer på tværs af regionerne, hvorved energiforbruget og energitabet mindskes;

| 7. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal have tilstrækkelige kompetencer og ansvar ikke blot med hensyn til energiforsyning og –forbrug men også med hensyn til virkeliggørelsen af målene for energieffektivitet; |
| --- | --- |

7.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal have tilstrækkelige kompetencer og ansvar ikke blot med hensyn til energiforsyning og –forbrug men også med hensyn til virkeliggørelsen af målene for energieffektivitet;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at forbedre retssikkerheden med hensyn til reglerne om regional statsstøtte til opførelse af socialt boligbyggeri, som opfylder normerne for energieffektivitet, og investeringer i bæredygtige bygninger og energi; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at forbedre retssikkerheden med hensyn til reglerne om regional statsstøtte til opførelse af socialt boligbyggeri, som opfylder normerne for energieffektivitet, og investeringer i bæredygtige bygninger og energi;

| 9. | minder om, at ca. 9 % af borgerne i EU, Norge og Schweiz (52,08 mio. mennesker) i 2010 ifølge akademisk forskning ikke kunne opvarme deres boliger i tilstrækkelig grad; bemærker, at energifattigdommen er særligt alvorlig i de nye medlemsstater og i de fleste tilfælde skyldes boligernes dårlige isolering; opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge sammenhængen mellem fremme af EE, energifattigdom og udsatte forbrugere; understreger, at besparelser, der er opnået gennem EE-foranstaltninger, skal komme forbrugerne til gode i deres endelige regninger; |
| --- | --- |

9.

minder om, at ca. 9 % af borgerne i EU, Norge og Schweiz (52,08 mio. mennesker) i 2010 ifølge akademisk forskning ikke kunne opvarme deres boliger i tilstrækkelig grad; bemærker, at energifattigdommen er særligt alvorlig i de nye medlemsstater og i de fleste tilfælde skyldes boligernes dårlige isolering; opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge sammenhængen mellem fremme af EE, energifattigdom og udsatte forbrugere; understreger, at besparelser, der er opnået gennem EE-foranstaltninger, skal komme forbrugerne til gode i deres endelige regninger;

| 10. | påpeger, at mulighederne for energieffektivitet endnu ikke er udnyttet effektivt i visse erhvervssektorer, som f.eks. bygge- og transportsektoren, og at tilskud fra strukturfondene og samhørighedsfonden til eller andre investeringer i større energieffektivitet bør bidrage til at øge beskæftigelsesmulighederne i denne sektor; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at mulighederne for energieffektivitet endnu ikke er udnyttet effektivt i visse erhvervssektorer, som f.eks. bygge- og transportsektoren, og at tilskud fra strukturfondene og samhørighedsfonden til eller andre investeringer i større energieffektivitet bør bidrage til at øge beskæftigelsesmulighederne i denne sektor;

| 11. | fremhæver, at det er nødvendigt at sikre, at opførelse og renovering af socialt boligbyggeri sker med henblik på at opfylde mål og normer for energieffektivitet; opfordrer under henvisning til nærhedsprincippet medlemsstaterne og alle interessenter til at medtage socialt boligbyggeri i de nationale reformprogrammer og i udformningen af de strategiske prioriteringer i partnerskabsaftalerne for den kommende programmeringsperiode 2014-2020; minder i denne sammenhæng medlemsstaterne om bestemmelserne i artikel 20 i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet; |
| --- | --- |

11.

fremhæver, at det er nødvendigt at sikre, at opførelse og renovering af socialt boligbyggeri sker med henblik på at opfylde mål og normer for energieffektivitet; opfordrer under henvisning til nærhedsprincippet medlemsstaterne og alle interessenter til at medtage socialt boligbyggeri i de nationale reformprogrammer og i udformningen af de strategiske prioriteringer i partnerskabsaftalerne for den kommende programmeringsperiode 2014-2020; minder i denne sammenhæng medlemsstaterne om bestemmelserne i artikel 20 i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet;

| 12. | erkender, at en af de største hindringer for gennemførelsen af energibesparelser på lokalt og regionalt plan er behovet for indledende investeringer; er overbevist om, at enhver foranstaltning på EU-plan bør tage behørigt hensyn til indvirkningerne på og de budgetmæssige begrænsninger for kommuner og regioner; henstiller derfor til, at de lokale og regionale repræsentanter høres, når der fastlægges udviklingsretningslinjer på energiområdet, og at der ydes finansiel støtte til programmer på lokalt og regionalt plan med henblik på anvendelse af eksisterende energikilder; |
| --- | --- |

12.

erkender, at en af de største hindringer for gennemførelsen af energibesparelser på lokalt og regionalt plan er behovet for indledende investeringer; er overbevist om, at enhver foranstaltning på EU-plan bør tage behørigt hensyn til indvirkningerne på og de budgetmæssige begrænsninger for kommuner og regioner; henstiller derfor til, at de lokale og regionale repræsentanter høres, når der fastlægges udviklingsretningslinjer på energiområdet, og at der ydes finansiel støtte til programmer på lokalt og regionalt plan med henblik på anvendelse af eksisterende energikilder;

| 13. | minder om, at Parlamentet allerede har vedtaget betænkningen om EU-samhørighedspolitikkens og dens aktørers rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik, og at denne betænkning også omfatter spørgsmål vedrørende energieffektivitet; |
| --- | --- |

13.

minder om, at Parlamentet allerede har vedtaget betænkningen om EU-samhørighedspolitikkens og dens aktørers rolle i gennemførelsen af den nye europæiske energipolitik, og at denne betænkning også omfatter spørgsmål vedrørende energieffektivitet;

Programmeringsperioden 2014-2020 og lovgivningsmæssige ændringer

| 14. | bemærker, at det primære mål for samhørighedspolitikken fortsat er at reducere de økonomiske, sociale og territoriale forskelle mellem regionerne, og mener, at energieffektivitetspolitikkerne ikke bør lægge hindringer i vejen for denne målsætning understreger, at nogle af EU's fattigste regioner kan have andre prioriteter og behov for at investere i andre områder først; understreger, at samhørighedspolitikkens styrke ligger i dens fleksibilitet og den decentrale forvaltning af midler på lokalt plan; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at det primære mål for samhørighedspolitikken fortsat er at reducere de økonomiske, sociale og territoriale forskelle mellem regionerne, og mener, at energieffektivitetspolitikkerne ikke bør lægge hindringer i vejen for denne målsætning understreger, at nogle af EU's fattigste regioner kan have andre prioriteter og behov for at investere i andre områder først; understreger, at samhørighedspolitikkens styrke ligger i dens fleksibilitet og den decentrale forvaltning af midler på lokalt plan;

| 15. | minder om ændringen af forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) på energieffektivitetsområdet i 2009, hvorved boliger i alle dele af EU blev støtteberettiget med et loft på 4 %; konstaterer, at denne politiske foranstaltning ikke har ført til nogen betydelig forøgelse af de midler, der er blevet afsat til dette mål, hvilket skyldes en sen ændring af bestemmelserne, nemlig en ændring af de operationelle programmer under programmeringsperioden; bemærker, at nogle medlemsstater i princippet afviste denne mulighed, da ændringen ikke blev bakket op af yderligere EU-bevillinger, mens der i andre medlemsstater har kunnet konstateres en betydelig sammenhæng mellem en lav absorptionsgrad af fondsmidler og et svagt forvaltningsapparat; påpeger vigtigheden af juridisk klarhed om EE-foranstaltninger inden starten på den nye programmeringsperiode 2014-2020; |
| --- | --- |

15.

minder om ændringen af forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) på energieffektivitetsområdet i 2009, hvorved boliger i alle dele af EU blev støtteberettiget med et loft på 4 %; konstaterer, at denne politiske foranstaltning ikke har ført til nogen betydelig forøgelse af de midler, der er blevet afsat til dette mål, hvilket skyldes en sen ændring af bestemmelserne, nemlig en ændring af de operationelle programmer under programmeringsperioden; bemærker, at nogle medlemsstater i princippet afviste denne mulighed, da ændringen ikke blev bakket op af yderligere EU-bevillinger, mens der i andre medlemsstater har kunnet konstateres en betydelig sammenhæng mellem en lav absorptionsgrad af fondsmidler og et svagt forvaltningsapparat; påpeger vigtigheden af juridisk klarhed om EE-foranstaltninger inden starten på den nye programmeringsperiode 2014-2020;

| 16. | glæder sig over de nye muligheder, der tilbydes gennem, og den mere betydningsfulde rolle i virkeliggørelsen af EE-målene, der tillægges EFRU og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2014-2020; støtter navnlig den fremtidige finansieringsrolle, samhørighedspolitikken kan spille inden for hele byggesektoren, herunder boligsektoren; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over de nye muligheder, der tilbydes gennem, og den mere betydningsfulde rolle i virkeliggørelsen af EE-målene, der tillægges EFRU og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2014-2020; støtter navnlig den fremtidige finansieringsrolle, samhørighedspolitikken kan spille inden for hele byggesektoren, herunder boligsektoren;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til inden for deres operationelle programmer at indføre enkle og ikke-bureaukratiske procedurer for anvendelse af midler, der er øremærket til forbedring af husstandenes energieffektivitet; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til inden for deres operationelle programmer at indføre enkle og ikke-bureaukratiske procedurer for anvendelse af midler, der er øremærket til forbedring af husstandenes energieffektivitet;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at decentrale ordninger giver de kommunale myndigheder direkte adgang til midler til forbedring af husstandenes energieffektivitet; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at decentrale ordninger giver de kommunale myndigheder direkte adgang til midler til forbedring af husstandenes energieffektivitet;

| 19. | henviser til resultaterne af forhandlingerne om EFRU-forordningen vedrørende de øremærkede procentdele, der skal anvendes til særlige tematiske mål inden for hver kategori af regioner, hvilket muliggør en forhøjelse i EE-bevillingerne og ressourcerne til vedvarende energi; minder om, at ambitiøse mindstekvoter er afgørende for lettere at kunne mobilisere lokale aktører og bidrager til at skabe stabile, langsigtede programmer; |
| --- | --- |

19.

henviser til resultaterne af forhandlingerne om EFRU-forordningen vedrørende de øremærkede procentdele, der skal anvendes til særlige tematiske mål inden for hver kategori af regioner, hvilket muliggør en forhøjelse i EE-bevillingerne og ressourcerne til vedvarende energi; minder om, at ambitiøse mindstekvoter er afgørende for lettere at kunne mobilisere lokale aktører og bidrager til at skabe stabile, langsigtede programmer;

| 20. | glæder sig over Kommissionens forslag om at forlænge anvendelsen af innovative finansielle instrumenter i programmeringsperioden 2014-2020 til alle tematiske mål, herunder EE; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over Kommissionens forslag om at forlænge anvendelsen af innovative finansielle instrumenter i programmeringsperioden 2014-2020 til alle tematiske mål, herunder EE;

| 21. | godkender Kommissionens forslag om forenkling af de europæiske struktur- og investeringsfonde i programmeringsperioden 2014-2020; mener, at afslutningen af forhandlingerne om forordningen om fælles bestemmelser vil gøre det muligt at kombinere anvendelsen af flere fonde, hvilket vil være en stor fordel for EE-projekter; |
| --- | --- |

21.

godkender Kommissionens forslag om forenkling af de europæiske struktur- og investeringsfonde i programmeringsperioden 2014-2020; mener, at afslutningen af forhandlingerne om forordningen om fælles bestemmelser vil gøre det muligt at kombinere anvendelsen af flere fonde, hvilket vil være en stor fordel for EE-projekter;

| 22. | glæder sig over de fremskridt, der er opnået i forhandlingerne om forordningen om fælles bestemmelser med hensyn til partnerskabsaftaler; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne til at arbejde sammen med eksperter fra energieffektivitetsområdet for at udnytte denne mekanisme mest muligt, når de forbereder de operationelle programmer (OP'er); |
| --- | --- |

22.

glæder sig over de fremskridt, der er opnået i forhandlingerne om forordningen om fælles bestemmelser med hensyn til partnerskabsaftaler; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne til at arbejde sammen med eksperter fra energieffektivitetsområdet for at udnytte denne mekanisme mest muligt, når de forbereder de operationelle programmer (OP'er);

| 23. | tilskynder medlemsstaterne til at styrke forbindelserne mellem deres respektive nationale energieffektivitetshandlingsplaner og OP'erne med henblik på at sikre, at de europæiske struktur- og investeringsfonde indgår i en sammenhængende strategi, samtidig med at de stadig opfylder territoriale behov; understreger, at hovedformålet med energieffektivitet bør være uafhængighed på energiområdet på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

23.

tilskynder medlemsstaterne til at styrke forbindelserne mellem deres respektive nationale energieffektivitetshandlingsplaner og OP'erne med henblik på at sikre, at de europæiske struktur- og investeringsfonde indgår i en sammenhængende strategi, samtidig med at de stadig opfylder territoriale behov; understreger, at hovedformålet med energieffektivitet bør være uafhængighed på energiområdet på regionalt og lokalt plan;

| 24. | mener, at EU-foranstaltninger bør støtte energieffektivitet i energiproduktions-, distributions- og forbrugsfasen; bemærker, at der, selv om energifinansieringen under samhørighedspolitikken i øjeblikket fortrinsvis anvendes til vedvarende energi (15), skal skabes en bedre balance, hvorved det bliver muligt at kanalisere en større procentdel af bevillingerne til energieffektivitetsprojekter; |
| --- | --- |

24.

mener, at EU-foranstaltninger bør støtte energieffektivitet i energiproduktions-, distributions- og forbrugsfasen; bemærker, at der, selv om energifinansieringen under samhørighedspolitikken i øjeblikket fortrinsvis anvendes til vedvarende energi (15), skal skabes en bedre balance, hvorved det bliver muligt at kanalisere en større procentdel af bevillingerne til energieffektivitetsprojekter;

| 25. | understreger, at alt for mange specifikationer og bindende mål for gennemførelsen af energieffektivitetsmålsætningen kan øge de regionale og lokale myndigheders udgifter til gennemførelse af disse foranstaltninger og medføre yderligere omkostninger for forbrugerne; |
| --- | --- |

25.

understreger, at alt for mange specifikationer og bindende mål for gennemførelsen af energieffektivitetsmålsætningen kan øge de regionale og lokale myndigheders udgifter til gennemførelse af disse foranstaltninger og medføre yderligere omkostninger for forbrugerne;

| 26. | understreger betydningen af at integrere energieffektivitet i de forsknings- og innovationsstrategier for intelligent specialisering, som medlemsstaterne og regionerne skal udarbejde for at få adgang til innovationsfinansiering under den fremtidige samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

26.

understreger betydningen af at integrere energieffektivitet i de forsknings- og innovationsstrategier for intelligent specialisering, som medlemsstaterne og regionerne skal udarbejde for at få adgang til innovationsfinansiering under den fremtidige samhørighedspolitik;

| 27. | minder endnu en gang medlemsstaterne om vigtigheden af et velfinansieret budget for den flerårige finansielle ramme 2014-2020, hvori samhørighedspolitikken kan og bør fungere som en drivkraft til genopretning; |
| --- | --- |

27.

minder endnu en gang medlemsstaterne om vigtigheden af et velfinansieret budget for den flerårige finansielle ramme 2014-2020, hvori samhørighedspolitikken kan og bør fungere som en drivkraft til genopretning;

Bevidstgørelse og betydningen af informationsspredning

| 28. | opfordrer Kommissionen til at forbedre kvaliteten og formidlingen af de foreliggende praktiske oplysninger om EE-spørgsmål til lokale og regionale myndigheder, bl.a. om de gevinster der kan opnås gennem EE-investeringer, de bedste metodologier, standarder og finansieringstilskud samt om leverandører af relevante tjenesteydelser, herunder kontrakter om energiydelser; fremfører, at mangelen på energitjenesteselskaber i mange regioner og medlemsstater kan få konsekvenser for optagelsen af EE-finansiering; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at forbedre kvaliteten og formidlingen af de foreliggende praktiske oplysninger om EE-spørgsmål til lokale og regionale myndigheder, bl.a. om de gevinster der kan opnås gennem EE-investeringer, de bedste metodologier, standarder og finansieringstilskud samt om leverandører af relevante tjenesteydelser, herunder kontrakter om energiydelser; fremfører, at mangelen på energitjenesteselskaber i mange regioner og medlemsstater kan få konsekvenser for optagelsen af EE-finansiering;

| 29. | fremhæver, at manglen på detaljerede oplysninger om bygningsmassens karakteristika på regionalt plan udgør en væsentlig hindring for nationale og regionale myndigheder, når de skal udarbejde strategier og planer; henviser til kravet om registrering af sådanne oplysninger i henhold til i direktiv 2012/27/EU og opfordrer til om, at dette arbejde afsluttes på regionalt plan og offentliggøres; |
| --- | --- |

29.

fremhæver, at manglen på detaljerede oplysninger om bygningsmassens karakteristika på regionalt plan udgør en væsentlig hindring for nationale og regionale myndigheder, når de skal udarbejde strategier og planer; henviser til kravet om registrering af sådanne oplysninger i henhold til i direktiv 2012/27/EU og opfordrer til om, at dette arbejde afsluttes på regionalt plan og offentliggøres;

| 30. | tilskynder forvaltningsmyndighederne til at øge synligheden af OP'er og de muligheder for potentielle støttemodtagere, der ligger i udbudte bæredygtige energiprojekter; foreslår, at dette gøres gennem oprettelse af nationale hjemmesider, platforme eller databaser for potentielle støttemodtagere og interessenter, organisering af workshopper og arrangementer med sigte på at informere målgrupperne og foranstaltninger til at øge synligheden af og adgangen til eksisterende internetressourcer (såsom internetportalen Build Up og SF Energy Invest-manualen); |
| --- | --- |

30.

tilskynder forvaltningsmyndighederne til at øge synligheden af OP'er og de muligheder for potentielle støttemodtagere, der ligger i udbudte bæredygtige energiprojekter; foreslår, at dette gøres gennem oprettelse af nationale hjemmesider, platforme eller databaser for potentielle støttemodtagere og interessenter, organisering af workshopper og arrangementer med sigte på at informere målgrupperne og foranstaltninger til at øge synligheden af og adgangen til eksisterende internetressourcer (såsom internetportalen Build Up og SF Energy Invest-manualen);

| 31. | tilskynder forvaltningsmyndighederne til i programmeringsperioden 2014-2020 at fremme integrerede projekter ved at anlægge en holistisk tilgang til EE på territorialt plan, navnlig ved at gøre brug af de nye strategiske programmeringsværktøjer, såsom integreret territorial investering, og ved at inddrage eksisterende initiativer, som f.eks. borgmesteraftalen, så de kan bidrage til udviklingen af integrerede planer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende en »fast-track«-strategi til at finansiere ansøgninger fra myndigheder, som er underskrivere af borgmesteraftalen og fuldt ud gennemfører dens krav; |
| --- | --- |

31.

tilskynder forvaltningsmyndighederne til i programmeringsperioden 2014-2020 at fremme integrerede projekter ved at anlægge en holistisk tilgang til EE på territorialt plan, navnlig ved at gøre brug af de nye strategiske programmeringsværktøjer, såsom integreret territorial investering, og ved at inddrage eksisterende initiativer, som f.eks. borgmesteraftalen, så de kan bidrage til udviklingen af integrerede planer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende en »fast-track«-strategi til at finansiere ansøgninger fra myndigheder, som er underskrivere af borgmesteraftalen og fuldt ud gennemfører dens krav;

| 32. | glæder sig over den årlige »Åbent Hus«-konference og antallet af paneler, der var helliget lokale og regionale energieffektivitetsprojekter; foreslår, at Kommissionen, medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne benytter sig af denne begivenhed til at etablere en platform for udveksling af oplysninger for at fremme en stærkt nødvendig dialog og udveksling af bedste praksis med henblik på gennemførelse og forvaltning af EE-projekter, der finansieres over de europæiske struktur- og investeringsfonde; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over den årlige »Åbent Hus«-konference og antallet af paneler, der var helliget lokale og regionale energieffektivitetsprojekter; foreslår, at Kommissionen, medlemsstaterne og forvaltningsmyndighederne benytter sig af denne begivenhed til at etablere en platform for udveksling af oplysninger for at fremme en stærkt nødvendig dialog og udveksling af bedste praksis med henblik på gennemførelse og forvaltning af EE-projekter, der finansieres over de europæiske struktur- og investeringsfonde;

Kapacitetsopbygning og teknisk bistand

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at følge op på Kommissionens henstillinger (16) og øge kapacitetsopbygningen ved hjælp af budgetterne for teknisk bistand for at gøre det muligt for lokale og regionale aktører og civilsamfundsaktører at deltage effektivt i udformningen af regionale og lokale energistrategier; |
| --- | --- |

33.

opfordrer medlemsstaterne til at følge op på Kommissionens henstillinger (16) og øge kapacitetsopbygningen ved hjælp af budgetterne for teknisk bistand for at gøre det muligt for lokale og regionale aktører og civilsamfundsaktører at deltage effektivt i udformningen af regionale og lokale energistrategier;

| 34. | erkender, at overgangen til energieffektive teknologier kræver nye kvalifikationer, miljøbevidste erhvervsuddannelser og specialuddannelse inden for byggesektoren og mange andre sektorer; tilskynder i denne henseende medlemsstaterne til fortsat at anvende midler til at yde teknisk bistand på alle niveauer (f.eks. gennem Elena-faciliteten); opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gøre brug af de europæiske struktur- og investeringsfonde til at omskole og opgradere arbejdstagere til nye job i en lavemissionsøkonomi og dermed undgå mangel på højtuddannet arbejdskraft i denne sektor; |
| --- | --- |

34.

erkender, at overgangen til energieffektive teknologier kræver nye kvalifikationer, miljøbevidste erhvervsuddannelser og specialuddannelse inden for byggesektoren og mange andre sektorer; tilskynder i denne henseende medlemsstaterne til fortsat at anvende midler til at yde teknisk bistand på alle niveauer (f.eks. gennem Elena-faciliteten); opfordrer endvidere medlemsstaterne til at gøre brug af de europæiske struktur- og investeringsfonde til at omskole og opgradere arbejdstagere til nye job i en lavemissionsøkonomi og dermed undgå mangel på højtuddannet arbejdskraft i denne sektor;

| 35. | understreger de mulige fordele, som er til rådighed under initiativerne Jessica og Elena for investeringer i bæredygtig energi på lokalt plan med henblik på at hjælpe byer og regioner med at påbegynde rentable investeringsprojekter inden for energieffektivitet, og opfordrer til fremme af disse initiativer; |
| --- | --- |

35.

understreger de mulige fordele, som er til rådighed under initiativerne Jessica og Elena for investeringer i bæredygtig energi på lokalt plan med henblik på at hjælpe byer og regioner med at påbegynde rentable investeringsprojekter inden for energieffektivitet, og opfordrer til fremme af disse initiativer;

| 36. | opfordrer til yderligere administrativ støtte til lokale og regionale myndigheder til samling af små og mellemstore energieffektivitetsprojekter, som normalt ville være under de økonomiske minimumsgrænser for adgang til programmerne Elena, Jessica og Intelligent Energi; henleder medlemsstaternes og Kommissionens opmærksomhed på, at små og mellemstore byer og landdistrikter ofte mangler den nødvendige administrative kapacitet til i fuld udstrækning at anvende nye finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til yderligere administrativ støtte til lokale og regionale myndigheder til samling af små og mellemstore energieffektivitetsprojekter, som normalt ville være under de økonomiske minimumsgrænser for adgang til programmerne Elena, Jessica og Intelligent Energi; henleder medlemsstaternes og Kommissionens opmærksomhed på, at små og mellemstore byer og landdistrikter ofte mangler den nødvendige administrative kapacitet til i fuld udstrækning at anvende nye finansielle instrumenter;

| 37. | understreger, at bureaukrati og mangel på proceduremæssig klarhed har vanskeliggjort adgangen til midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden og har afholdt de aktører, der har størst behov for sådanne midler, fra at søge; støtter derfor en forenkling af regler og procedurer, fjernelse af bureaukrati og øget fleksibilitet i tildelingen af disse midler både på EU-plan og nationalt plan; mener, at en forenkling vil bidrage til effektiv tildeling af midler, højere udnyttelsesgrader, færre fejl og kortere betalingsperioder og gøre det muligt for de fattigste medlemsstater og regioner at få fuldt udbytte af de finansielle instrumenter, der skal reducere de regionale og mellemstatslige forskelle; mener, at der skal findes en balance mellem forenkling og stabile regler og procedurer; |
| --- | --- |

37.

understreger, at bureaukrati og mangel på proceduremæssig klarhed har vanskeliggjort adgangen til midler fra strukturfondene og Samhørighedsfonden og har afholdt de aktører, der har størst behov for sådanne midler, fra at søge; støtter derfor en forenkling af regler og procedurer, fjernelse af bureaukrati og øget fleksibilitet i tildelingen af disse midler både på EU-plan og nationalt plan; mener, at en forenkling vil bidrage til effektiv tildeling af midler, højere udnyttelsesgrader, færre fejl og kortere betalingsperioder og gøre det muligt for de fattigste medlemsstater og regioner at få fuldt udbytte af de finansielle instrumenter, der skal reducere de regionale og mellemstatslige forskelle; mener, at der skal findes en balance mellem forenkling og stabile regler og procedurer;

Finansielle instrumenters rolle

| 38. | understreger, at en kombination af tilskud og finansielle instrumenter kan fungere som en vellykket og innovativ tilgang til gearing af privat finansiering, skabe nye modeller for offentlig-private partnerskaber og øge innovationen; understreger betydningen af at tiltrække private investeringer i energieffektivitet fra både EU og tredjelande; |
| --- | --- |

38.

understreger, at en kombination af tilskud og finansielle instrumenter kan fungere som en vellykket og innovativ tilgang til gearing af privat finansiering, skabe nye modeller for offentlig-private partnerskaber og øge innovationen; understreger betydningen af at tiltrække private investeringer i energieffektivitet fra både EU og tredjelande;

| 39. | påpeger, at bestræbelser på at skaffe finansiering til investering i energieffektivitetsprojekter ofte hindres af markedsmæssige, reguleringsmæssige og tillidsmæssige barrierer, som f.eks. høje startomkostninger for investorer og vanskeligheder med at forudsige det nøjagtige energibesparelsespotentiale; opfordrer medlemsstaterne til at finde egnede måder til at fremme investeringen i husholdningernes energieffektivitet; |
| --- | --- |

39.

påpeger, at bestræbelser på at skaffe finansiering til investering i energieffektivitetsprojekter ofte hindres af markedsmæssige, reguleringsmæssige og tillidsmæssige barrierer, som f.eks. høje startomkostninger for investorer og vanskeligheder med at forudsige det nøjagtige energibesparelsespotentiale; opfordrer medlemsstaterne til at finde egnede måder til at fremme investeringen i husholdningernes energieffektivitet;

| 40. | henviser med bekymring til, at den aktuelle økonomiske og finansielle krise, har gjort det stadigt vanskeligere for medlemsstaterne at finde den finansiering, de har behov for, for at kunne medfinansiere programmer under samhørighedspolitikken med tilknytning til EE; anser det i denne forbindelse for afgørende, at der findes nye innovative måder at finansiere EE-projekter på, også fra den private sektor; |
| --- | --- |

40.

henviser med bekymring til, at den aktuelle økonomiske og finansielle krise, har gjort det stadigt vanskeligere for medlemsstaterne at finde den finansiering, de har behov for, for at kunne medfinansiere programmer under samhørighedspolitikken med tilknytning til EE; anser det i denne forbindelse for afgørende, at der findes nye innovative måder at finansiere EE-projekter på, også fra den private sektor;

| 41. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens støtte til nye og innovative finansielle instrumenters øgede rolle i programmeringsperioden 2014-2020; understreger, at manglen på rettidig levering og juridisk klarhed udgør et betydeligt problem for medlemsstaterne og for andre interessenter, der deltager i forvaltningen af disse instrumenter; opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at forelægge forslag til finansielle instrumenter, der er klar til brug, således at de er til rådighed til at støtte EE-foranstaltninger; |
| --- | --- |

41.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens støtte til nye og innovative finansielle instrumenters øgede rolle i programmeringsperioden 2014-2020; understreger, at manglen på rettidig levering og juridisk klarhed udgør et betydeligt problem for medlemsstaterne og for andre interessenter, der deltager i forvaltningen af disse instrumenter; opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at forelægge forslag til finansielle instrumenter, der er klar til brug, således at de er til rådighed til at støtte EE-foranstaltninger;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis med hensyn til udformningen af nationale energieffektivitetsfonde, hvor europæiske struktur- og investeringsfondsmidler kan anvendes som egenkapitalindskud eller lignende, og tilpasses yderligere finansieringskilder fra den private sektor; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis med hensyn til udformningen af nationale energieffektivitetsfonde, hvor europæiske struktur- og investeringsfondsmidler kan anvendes som egenkapitalindskud eller lignende, og tilpasses yderligere finansieringskilder fra den private sektor;

| 43. | opfordrer Kommissionen til yderligere at forbedre den målrettede økonomiske støtte fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Udviklingsbanks (EBRD), Europarådets Udviklingsbank og den europæiske fond for energieffektivitet (EEEF) til EE-projekter; opfordrer EIB, Europarådets Udviklingsbank (CEB) og EBRD til at nedsætte en fælles arbejdsgruppe, der kan undersøge alternative muligheder for et nyt finansielt instrument, som kan stilles til rådighed for medlemsstaterne sammen med eller gennem deres nationale energieffektivitetsfonde for at stimulere yderligere investeringer fra den private sektor; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til yderligere at forbedre den målrettede økonomiske støtte fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Udviklingsbanks (EBRD), Europarådets Udviklingsbank og den europæiske fond for energieffektivitet (EEEF) til EE-projekter; opfordrer EIB, Europarådets Udviklingsbank (CEB) og EBRD til at nedsætte en fælles arbejdsgruppe, der kan undersøge alternative muligheder for et nyt finansielt instrument, som kan stilles til rådighed for medlemsstaterne sammen med eller gennem deres nationale energieffektivitetsfonde for at stimulere yderligere investeringer fra den private sektor;

| 44. | understreger, at tildelingen af midler skal være baseret på principperne om proportionalitet, omkostningseffektivitet og økonomisk effektivitet og ikke må forøge de administrative byrder; |
| --- | --- |

44.

understreger, at tildelingen af midler skal være baseret på principperne om proportionalitet, omkostningseffektivitet og økonomisk effektivitet og ikke må forøge de administrative byrder;

Klimatiske, geografiske og konkurrencemæssige faktorer

| 45. | fremhæver betydningen af regelmæssigt at vurdere, hvorvidt EE-foranstaltninger og -krav stadig er tilstrækkelige i relation til klimaforholdene, konsekvenserne for industriens og de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne og konsekvenserne for energipriserne i de forskellige medlemsstater og regioner; opfordrer Kommissionen til at overveje dette nøje, når den udarbejder et sæt resultatindikatorer; |
| --- | --- |

45.

fremhæver betydningen af regelmæssigt at vurdere, hvorvidt EE-foranstaltninger og -krav stadig er tilstrækkelige i relation til klimaforholdene, konsekvenserne for industriens og de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne og konsekvenserne for energipriserne i de forskellige medlemsstater og regioner; opfordrer Kommissionen til at overveje dette nøje, når den udarbejder et sæt resultatindikatorer;

| 46. | understreger ligeledes nødvendigheden af at tage højde for de særlige geografiske kendetegn i regionerne i de yderste randområder for så vidt angår energieffektivitet med henblik på bedre at kunne udnytte deres naturlige aktiver, som er forbundet med deres økarakter (jordvarme, sol-, vind- og havenergi); |
| --- | --- |

46.

understreger ligeledes nødvendigheden af at tage højde for de særlige geografiske kendetegn i regionerne i de yderste randområder for så vidt angår energieffektivitet med henblik på bedre at kunne udnytte deres naturlige aktiver, som er forbundet med deres økarakter (jordvarme, sol-, vind- og havenergi);

| 47. | støtter indsatsen gennem Marie-programmet for at udarbejde en strategi for forbedring af bygningers energieffektivitet i Middelhavsområdet; opfordrer i denne henseende medlemsstaterne i Middelhavsområdet til at udveksle bedste praksis med henblik på udarbejdelsen af en omkostningsoptimal model for det sydlige Europa; opfordrer til skabelse af lignende programmer i andre europæiske regioner, navnlig i Mellemeuropa; mener, at der kunne gennemføres en lignende strategi for regioner i de yderste randområder, navnlig da de fleste af dem (men ikke alle) befinder sig i troperne; |
| --- | --- |

47.

støtter indsatsen gennem Marie-programmet for at udarbejde en strategi for forbedring af bygningers energieffektivitet i Middelhavsområdet; opfordrer i denne henseende medlemsstaterne i Middelhavsområdet til at udveksle bedste praksis med henblik på udarbejdelsen af en omkostningsoptimal model for det sydlige Europa; opfordrer til skabelse af lignende programmer i andre europæiske regioner, navnlig i Mellemeuropa; mener, at der kunne gennemføres en lignende strategi for regioner i de yderste randområder, navnlig da de fleste af dem (men ikke alle) befinder sig i troperne;

Indikatorer og kriterier

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at opstille ambitiøst mål for at sikre, at offentlige bygninger og bygninger, der tjener andre formål, opfylder de højeste EE-standarder som fastsat i direktiv 2010/31/EU, og til at gøre bygningerne til genstand for regelmæssig energimærkning; |
| --- | --- |

48.

opfordrer medlemsstaterne til at opstille ambitiøst mål for at sikre, at offentlige bygninger og bygninger, der tjener andre formål, opfylder de højeste EE-standarder som fastsat i direktiv 2010/31/EU, og til at gøre bygningerne til genstand for regelmæssig energimærkning;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at præcisere de fælles indikatorer for EE i samhørighedspolitikken, der skal gennemføres og anvendes af medlemsstaterne i programmeringsperioden 2014-2020 |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at præcisere de fælles indikatorer for EE i samhørighedspolitikken, der skal gennemføres og anvendes af medlemsstaterne i programmeringsperioden 2014-2020

| 50. | opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til den økonomiske, geografiske og sociale situation, når der for hver medlemsstat eller region træffes beslutning om investeringsomkostningerne i forbindelse med opnåelse af besparelser på 1 kWh; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til den økonomiske, geografiske og sociale situation, når der for hver medlemsstat eller region træffes beslutning om investeringsomkostningerne i forbindelse med opnåelse af besparelser på 1 kWh;

| 51. | opfordrer Kommissionen til snarest og i samråd med medlemsstaterne og regionerne at udarbejde retningslinjer for vurdering af EE-projekter, som kan udgøre grundlaget for udarbejdelse af projektevaluerings-, monitorerings- og kontrolmekanismer og anvendes til at vurdere omkostningseffektiviteten; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til snarest og i samråd med medlemsstaterne og regionerne at udarbejde retningslinjer for vurdering af EE-projekter, som kan udgøre grundlaget for udarbejdelse af projektevaluerings-, monitorerings- og kontrolmekanismer og anvendes til at vurdere omkostningseffektiviteten;

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre resultatindikatorer som angivet i bilaget til regionalfondsforordningen og til at anvende gennemskuelige projektudvælgelseskriterier og standardinvesteringsomkostninger pr. energienhed, der skal spares, med angivelse af den maksimalt acceptable simple tilbagebetalingsperiode for EE-projekter; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre resultatindikatorer som angivet i bilaget til regionalfondsforordningen og til at anvende gennemskuelige projektudvælgelseskriterier og standardinvesteringsomkostninger pr. energienhed, der skal spares, med angivelse af den maksimalt acceptable simple tilbagebetalingsperiode for EE-projekter;

| 53. | henviser til Revisionsrettens seneste særberetning om omkostningseffektiviteten af investeringer i energieffektivitet under samhørighedspolitikken; fremhæver Revisionsrettens anbefaling af, at der anvendes gennemsigtige og strengere udvælgelseskriterier for projekter, både på EU-plan og på medlemsstatsplan; er enig i Revisionsrettens konklusion om, at de bedømmelseskriterier, der anvendes til at træffe beslutninger om investeringer, skal være tydeligere og mere præcise med hensyn til, hvordan EE-aspekter skal tages i betragtning; |
| --- | --- |

53.

henviser til Revisionsrettens seneste særberetning om omkostningseffektiviteten af investeringer i energieffektivitet under samhørighedspolitikken; fremhæver Revisionsrettens anbefaling af, at der anvendes gennemsigtige og strengere udvælgelseskriterier for projekter, både på EU-plan og på medlemsstatsplan; er enig i Revisionsrettens konklusion om, at de bedømmelseskriterier, der anvendes til at træffe beslutninger om investeringer, skal være tydeligere og mere præcise med hensyn til, hvordan EE-aspekter skal tages i betragtning;

| 54. | bemærker dog, at Revisionsrettens vurdering er temmelig restriktiv med hensyn til en prøve- og tilbagebetalingsperiode; understreger, at samhørighedspolitikken er en integreret politik, og at det derfor er nødvendigt at anvende en sammenhængende tilgang baseret på en beregning af livscyklusomkostningerne, når der skal foretages en bedømmelse af projekter; |
| --- | --- |

54.

bemærker dog, at Revisionsrettens vurdering er temmelig restriktiv med hensyn til en prøve- og tilbagebetalingsperiode; understreger, at samhørighedspolitikken er en integreret politik, og at det derfor er nødvendigt at anvende en sammenhængende tilgang baseret på en beregning af livscyklusomkostningerne, når der skal foretages en bedømmelse af projekter;

Byggesektorens betydning

| 55. | påpeger, at energiforbruget i bygninger tegnede sig for den største andel — 40 % — af det samlede slutforbrug af energi i EU i 2010, hvoraf 26,7 % var husholdningsforbrug, og for 36 % af EU's CO2-udledninger; beklager, at de fleste medlemsstater ikke i fuld udstrækning er i stand til at udnytte energibesparelsespotentialet i bygninger; opfordrer Kommissionen til at finde frem til måder, hvorpå der kan tilskyndes til, at dette største energibesparelsespotentiale ikke forbliver uudnyttet, ved at fremsætte et forslag til klare mål for energiforbruget i bygninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

55.

påpeger, at energiforbruget i bygninger tegnede sig for den største andel — 40 % — af det samlede slutforbrug af energi i EU i 2010, hvoraf 26,7 % var husholdningsforbrug, og for 36 % af EU's CO2-udledninger; beklager, at de fleste medlemsstater ikke i fuld udstrækning er i stand til at udnytte energibesparelsespotentialet i bygninger; opfordrer Kommissionen til at finde frem til måder, hvorpå der kan tilskyndes til, at dette største energibesparelsespotentiale ikke forbliver uudnyttet, ved at fremsætte et forslag til klare mål for energiforbruget i bygninger i medlemsstaterne;

| 56. | erindrer om, at bygninger har en naturlig renoveringscyklus på 40 år, og at energispareteknologierne i denne sektor er veludviklede, hvilket betyder, at de fleste hindringer for fuld udnyttelse af energisparepotentialet er af ikke-teknisk art; påpeger, at de europæiske struktur- og investeringsfonde også som følge af, at EE-renoveringsprojekterne ofte er mindre synlige, af ringe omfang og vanskeligere at samle, spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre den finansiering, der er behov for, med henblik på at overvinde disse hindringer; |
| --- | --- |

56.

erindrer om, at bygninger har en naturlig renoveringscyklus på 40 år, og at energispareteknologierne i denne sektor er veludviklede, hvilket betyder, at de fleste hindringer for fuld udnyttelse af energisparepotentialet er af ikke-teknisk art; påpeger, at de europæiske struktur- og investeringsfonde også som følge af, at EE-renoveringsprojekterne ofte er mindre synlige, af ringe omfang og vanskeligere at samle, spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre den finansiering, der er behov for, med henblik på at overvinde disse hindringer;

| 57. | bemærker, at energibesparelsespotentialet, som stort set afhænger af den eksisterende bygningsmasses tilstand, ikke er ligeligt fordelt mellem medlemsstaterne og regionerne; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres definition af »en anstændig bolig«, således at den også omfatter standarder for energieffektivitet; |
| --- | --- |

57.

bemærker, at energibesparelsespotentialet, som stort set afhænger af den eksisterende bygningsmasses tilstand, ikke er ligeligt fordelt mellem medlemsstaterne og regionerne; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres definition af »en anstændig bolig«, således at den også omfatter standarder for energieffektivitet;

| 58. | understreger, at der er behov for offentlige investeringer i EE, navnlig i de mindst udviklede regioner og i de medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden, hvor der er et betydeligt potentiale til at mindske energiforbruget gennem omkostningseffektive foranstaltninger; |
| --- | --- |

58.

understreger, at der er behov for offentlige investeringer i EE, navnlig i de mindst udviklede regioner og i de medlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden, hvor der er et betydeligt potentiale til at mindske energiforbruget gennem omkostningseffektive foranstaltninger;

| 59. | tilskynder medlemsstaterne til at maksimere anvendelsen af nationale og regionale programmer for at sikre, at der indarbejdes en høj grad af EE i udformningen af nye bygninger, og at EE indføres i den eksisterende bygningsmasse (retrofitting), også når der er tale om lavindkomsthusstande; |
| --- | --- |

59.

tilskynder medlemsstaterne til at maksimere anvendelsen af nationale og regionale programmer for at sikre, at der indarbejdes en høj grad af EE i udformningen af nye bygninger, og at EE indføres i den eksisterende bygningsmasse (retrofitting), også når der er tale om lavindkomsthusstande;

| 60. | henviser til, at landdistrikter og fjerntliggende egne har ideelle betingelser for udbredelse af effektive former for decentraliseret energiproduktion, som reducerer energitab fra transport af elektricitet over lange afstande; |
| --- | --- |

60.

henviser til, at landdistrikter og fjerntliggende egne har ideelle betingelser for udbredelse af effektive former for decentraliseret energiproduktion, som reducerer energitab fra transport af elektricitet over lange afstande;

| 61. | opfordrer de relevante offentlige myndigheder til at fremskynde renoveringen af de bygninger, de ejer, gennem anvendelse af midler fra samhørighedspolitikken til at tilvejebringe den nødvendige gearing og skabe gode eksempler; |
| --- | --- |

61.

opfordrer de relevante offentlige myndigheder til at fremskynde renoveringen af de bygninger, de ejer, gennem anvendelse af midler fra samhørighedspolitikken til at tilvejebringe den nødvendige gearing og skabe gode eksempler;

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på de vanskeligheder, der opstår som følge af fælles ejerskab af ejendomme med flere lejligheder, hvilket udgør et vanskeligt frihjulsproblem (free rider-problem); |
| --- | --- |

62.

opfordrer medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på de vanskeligheder, der opstår som følge af fælles ejerskab af ejendomme med flere lejligheder, hvilket udgør et vanskeligt frihjulsproblem (free rider-problem);

| 63. | opfordrer Kommissionen til at skabe opmærksomhed om det reelle potentiale i en gennemgribende renovering og etapevis gennemgribende renovering af bygningsmassen ved at støtte medlemsstaterne og regionerne i udarbejdelsen af deres strategier for renovering; anbefaler, at disse strategier udarbejdes parallelt med forslag til OP'er, og at de fokuserer på at inkorporere anvendelsen af innovative finansielle instrumenter og indeholder vejledende milepæle for at opbygge tillid blandt investorerne; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at skabe opmærksomhed om det reelle potentiale i en gennemgribende renovering og etapevis gennemgribende renovering af bygningsmassen ved at støtte medlemsstaterne og regionerne i udarbejdelsen af deres strategier for renovering; anbefaler, at disse strategier udarbejdes parallelt med forslag til OP'er, og at de fokuserer på at inkorporere anvendelsen af innovative finansielle instrumenter og indeholder vejledende milepæle for at opbygge tillid blandt investorerne;

o

o o

| 64. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

64.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0246.

(2)  http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_energy_figures.pdf.

(3)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 98.

(4)  https://www.kfw.de/migration/Weiterleitung-zur-Startseite/Homepage/KfW-Group/Research/PDF-Files/Energy-efficient-building-and-rehabilitation.pdf.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0017.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0223.

(7)  EUT C 225 af 27.7.2012, s. 52.

(8)  EUT C 54 af 23.2.2012, s. 49.

(9)  EUT C 24 af 28.1.2012, s. 134.

(10)  http://www.sf-energyinvest.eu/fileadmin/Dateien/Downloads/May2012-Recommendations.pdf.

(11)  http://www.renovate-europe.eu/uploads/Multiple%20Benefits%20Study_Key%20Messages%20Brochure.pdf.

(12)  Meddelelse fra Kommissionen — Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet (COM(2006)0545).

(13)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om økonomisk støtte til energieffektivitet i bygninger (COM(2013)0225, af 18. april 2013.

(14)  6754/13 Rådets sammenfattende rapport: Gennemførelse af det europæiske semester, 4. marts 2013.

(15)  Rapport fra Ismeri Europa til Kommissionen, med titlen »Expert evaluation network delivering policy analysis on the performance of Cohesion policy 2007-2013 — Synthesis of national reports 2011 — renewable energy and Energy efficiency of housing« http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/eval2007/expert_innovation/2011_synt_rep_en.pdf).

(16)  Kommissionen meddelelse af 26. januar 2011 om regionalpolitikkens bidrag til bæredygtig vækst i Europa 2020 (COM(2011)0017),

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/31

---

P7_TA(2013)0346

En fiskeristrategi for Adriaterhavet og Det Ioniske Hav

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om en fiskeristrategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav (2012/2261(INI))

(2016/C 093/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »En maritim strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »En maritim strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (COM(2012)0713),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (1) og senere ændringer (Middelhavsforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (1) og senere ændringer (Middelhavsforordningen),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. februar 2013 om den fælles fiskeripolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. februar 2013 om den fælles fiskeripolitik (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension (3),

| — | der henviser til direktiv 2008/56/EF og til medlemsstaternes forpligtelse til at træffe de fornødne foranstaltninger til at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet senest i 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiv 2008/56/EF og til medlemsstaternes forpligtelse til at træffe de fornødne foranstaltninger til at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havmiljøet senest i 2020,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om udvikling af EU's makroregionale strategier: nuværende praksis og fremtidsperspektiver, især i Middelhavsområdet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om udvikling af EU's makroregionale strategier: nuværende praksis og fremtidsperspektiver, især i Middelhavsområdet (4),

| — | der henviser til sin holdning af 8. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 8. marts 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (6),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (COM(2013)0133),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om ny fremdrift til strategien for bæredygtig udvikling af europæisk akvakultur (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om ny fremdrift til strategien for bæredygtig udvikling af europæisk akvakultur (7),

| — | der henviser til habitatdirektivet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til habitatdirektivet (8),

| — | der henviser til erklæring af 7. oktober 2012 fra de europæiske ministre for integreret havpolitik og fra Kommissionen om en havdagsorden og en maritim dagsorden for vækst og beskæftigelse (»Limassolerklæringen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 7. oktober 2012 fra de europæiske ministre for integreret havpolitik og fra Kommissionen om en havdagsorden og en maritim dagsorden for vækst og beskæftigelse (»Limassolerklæringen«),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi« (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi« (COM(2012)0494),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 23.—24. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 23.—24. juni 2011,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening og protokollerne hertil (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening og protokollerne hertil (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Regionsudvalgets initiativudtalelse af 12. oktober 2011 til støtte for udviklingen af en ny adriatisk-jonisk makroregion (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets initiativudtalelse af 12. oktober 2011 til støtte for udviklingen af en ny adriatisk-jonisk makroregion (10),

| — | der henviser til Anconaerklæringen, som vedtoges på det 12. møde i det adriatisk-joniske råd den 5. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Anconaerklæringen, som vedtoges på det 12. møde i det adriatisk-joniske råd den 5. maj 2010,

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (UNCLOS),

| — | der henviser til FAO's adfærdskodeks for et ansvarligt fiskeri, som vedtoges den 31. oktober 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's adfærdskodeks for et ansvarligt fiskeri, som vedtoges den 31. oktober 1995,

| — | der henviser til henstilling nr. 199 fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om arbejde i fiskerisektoren, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling nr. 199 fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om arbejde i fiskerisektoren,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0234/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0234/2013),

| A. | der henviser til, at syv lande har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav (11), heriblandt fire medlemsstater (Italien, Grækenland, Kroatien og Slovenien), et kandidatland (Montenegro) og to potentielle kandidatlande (Albanien og Bosnien-Hercegovina); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at syv lande har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav (11), heriblandt fire medlemsstater (Italien, Grækenland, Kroatien og Slovenien), et kandidatland (Montenegro) og to potentielle kandidatlande (Albanien og Bosnien-Hercegovina);

| B. | der henviser til, at grænseoverskridende samarbejde har central betydning for udviklingen af en fælles forvaltning af fiskeriaktiviteter og sikringen af en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at grænseoverskridende samarbejde har central betydning for udviklingen af en fælles forvaltning af fiskeriaktiviteter og sikringen af en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne;

| C. | der henviser til, at selv om nogle Adriaterhavslande har indført særlige zoner, er en betydelig del af Adriaterhavet og Det Joniske Hav fortsat internationalt farvand; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at selv om nogle Adriaterhavslande har indført særlige zoner, er en betydelig del af Adriaterhavet og Det Joniske Hav fortsat internationalt farvand;

| D. | der henviser til, at det i sin nylige beslutning om udvikling af EU's makroregionale strategier understregede, at strategien for makroregionen omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav udgør en væsentlig faktor med henblik på at forsone landene på det vestlige Balkan og kan bidrage til disse landes bestræbelser på at blive integreret i EU og dermed gøre det muligt at føre en samlet politik for hele Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i sin nylige beslutning om udvikling af EU's makroregionale strategier understregede, at strategien for makroregionen omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav udgør en væsentlig faktor med henblik på at forsone landene på det vestlige Balkan og kan bidrage til disse landes bestræbelser på at blive integreret i EU og dermed gøre det muligt at føre en samlet politik for hele Middelhavsområdet;

| E. | der henviser til, at Anconaerklæringens signatarstater har anmodet Kommissionen om at udarbejde en makroregional strategi for det adriatisk-joniske område efter samme model som de af Kommissionen tidligere foreslåede makroregionale strategier for Østersøområdet (2009), Donauområdet (2010) og Atlanterhavsområdet (2011) (12); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Anconaerklæringens signatarstater har anmodet Kommissionen om at udarbejde en makroregional strategi for det adriatisk-joniske område efter samme model som de af Kommissionen tidligere foreslåede makroregionale strategier for Østersøområdet (2009), Donauområdet (2010) og Atlanterhavsområdet (2011) (12);

| F. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 23.—24. juni 2011 opfordrede medlemsstaterne »til i samarbejde med Kommissionen at arbejde videre med eventuelle fremtidige makroregionale strategier, navnlig hvad angår Adriaterhavet og Det Joniske Hav«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 23.—24. juni 2011 opfordrede medlemsstaterne »til i samarbejde med Kommissionen at arbejde videre med eventuelle fremtidige makroregionale strategier, navnlig hvad angår Adriaterhavet og Det Joniske Hav«;

| G. | der henviser til, at Regionsudvalget i en nylig udtalelse har opfordret Parlamentet til at støtte fastlæggelsen af en EU-strategi for en adriatisk-jonisk makroregion, som tager hensyn til de store udfordringer, som denne region konfronteres med, navnlig i fiskeri- og akvakultursektoren; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Regionsudvalget i en nylig udtalelse har opfordret Parlamentet til at støtte fastlæggelsen af en EU-strategi for en adriatisk-jonisk makroregion, som tager hensyn til de store udfordringer, som denne region konfronteres med, navnlig i fiskeri- og akvakultursektoren;

| H. | der henviser til, at fiskeriet traditionelt har været en vigtig sektor for størstedelen af kystregionerne ved Adriaterhavet og Det Joniske Hav, og at fiskeriaktiviteterne i dette område i øjeblikket forvaltes af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) og af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fiskeriet traditionelt har været en vigtig sektor for størstedelen af kystregionerne ved Adriaterhavet og Det Joniske Hav, og at fiskeriaktiviteterne i dette område i øjeblikket forvaltes af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) og af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT);

| I. | der henviser til, at Adriaterhavsbækkenets geofysiske struktur, navnlig i den nordlige del, hovedsageligt er kendetegnet ved lave dybder og sandet havbund, og at havet kun bliver dybere mange sømil fra kysten, og til, at Det Joniske Havs geofysiske struktur ligner den, der kendetegner det meget dybere Middelhav, navnlig i GSA (GFCM's geografiske underområder) 18 og 19, med dybder på ned til 2 000 meter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Adriaterhavsbækkenets geofysiske struktur, navnlig i den nordlige del, hovedsageligt er kendetegnet ved lave dybder og sandet havbund, og at havet kun bliver dybere mange sømil fra kysten, og til, at Det Joniske Havs geofysiske struktur ligner den, der kendetegner det meget dybere Middelhav, navnlig i GSA (GFCM's geografiske underområder) 18 og 19, med dybder på ned til 2 000 meter;

| J. | der henviser til, at fiskeriet i Adriaterhavet og Det Joniske Hav er et blandet fiskeri, der er kendetegnet ved anvendelsen af forskellige typer redskaber og strækker sig lige fra ikkeindustrielt fiskeri og til trawlfiskeri efter demersale arter og lige fra fiskeri efter pelagiske arter på halvdybt vand og til lystfiskeri; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fiskeriet i Adriaterhavet og Det Joniske Hav er et blandet fiskeri, der er kendetegnet ved anvendelsen af forskellige typer redskaber og strækker sig lige fra ikkeindustrielt fiskeri og til trawlfiskeri efter demersale arter og lige fra fiskeri efter pelagiske arter på halvdybt vand og til lystfiskeri;

| K. | der henviser til, at Adriaterhavet er et område med mange endemiske fiskearter, men at den stigende fiskeriindsats og/eller forurening har skabt alvorlige problemer for fiskebestandene og for fiskerisektoren generelt, navnlig i den italienske del af det sydlige Adriaterhav; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Adriaterhavet er et område med mange endemiske fiskearter, men at den stigende fiskeriindsats og/eller forurening har skabt alvorlige problemer for fiskebestandene og for fiskerisektoren generelt, navnlig i den italienske del af det sydlige Adriaterhav;

| L. | der desuden henviser til, at der i Adriaterhavet og Det Joniske Hav i de senere år er sket en betydelig udvikling af akvakultursektoren, selv om man er oppe imod store miljø- og pladsmæssige begrænsninger, og selv om ikke alle områder egner sig til installation af faciliteter til offshoreopdræt, og, hvor de gør, sådanne faciliteter ikke altid er forenelige med andre aktiviteter; |
| --- | --- |

L.

der desuden henviser til, at der i Adriaterhavet og Det Joniske Hav i de senere år er sket en betydelig udvikling af akvakultursektoren, selv om man er oppe imod store miljø- og pladsmæssige begrænsninger, og selv om ikke alle områder egner sig til installation af faciliteter til offshoreopdræt, og, hvor de gør, sådanne faciliteter ikke altid er forenelige med andre aktiviteter;

| M. | der henviser til, at der allerede findes en række værdifulde regionale ordninger til fremme af videnskabeligt samarbejde til sikring af ansvarligt fiskeri i Adriaterhavet, f.eks. ADRIAMED (13); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der allerede findes en række værdifulde regionale ordninger til fremme af videnskabeligt samarbejde til sikring af ansvarligt fiskeri i Adriaterhavet, f.eks. ADRIAMED (13);

| N. | der henviser til, at mange EU-lande ikke har nogen specifik national eller regional udviklingsplan, som regulerer etableringen af anlæg i kyst- og havområder og klart definerer, i hvilke områder der kan etableres akvakulturanlæg, således at let forudsigelige interessekonflikter med andre økonomiske sektorer som turisme, landbrug og kystfiskeri kan undgås; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mange EU-lande ikke har nogen specifik national eller regional udviklingsplan, som regulerer etableringen af anlæg i kyst- og havområder og klart definerer, i hvilke områder der kan etableres akvakulturanlæg, således at let forudsigelige interessekonflikter med andre økonomiske sektorer som turisme, landbrug og kystfiskeri kan undgås;

| O. | der henviser til netværket af beskyttede hav- og kystområder i Adriaterhavet (AdriaPAN), hvormed formålet er at optimere forvaltningen af og planlægningen for disse områder gennem partnerskab; |
| --- | --- |

O.

der henviser til netværket af beskyttede hav- og kystområder i Adriaterhavet (AdriaPAN), hvormed formålet er at optimere forvaltningen af og planlægningen for disse områder gennem partnerskab;

| P. | der henviser til, at det er nødvendigt, at fastlæggelsen af en integreret tilgang til havpolitik for Adriaterhavet og Det Joniske Hav ledsages af en dialog- og partnerskabsproces med alle kyststaterne i betragtning af de marine aktiviteters og de delte ressourcers grænseoverskridende karakter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det er nødvendigt, at fastlæggelsen af en integreret tilgang til havpolitik for Adriaterhavet og Det Joniske Hav ledsages af en dialog- og partnerskabsproces med alle kyststaterne i betragtning af de marine aktiviteters og de delte ressourcers grænseoverskridende karakter;

Generelle betragtninger

| 1. | understreger, at Parlamentet med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten er blevet fuldgyldig medlovgiver for fiskeri- og akvakultursektoren og følgelig agter fuldt ud at påtage sig sin rolle i forbindelse med fastlæggelsen af fiskeriretningslinjer på EU-plan samt på regionalt og tværregionalt plan; |
| --- | --- |

1.

understreger, at Parlamentet med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten er blevet fuldgyldig medlovgiver for fiskeri- og akvakultursektoren og følgelig agter fuldt ud at påtage sig sin rolle i forbindelse med fastlæggelsen af fiskeriretningslinjer på EU-plan samt på regionalt og tværregionalt plan;

| 2. | mener, at en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav bør lægge særlig vægt på bæredygtig udvikling og vækst i fiskeri- og akvakultursektoren, herunder med hensyn til beskæftigelse; |
| --- | --- |

2.

mener, at en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav bør lægge særlig vægt på bæredygtig udvikling og vækst i fiskeri- og akvakultursektoren, herunder med hensyn til beskæftigelse;

| 3. | mener, at en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav bør tage sigte på at sikre bevarelse og beskyttelse af miljøet; |
| --- | --- |

3.

mener, at en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav bør tage sigte på at sikre bevarelse og beskyttelse af miljøet;

| 4. | glæder sig over Kommissionens meddelelse af 3. december 2012 som et vigtigt skridt hen imod vedtagelsen af en forskriftsramme, der vil fremme et snævrere samarbejde mellem kyststaterne og kystregionerne ved Adriaterhavet og Det Joniske Hav med henblik på at sikre et ansvarligt fiskeri, der er økonomisk bæredygtigt for kystsamfundene; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over Kommissionens meddelelse af 3. december 2012 som et vigtigt skridt hen imod vedtagelsen af en forskriftsramme, der vil fremme et snævrere samarbejde mellem kyststaterne og kystregionerne ved Adriaterhavet og Det Joniske Hav med henblik på at sikre et ansvarligt fiskeri, der er økonomisk bæredygtigt for kystsamfundene;

| 5. | mener i denne forbindelse, at den integrerede havpolitik bør spille en afgørende rolle i udviklingen af en langsigtet strategisk politik for Adriaterhavet og Det Joniske Hav, som tager sigte på bæredygtig marin og maritim vækst samt bevarelse af de marine økosystemer til gavn for de kommende generationer; |
| --- | --- |

5.

mener i denne forbindelse, at den integrerede havpolitik bør spille en afgørende rolle i udviklingen af en langsigtet strategisk politik for Adriaterhavet og Det Joniske Hav, som tager sigte på bæredygtig marin og maritim vækst samt bevarelse af de marine økosystemer til gavn for de kommende generationer;

| 6. | mener desuden, at maritim fysisk planlægning — dvs. den offentlige analyse- og planlægningsproces for den fysiske og tidsmæssige fordeling af menneskelige aktiviteter i Adriaterhavet og Det Joniske Hav, navnlig i det nordlige Adriaterhav — er afgørende for en bæredygtig fremtid for fiskerisektoren i forhold til andre hermed forbundne aktiviteter; |
| --- | --- |

6.

mener desuden, at maritim fysisk planlægning — dvs. den offentlige analyse- og planlægningsproces for den fysiske og tidsmæssige fordeling af menneskelige aktiviteter i Adriaterhavet og Det Joniske Hav, navnlig i det nordlige Adriaterhav — er afgørende for en bæredygtig fremtid for fiskerisektoren i forhold til andre hermed forbundne aktiviteter;

| 7. | bekræfter sit støtte til indførelsen af en makroregional strategi for dette vigtige havområde med henblik på imødegåelse af de fælles udfordringer og problemer, som borgerne i de berørte kystregioner konfronteres med, og på fremme af disse regioners økonomiske udvikling og deres integration i EU; |
| --- | --- |

7.

bekræfter sit støtte til indførelsen af en makroregional strategi for dette vigtige havområde med henblik på imødegåelse af de fælles udfordringer og problemer, som borgerne i de berørte kystregioner konfronteres med, og på fremme af disse regioners økonomiske udvikling og deres integration i EU;

| 8. | mener, at alle EU's programmer og finansieringsinstrumenter (14) for regionerne i det adriatisk-joniske område, herunder førtiltrædelsesinstrumenterne (IPA), bør være kompatible med hinanden og bør anvendes så effektivt som muligt for at skabe ægte merværdi for fiskerne og fiskerivirksomhederne; |
| --- | --- |

8.

mener, at alle EU's programmer og finansieringsinstrumenter (14) for regionerne i det adriatisk-joniske område, herunder førtiltrædelsesinstrumenterne (IPA), bør være kompatible med hinanden og bør anvendes så effektivt som muligt for at skabe ægte merværdi for fiskerne og fiskerivirksomhederne;

| 9. | er fast overbevist om, at enhver indsats til sikring af et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri i Adriaterhavet og Det Joniske Hav kan fungere som katalysator for udviklingen i de berørte landes kystregioner og landdistrikter og fremme udviklingen af hermed forbundet erhvervsvirksomhed — f.eks. fiskeriturisme, hvor professionelle fiskere tager turister eller forskere med på fiskeritogter — som er fuldt forenelig med princippet om udøvelse af et bæredygtigt fiskeri, der bevarer det lokale miljø og den lokale biodiversitet; |
| --- | --- |

9.

er fast overbevist om, at enhver indsats til sikring af et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri i Adriaterhavet og Det Joniske Hav kan fungere som katalysator for udviklingen i de berørte landes kystregioner og landdistrikter og fremme udviklingen af hermed forbundet erhvervsvirksomhed — f.eks. fiskeriturisme, hvor professionelle fiskere tager turister eller forskere med på fiskeritogter — som er fuldt forenelig med princippet om udøvelse af et bæredygtigt fiskeri, der bevarer det lokale miljø og den lokale biodiversitet;

| 10. | mener, at Barcelonakonventionen og dens protokol om integreret kystzoneforvaltning, som trådte i kraft i marts 2011, kan fungere som en model med henblik på at gøre en integreret politik obligatorisk for de medlemsstater, der har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav; |
| --- | --- |

10.

mener, at Barcelonakonventionen og dens protokol om integreret kystzoneforvaltning, som trådte i kraft i marts 2011, kan fungere som en model med henblik på at gøre en integreret politik obligatorisk for de medlemsstater, der har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav;

| 11. | mener ikke, at der foreligger tilstrækkelige oplysninger om fiskebestandene i Adriaterhavet og Det Joniske Hav og om deres bevægelser og distribution og heller ikke om lystfiskeriet, og opfordrer derfor de relevante myndigheder og forskningsinstitutioner til straks at afhjælpe disse mangler; |
| --- | --- |

11.

mener ikke, at der foreligger tilstrækkelige oplysninger om fiskebestandene i Adriaterhavet og Det Joniske Hav og om deres bevægelser og distribution og heller ikke om lystfiskeriet, og opfordrer derfor de relevante myndigheder og forskningsinstitutioner til straks at afhjælpe disse mangler;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger til fremme af forskningsprogrammer vedrørende havmiljø og fiskeri og til at fremme anvendelsen og formidlingen af resultaterne af denne forskning; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger til fremme af forskningsprogrammer vedrørende havmiljø og fiskeri og til at fremme anvendelsen og formidlingen af resultaterne af denne forskning;

| 13. | mener, at vellykkede ordninger for handelsmæssigt samarbejde mellem forskellige regioners forvaltningsorganer (15) kan fungere som eksempler på bedste praksis og udvides til også at omfatte andre områder for at sikre øget sporbarhed, indtjeningsevne og afsætning for fiskeri- og akvakulturprodukter, navnlig lokalt producerede produkter; |
| --- | --- |

13.

mener, at vellykkede ordninger for handelsmæssigt samarbejde mellem forskellige regioners forvaltningsorganer (15) kan fungere som eksempler på bedste praksis og udvides til også at omfatte andre områder for at sikre øget sporbarhed, indtjeningsevne og afsætning for fiskeri- og akvakulturprodukter, navnlig lokalt producerede produkter;

| 14. | finder, at alle relevante aktører bør deltage i udviklingen af en bæredygtig og produktiv fiskerisektor i dette område; |
| --- | --- |

14.

finder, at alle relevante aktører bør deltage i udviklingen af en bæredygtig og produktiv fiskerisektor i dette område;

| 15. | mener, at det med henblik på en bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakultursektoren i hele det adriatisk-joniske område og på at øge beskæftigelsen i kystområder er absolut nødvendigt at anerkende kvinders meget vigtige arbejdsindsats inden for fiskeriet, at gøre det lettere for dem at erhverve sig faglige kvalifikationer og at indlemme dem i kystregionernes aktionsgrupper og producentorganisationer; |
| --- | --- |

15.

mener, at det med henblik på en bæredygtig udvikling af fiskeri- og akvakultursektoren i hele det adriatisk-joniske område og på at øge beskæftigelsen i kystområder er absolut nødvendigt at anerkende kvinders meget vigtige arbejdsindsats inden for fiskeriet, at gøre det lettere for dem at erhverve sig faglige kvalifikationer og at indlemme dem i kystregionernes aktionsgrupper og producentorganisationer;

| 16. | opfordrer til, at der skabes incitamenter for at tiltrække unge til fiskeri- og akvakultursektoren i dette område og tilskynde dem til at gå ind i fiskerierhvervet; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at der skabes incitamenter for at tiltrække unge til fiskeri- og akvakultursektoren i dette område og tilskynde dem til at gå ind i fiskerierhvervet;

| 17. | bemærker, at Parlamentet allerede tidligere har henledt opmærksomheden på behovet for en enklere, mere kohærent og mere gennemsigtig akvakulturlovgivning, som fjerner de hindringer, der hidtil har forhindret den fulde udnyttelse af potentialet i EU's akvakultursektor, og at dette vil kræve, at der indføres klare og ikke-modsætningsfyldte EU-forskrifter og nationale forskrifter, og at medlemsstaterne udarbejder klart udformede hav- og kystområdeudviklingsplaner i tråd med de retningslinjer, der for nylig vedtoges af GFCM (16); |
| --- | --- |

17.

bemærker, at Parlamentet allerede tidligere har henledt opmærksomheden på behovet for en enklere, mere kohærent og mere gennemsigtig akvakulturlovgivning, som fjerner de hindringer, der hidtil har forhindret den fulde udnyttelse af potentialet i EU's akvakultursektor, og at dette vil kræve, at der indføres klare og ikke-modsætningsfyldte EU-forskrifter og nationale forskrifter, og at medlemsstaterne udarbejder klart udformede hav- og kystområdeudviklingsplaner i tråd med de retningslinjer, der for nylig vedtoges af GFCM (16);

| 18. | henleder opmærksomheden på, at en målrettet udvikling af akvakultursektoren kunne give det adriatisk-joniske områdes kystregioner, som er meget afhængige af sommerturisme, nye ikkesæsonbestemte arbejdspladser og på denne måde yde et betydningsfuldt bidrag til beskæftigelsen i området; |
| --- | --- |

18.

henleder opmærksomheden på, at en målrettet udvikling af akvakultursektoren kunne give det adriatisk-joniske områdes kystregioner, som er meget afhængige af sommerturisme, nye ikkesæsonbestemte arbejdspladser og på denne måde yde et betydningsfuldt bidrag til beskæftigelsen i området;

| 19. | understreger, at udvidelsen af akvakulturaktiviteterne ikke må bringe opnåelsen af en god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF i fare og skal gennemføres i fuld overensstemmelse med al relevant EU-miljølovgivning; |
| --- | --- |

19.

understreger, at udvidelsen af akvakulturaktiviteterne ikke må bringe opnåelsen af en god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF i fare og skal gennemføres i fuld overensstemmelse med al relevant EU-miljølovgivning;

| 20. | påpeger, at det kun er muligt at beskytte fiskebestandene og havmiljøet mod forurening og overfiskning og/eller ulovligt fiskeri ved i snævert samarbejde med de berørte stater og kystregioner at etablere et integreret netværk af systemer for oplysninger om og overvågning af maritime aktiviteter; |
| --- | --- |

20.

påpeger, at det kun er muligt at beskytte fiskebestandene og havmiljøet mod forurening og overfiskning og/eller ulovligt fiskeri ved i snævert samarbejde med de berørte stater og kystregioner at etablere et integreret netværk af systemer for oplysninger om og overvågning af maritime aktiviteter;

Særlige overvejelser

| 21. | opfordrer indtrængende de lande, der har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav, til at samarbejde om at udarbejde en samlet oversigt over områdets særlige geofysiske forhold og dybdeforhold, forekomsten og fordelingen af de forskellige marine arter og de forskellige fangstmetoder for at få et overblik, der kan tjene som grundlag for en bedre fiskeriforvaltning og bidrage til at styrke fiskeriaktiviteterne inden for rammerne af alle fremtidige makroregionale strategier; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende de lande, der har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav, til at samarbejde om at udarbejde en samlet oversigt over områdets særlige geofysiske forhold og dybdeforhold, forekomsten og fordelingen af de forskellige marine arter og de forskellige fangstmetoder for at få et overblik, der kan tjene som grundlag for en bedre fiskeriforvaltning og bidrage til at styrke fiskeriaktiviteterne inden for rammerne af alle fremtidige makroregionale strategier;

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt, og senest inden udgangen af 2013, at vedtage handlingsplanen for den konkrete gennemførelse af den makroregionale maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav, idet det understreges, at fiskerisektoren bør være en af prioriteterne for denne strategi, idet der må tages hensyn til de særlige geofysiske forhold, og idet denne handlingsplan må knyttes til regionalpolitikken, Unionens integrerede havpolitik og Connecting Europe-faciliteten med henblik på at maksimere dens løftestangseffekt; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt, og senest inden udgangen af 2013, at vedtage handlingsplanen for den konkrete gennemførelse af den makroregionale maritime strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav, idet det understreges, at fiskerisektoren bør være en af prioriteterne for denne strategi, idet der må tages hensyn til de særlige geofysiske forhold, og idet denne handlingsplan må knyttes til regionalpolitikken, Unionens integrerede havpolitik og Connecting Europe-faciliteten med henblik på at maksimere dens løftestangseffekt;

| 23. | opfordrer Kommissionen til snarest muligt at forelægge et forslag til forordning, hvori der fastlægges fælles tekniske foranstaltninger for fiskeriet i Adriaterhavet og Det Joniske Hav og nærmere bestemmelser vedrørende den tilladte fiskerindsats, de tilladte fiskeriperioder og de tilladte fiskeredskaber og andre relevante forvaltningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til snarest muligt at forelægge et forslag til forordning, hvori der fastlægges fælles tekniske foranstaltninger for fiskeriet i Adriaterhavet og Det Joniske Hav og nærmere bestemmelser vedrørende den tilladte fiskerindsats, de tilladte fiskeriperioder og de tilladte fiskeredskaber og andre relevante forvaltningsforanstaltninger;

| 24. | beklager, at medlemsstaterne ikke i højere grad har benyttet sig af disse individuelle forvaltningsplaner, som gør det muligt at suspendere visse generelle regler med henblik på at tage hensyn til specifikke karakteristika; finder, at dette i væsentlig grad ville have lettet den lokale forvaltning og tilvejebragt værdifulde oplysninger om situationen i de forskellige zoner, som kunne have gjort det muligt at foretage relevante tilpasninger; anmoder derfor kystmedlemsstaterne om at samarbejde konstruktivt med hinanden og med Kommissionen om at ajourføre og løbende tilpasse fiskeriforvaltningsforanstaltningerne; |
| --- | --- |

24.

beklager, at medlemsstaterne ikke i højere grad har benyttet sig af disse individuelle forvaltningsplaner, som gør det muligt at suspendere visse generelle regler med henblik på at tage hensyn til specifikke karakteristika; finder, at dette i væsentlig grad ville have lettet den lokale forvaltning og tilvejebragt værdifulde oplysninger om situationen i de forskellige zoner, som kunne have gjort det muligt at foretage relevante tilpasninger; anmoder derfor kystmedlemsstaterne om at samarbejde konstruktivt med hinanden og med Kommissionen om at ajourføre og løbende tilpasse fiskeriforvaltningsforanstaltningerne;

| 25. | opfordrer Kommissionen til at indlede en permanent dialog med tredjelandene i det adriatisk-joniske område for at nå frem til bi- eller multilaterale aftaler med henblik på at komme nærmere en harmonisering og standardisering af fiskeriforvaltningsreglerne for at nå målene for EU's fælles fiskeripolitik i Middelhavet, idet de samarbejdsrammer, som de internationale og regionale fiskeriorganisationer giver, skal udnyttes fuldt ud; påpeger, at en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav kun kan skabe merværdi, hvis der tages hensyn til alle tilgrænsende lande, herunder såvel EU-lande som tredjelande; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til at indlede en permanent dialog med tredjelandene i det adriatisk-joniske område for at nå frem til bi- eller multilaterale aftaler med henblik på at komme nærmere en harmonisering og standardisering af fiskeriforvaltningsreglerne for at nå målene for EU's fælles fiskeripolitik i Middelhavet, idet de samarbejdsrammer, som de internationale og regionale fiskeriorganisationer giver, skal udnyttes fuldt ud; påpeger, at en strategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav kun kan skabe merværdi, hvis der tages hensyn til alle tilgrænsende lande, herunder såvel EU-lande som tredjelande;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at fremme målene for den fælles fiskeripolitik, navnlig målet om senest i 2020 for alle fiskebestandens vedkommende at nå op på bestandsniveauer, der er højere end dem, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte, samt til at fremme anvendelsen af en økosystembaseret tilgang i forhold til tredjelande; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at fremme målene for den fælles fiskeripolitik, navnlig målet om senest i 2020 for alle fiskebestandens vedkommende at nå op på bestandsniveauer, der er højere end dem, der giver maksimalt bæredygtigt udbytte, samt til at fremme anvendelsen af en økosystembaseret tilgang i forhold til tredjelande;

| 27. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med kyststaterne at øge udvekslingen af bedste bevarelsespraksis og til at fremme etableringen af beskyttede havområder med henblik på genopretning af de mest truede arter; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med kyststaterne at øge udvekslingen af bedste bevarelsespraksis og til at fremme etableringen af beskyttede havområder med henblik på genopretning af de mest truede arter;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at fremme målene i havstrategirammedirektivet over for de tredjelande, der har kyst mod Adriaterhavet eller Det Joniske Hav, navnlig målet om opnåelse eller bevarelse af en god miljøtilstand i havmiljøet senest i 2020; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at fremme målene i havstrategirammedirektivet over for de tredjelande, der har kyst mod Adriaterhavet eller Det Joniske Hav, navnlig målet om opnåelse eller bevarelse af en god miljøtilstand i havmiljøet senest i 2020;

| 29. | opfordrer med hensyn hertil Kommissionen til at tilskynde de medlemsstater, der har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav, til at udarbejde og gennemføre havstrategier, som anvender en økosystembaseret tilgang og sikrer, at miljøhensyn indarbejdes i de forskellige politikker, der påvirker havmiljøet, idet der i denne forbindelse skal tages hensyn til de grænseoverskridende virkninger på havvandskvaliteten i de tilgrænsende tredjelande; |
| --- | --- |

29.

opfordrer med hensyn hertil Kommissionen til at tilskynde de medlemsstater, der har kyst mod Adriaterhavet og Det Joniske Hav, til at udarbejde og gennemføre havstrategier, som anvender en økosystembaseret tilgang og sikrer, at miljøhensyn indarbejdes i de forskellige politikker, der påvirker havmiljøet, idet der i denne forbindelse skal tages hensyn til de grænseoverskridende virkninger på havvandskvaliteten i de tilgrænsende tredjelande;

| 30. | minder om, at der både inden for rammerne af den fremtidige Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), gennem dens dataindsamlingsprogrammer, og inden for rammerne af Unionens forskellige forskningsprogrammer findes finansieringsmuligheder til opnåelse af større viden om havmiljøet, herunder om fiskearterne, og til indførelse af større innovation og bedre praksisser i fiskeriaktiviteterne; opfordrer derfor medlemsstaterne til at forelægge projekter inden for disse områder og finder, at forudgående samarbejde mellem de forskellige kyststater, herunder både EU-medlemsstater og tredjelande, kan føre til meget interessante initiativer, som gennem medlemsstaternes projekter kan gavne hele Adriaterhavet og Det Joniske Hav; |
| --- | --- |

30.

minder om, at der både inden for rammerne af den fremtidige Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), gennem dens dataindsamlingsprogrammer, og inden for rammerne af Unionens forskellige forskningsprogrammer findes finansieringsmuligheder til opnåelse af større viden om havmiljøet, herunder om fiskearterne, og til indførelse af større innovation og bedre praksisser i fiskeriaktiviteterne; opfordrer derfor medlemsstaterne til at forelægge projekter inden for disse områder og finder, at forudgående samarbejde mellem de forskellige kyststater, herunder både EU-medlemsstater og tredjelande, kan føre til meget interessante initiativer, som gennem medlemsstaternes projekter kan gavne hele Adriaterhavet og Det Joniske Hav;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at vurdere hensigtsmæssigheden af i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og i kølvandet på de erfaringer, der er indhøstet gennem FEMIP (17), at oprette en særlig finansieringspost til gennemførelsen af den her omhandlede strategis foranstaltninger og målsætninger; opfordrer Kommissionen til også at overveje muligheden for at anvende projektobligationer og offentlig-private partnerskaber som velegnede finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at vurdere hensigtsmæssigheden af i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og i kølvandet på de erfaringer, der er indhøstet gennem FEMIP (17), at oprette en særlig finansieringspost til gennemførelsen af den her omhandlede strategis foranstaltninger og målsætninger; opfordrer Kommissionen til også at overveje muligheden for at anvende projektobligationer og offentlig-private partnerskaber som velegnede finansieringsinstrumenter;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at foreslå, at der inden for rammerne af det allerede nedsatte regionale rådgivende råd for Middelhavet oprettes særlige rådgivende instanser for Adriaterhavet og Det Joniske Hav på grundlag af de positive erfaringer, der er gjort med de »havdistrikter«, der er indført i italienske farvande (18) (såsom Adriaterhavets nordlige fiskeridistrikt, der blev oprettet i 2012 med henblik på delt og samordnet forvaltning af fiskerisektoren i det nordlige Adriaterhav i politisk, økonomisk, social og miljømæssig henseende); |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at foreslå, at der inden for rammerne af det allerede nedsatte regionale rådgivende råd for Middelhavet oprettes særlige rådgivende instanser for Adriaterhavet og Det Joniske Hav på grundlag af de positive erfaringer, der er gjort med de »havdistrikter«, der er indført i italienske farvande (18) (såsom Adriaterhavets nordlige fiskeridistrikt, der blev oprettet i 2012 med henblik på delt og samordnet forvaltning af fiskerisektoren i det nordlige Adriaterhav i politisk, økonomisk, social og miljømæssig henseende);

| 33. | opfordrer Kommissionen til i det fremtidige lovgivningsmæssige forslag om maritim fysisk planlægning at medtage bestemmelser, der pålægger maritime medlemsstater at opstille oversigter over gældende bestemmelser på deres respektive nationale territorier vedrørende miljø og beskyttelse af turismen og — for områder, der ikke er omfattet af restriktioner — at vedtage hav- og kystområdeudviklingsplaner, der fastslår, hvorvidt anvendelsen og udnyttelsen af disse områder kan tillades og er forenelige med gældende bestemmelser, med henblik på at fremme adgangen til de områder, der er egnede til etablering af akvakulturvirksomheder; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til i det fremtidige lovgivningsmæssige forslag om maritim fysisk planlægning at medtage bestemmelser, der pålægger maritime medlemsstater at opstille oversigter over gældende bestemmelser på deres respektive nationale territorier vedrørende miljø og beskyttelse af turismen og — for områder, der ikke er omfattet af restriktioner — at vedtage hav- og kystområdeudviklingsplaner, der fastslår, hvorvidt anvendelsen og udnyttelsen af disse områder kan tillades og er forenelige med gældende bestemmelser, med henblik på at fremme adgangen til de områder, der er egnede til etablering af akvakulturvirksomheder;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en konkret arbejdsplan for Adriaterhavet og Det Joniske Hav, som fastsætter de fremtidige målsætninger for denne region, således som det i øjeblikket sker for Middelhavets vedkommende (IMP-PED-projektet); understreger, at denne arbejdsplan bør betragtes som et støtteberettiget projekt under EHFF; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en konkret arbejdsplan for Adriaterhavet og Det Joniske Hav, som fastsætter de fremtidige målsætninger for denne region, således som det i øjeblikket sker for Middelhavets vedkommende (IMP-PED-projektet); understreger, at denne arbejdsplan bør betragtes som et støtteberettiget projekt under EHFF;

| 35. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastsætte en række sanktioner for at sikre, at medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser vedrørende indsamling og indberetning af data, eller som ikke er i stand til at tackle problemer med ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) i deres farvande eller IUU-fiskeri foretaget af deres egne fiskerflåder, kan pålægges sanktioner; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastsætte en række sanktioner for at sikre, at medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser vedrørende indsamling og indberetning af data, eller som ikke er i stand til at tackle problemer med ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) i deres farvande eller IUU-fiskeri foretaget af deres egne fiskerflåder, kan pålægges sanktioner;

o

o o

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11; EUT L 36 af 8.2.2007, s. 6; EUT L 196 af 28.7.2011, s. 42.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0040.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0461.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0269.

(5)  EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 193.

(6)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 70.

(7)  EUT C 236 E af 12.8.2011, s. 132.

(8)  Rådets direktiv 92/43/EØF (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0128.

(10)  Udtalelse COTER-V-016, ordfører: Spacca (ALDE, IT), oktober 2011.

(11)  I henhold til den af Den Internationale Hydrografiske Organisation (IHO) fastlagte definition er den sydlige grænse for Det Joniske Hav den linje, der kan trækkes fra Capo Passero (Sicilien) til Cap Tenaron (Grækenland).

(12)  COM(2009)0248, COM(2012)0128, COM(2010)0715 og COM(2011)0782.

(13)  ADRIAMED er et regionalt projekt under FAO. Projektet finansieres af det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug og Kommissionen og har til formål at fremme det videnskabelige samarbejde mellem Adriaterhavslandene (Albanien, Kroatien, Italien, Montenegro og Slovenien) i tråd med adfærdskodeksen for ansvarligt fiskeri (FN-FAO).

(14)  Strukturfonde (EFRU, Samhørighedsfonden, ESF, EFF/EHFF), det syvende rammeprogram og LIFE+.

(15)  F.eks. det socioøkonomiske observationsorgan for fiskeri og akvakultur i det nordlige Adriaterhav.

(16)  Beslutning GFCM/36/2012/1 »Guidelines on Allocated Zones for Aquaculture (AZA)«, vedtaget på GFCM's 36. samling (maj 2012).

(17)  Euro-Middelhavs-faciliteten for investeringer og partnerskab.

(18)  Formålet med »havdistrikterne« er at forbedre samarbejdet mellem stat og regioner med henblik på udvikling og støtte af fiskeri- og akvakultursektoren og at fremme partnerskabet med fiskere og fiskerivirksomheder.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/37

---

P7_TA(2013)0347

Mod en mere effektiv og omkostningseffektiv tolkning i Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om »Mod en mere effektiv og omkostningseffektiv tolkning i Europa-Parlamentet« (2011/2287(INI))

(2016/C 093/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. september 2006 om Revisionsrettens særberetning nr. 5/2005 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. september 2006 om Revisionsrettens særberetning nr. 5/2005 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning (1),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 5/2005 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning, med institutionernes svar (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 5/2005 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning, med institutionernes svar (2),

| — | der henviser til notat til præsidiemedlemmerne om ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed i tolkning (»Resource-efficient full multilingualism in interpretation — implementation of the decision on the European Parliament's budget 2012«), |
| --- | --- |

—

der henviser til notat til præsidiemedlemmerne om ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed i tolkning (»Resource-efficient full multilingualism in interpretation — implementation of the decision on the European Parliament's budget 2012«),

| — | der henviser til rapporten af 9. april 2013 fra Europa-Parlamentets generalsekretær med titlen »Preparing for Complexity: European Parliament in 2025 — The Answers«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 9. april 2013 fra Europa-Parlamentets generalsekretær med titlen »Preparing for Complexity: European Parliament in 2025 — The Answers«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0233/2013),

| A. | der henviser til, at flersprogethed er et af de vigtigste elementer i Europa-Parlamentet og i Unionen som helhed, og til, at den sikrer respekt for den kulturelle og sproglige mangfoldighed samt ligebehandling af EU-borgere med forskellig oprindelse og baggrund; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at flersprogethed er et af de vigtigste elementer i Europa-Parlamentet og i Unionen som helhed, og til, at den sikrer respekt for den kulturelle og sproglige mangfoldighed samt ligebehandling af EU-borgere med forskellig oprindelse og baggrund;

| B. | der henviser til, at princippet om flersprogethed i Europa-Parlamentet udgør fundamentet for denne institutions politiske, lovgivningsmæssige og kommunikative arbejde; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at princippet om flersprogethed i Europa-Parlamentet udgør fundamentet for denne institutions politiske, lovgivningsmæssige og kommunikative arbejde;

| C. | der henviser til, at princippet om flersprogethed i Europa-Parlamentet beskytter imod unødig begrænsning af EU-borgeres ret til at stille op ved valgene til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at princippet om flersprogethed i Europa-Parlamentet beskytter imod unødig begrænsning af EU-borgeres ret til at stille op ved valgene til Europa-Parlamentet;

| D. | der henviser til, at flersprogethed sikrer borgernes ret til at kommunikere med Europa-Parlamentet på alle EU's officielle sprog, hvorved de får mulighed for at udøve deres ret til demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at flersprogethed sikrer borgernes ret til at kommunikere med Europa-Parlamentet på alle EU's officielle sprog, hvorved de får mulighed for at udøve deres ret til demokratisk kontrol;

| E. | der henviser til, at Europa-Parlamentets sprogtjenester letter kommunikationen, og at de dermed sikrer, at Europa-Parlamentet er åbent for alle EU's borgere, samtidig med at der sikres gennemsigtighed i Unionens unikke flersprogede struktur, der er baseret på 24 officielle sprog; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Parlamentets sprogtjenester letter kommunikationen, og at de dermed sikrer, at Europa-Parlamentet er åbent for alle EU's borgere, samtidig med at der sikres gennemsigtighed i Unionens unikke flersprogede struktur, der er baseret på 24 officielle sprog;

| F. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets forretningsorden er fastsat, at medlemmerne kan tale på det officielle sprog, de måtte ønske, og at der ydes tolkning på de øvrige officielle sprog, hvorved den demokratiske ret til at blive valgt til Europa-Parlamentet uanset ens sprogfærdigheder respekteres; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets forretningsorden er fastsat, at medlemmerne kan tale på det officielle sprog, de måtte ønske, og at der ydes tolkning på de øvrige officielle sprog, hvorved den demokratiske ret til at blive valgt til Europa-Parlamentet uanset ens sprogfærdigheder respekteres;

| G. | der henviser til, at udfordringen ved flersprogethed har nået en helt ny dimension med hensyn til størrelse, kompleksitet og politisk relevans som følge af de successive udvidelser, og at den omfattende flersprogethed naturligvis medfører betydelige og stigende udgifter for Europa-Parlamentet og dermed for Unionens borgere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udfordringen ved flersprogethed har nået en helt ny dimension med hensyn til størrelse, kompleksitet og politisk relevans som følge af de successive udvidelser, og at den omfattende flersprogethed naturligvis medfører betydelige og stigende udgifter for Europa-Parlamentet og dermed for Unionens borgere;

| H. | der henviser til, at det i forbindelse med Europa-Parlamentets budget for 2012 har været nødvendigt at foretage væsentlige besparelser, herunder en reduktion på 10 mio. EUR årligt i udgifterne til tolketjenester, for at begrænse budgettets vækst til 1,9 % sammenlignet med det foregående år; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i forbindelse med Europa-Parlamentets budget for 2012 har været nødvendigt at foretage væsentlige besparelser, herunder en reduktion på 10 mio. EUR årligt i udgifterne til tolketjenester, for at begrænse budgettets vækst til 1,9 % sammenlignet med det foregående år;

Rammerne for tolkning i Europa-Parlamentet

| 1. | anerkender, at Den Europæiske Union er den eneste enhed i verden med en officiel politik om flersprogethed baseret på 24 officielle sprog, hvorved i alt 552 sprogkombinationer skal dækkes; glæder sig i denne forbindelse over den meget høje kvalitet i Europa-Parlamentets tolketjenester, men mener, at der bør findes metoder til at mindske den byrde, som flersprogethedens komplekse struktur indebærer, samt til at reducere de betydelige og stigende udgifter, der er forbundet hermed; |
| --- | --- |

1.

anerkender, at Den Europæiske Union er den eneste enhed i verden med en officiel politik om flersprogethed baseret på 24 officielle sprog, hvorved i alt 552 sprogkombinationer skal dækkes; glæder sig i denne forbindelse over den meget høje kvalitet i Europa-Parlamentets tolketjenester, men mener, at der bør findes metoder til at mindske den byrde, som flersprogethedens komplekse struktur indebærer, samt til at reducere de betydelige og stigende udgifter, der er forbundet hermed;

| 2. | bemærker, at ud af alle de sprog, der blev talt på plenarforsamlingen i Strasbourg og Bruxelles fra september 2009 til februar 2013, blev engelsk anvendt i 26 979 minutter (29,1 %), tysk i 12 556 minutter (13,6 %), fransk i 8 841 minutter (9,5 %), estisk i 109 minutter (0,1 %) og maltesisk i 195 minutter (0,2 %); |
| --- | --- |

2.

bemærker, at ud af alle de sprog, der blev talt på plenarforsamlingen i Strasbourg og Bruxelles fra september 2009 til februar 2013, blev engelsk anvendt i 26 979 minutter (29,1 %), tysk i 12 556 minutter (13,6 %), fransk i 8 841 minutter (9,5 %), estisk i 109 minutter (0,1 %) og maltesisk i 195 minutter (0,2 %);

| 3. | understreger, at såvel plenarmøderne som udvalgsmøderne er offentligt tilgængelige for alle via webstreaming eller videotransmission on demand — nye kommunikationskanaler, der øger gennemsigtigheden af Europa-Parlamentets arbejde over for EU-borgerne — og at Europa-Parlamentets demokratiske og multikulturelle karakter tydeliggøres ved, at de er tilgængelige på alle de officielle sprog; |
| --- | --- |

3.

understreger, at såvel plenarmøderne som udvalgsmøderne er offentligt tilgængelige for alle via webstreaming eller videotransmission on demand — nye kommunikationskanaler, der øger gennemsigtigheden af Europa-Parlamentets arbejde over for EU-borgerne — og at Europa-Parlamentets demokratiske og multikulturelle karakter tydeliggøres ved, at de er tilgængelige på alle de officielle sprog;

| 4. | bemærker, at nogle multinationale organer såsom De Forenede Nationer (FN) og Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO) udelukkende arbejder på mellemstatsligt niveau uden at have lovgivende funktioner; påpeger i denne forbindelse, at FN med sine 192 medlemmer har en sprogordning med seks officielle sprog, og at NATO med sine 28 medlemmer fortrinsvis anvender engelsk, til trods for at organisationen har to officielle sprog; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at nogle multinationale organer såsom De Forenede Nationer (FN) og Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO) udelukkende arbejder på mellemstatsligt niveau uden at have lovgivende funktioner; påpeger i denne forbindelse, at FN med sine 192 medlemmer har en sprogordning med seks officielle sprog, og at NATO med sine 28 medlemmer fortrinsvis anvender engelsk, til trods for at organisationen har to officielle sprog;

| 5. | understreger imidlertid, at Europa-Parlamentet er et politisk organ, der sammensættes ved direkte valg, og at dets medlemmer vælges uden skelen til deres sprogfærdigheder; bekræfter derfor på ny, at retten til, at hvert enkelt medlem kan tale på det officielle sprog, som vedkommende måtte ønske, er et af nøgleprincipperne for Europa-Parlamentets driftsstruktur; |
| --- | --- |

5.

understreger imidlertid, at Europa-Parlamentet er et politisk organ, der sammensættes ved direkte valg, og at dets medlemmer vælges uden skelen til deres sprogfærdigheder; bekræfter derfor på ny, at retten til, at hvert enkelt medlem kan tale på det officielle sprog, som vedkommende måtte ønske, er et af nøgleprincipperne for Europa-Parlamentets driftsstruktur;

| 6. | bemærker, at de praktiske konsekvenser af anvendelsen af officielle sprog i Europa-Parlamentet er fastsat i Europa-Parlamentets adfærdskodeks om flersprogethed, der blev ajourført i 2008; bemærker, at begrebet »kontrolleret fuldstændig flersprogethed«, der er fastsat i den pågældende adfærdskodeks, sikrer ligebehandling af medlemmerne og borgerne; påpeger, at gennemførelsen af fuldstændig flersprogethed, som bygger på princippet om »tolkning efter anmodning«, på lang sigt vil være betinget af, at brugerne af sprogtjenesterne gøres fuldt ud bekendt med de udgifter, der er forbundet med leveringen af disse tjenester og dermed med deres ansvar for at udnytte dem bedst muligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at de praktiske konsekvenser af anvendelsen af officielle sprog i Europa-Parlamentet er fastsat i Europa-Parlamentets adfærdskodeks om flersprogethed, der blev ajourført i 2008; bemærker, at begrebet »kontrolleret fuldstændig flersprogethed«, der er fastsat i den pågældende adfærdskodeks, sikrer ligebehandling af medlemmerne og borgerne; påpeger, at gennemførelsen af fuldstændig flersprogethed, som bygger på princippet om »tolkning efter anmodning«, på lang sigt vil være betinget af, at brugerne af sprogtjenesterne gøres fuldt ud bekendt med de udgifter, der er forbundet med leveringen af disse tjenester og dermed med deres ansvar for at udnytte dem bedst muligt;

| 7. | mener, at det er nødvendigt, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning også finder anvendelse på tolkning, og at der med henblik på at sørge for, at de europæiske skatteydere får mest valuta for pengene, løbende bør gennemføres kritiske analyser for at vurdere, hvor og hvorledes effektiviteten kan forbedres og udgifterne kontrolleres eller begrænses; |
| --- | --- |

7.

mener, at det er nødvendigt, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning også finder anvendelse på tolkning, og at der med henblik på at sørge for, at de europæiske skatteydere får mest valuta for pengene, løbende bør gennemføres kritiske analyser for at vurdere, hvor og hvorledes effektiviteten kan forbedres og udgifterne kontrolleres eller begrænses;

Effektiv udnyttelse af tolkeressourcerne

| 8. | bemærker, at beslutningen om »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed i tolkning«, som Europa-Parlamentets Præsidium vedtog i 2011, øger tolketjenesternes effektivitet og reducerer de strukturelle udgifter hertil på følgende måder:






  i) | tilpasning af de behov, der opstår i forbindelse med Europa-Parlamentets delegationsrejser, til de til rådighed værende økonomiske og menneskelige ressourcer, |
| --- | --- | --- |

8.

bemærker, at beslutningen om »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed i tolkning«, som Europa-Parlamentets Præsidium vedtog i 2011, øger tolketjenesternes effektivitet og reducerer de strukturelle udgifter hertil på følgende måder:

i)

tilpasning af de behov, der opstår i forbindelse med Europa-Parlamentets delegationsrejser, til de til rådighed værende økonomiske og menneskelige ressourcer,

| ii) | prioritering af tolkning på trilogmøder i uger med udvalgsmøder, |
| --- | --- |

ii)

prioritering af tolkning på trilogmøder i uger med udvalgsmøder,

| iii) | en mere jævn fordeling af udvalgsmøder ud over hele ugen, |
| --- | --- |

iii)

en mere jævn fordeling af udvalgsmøder ud over hele ugen,

| iv) | en mere stringent overholdelse af reglerne for aftenmøders varighed; |
| --- | --- |

iv)

en mere stringent overholdelse af reglerne for aftenmøders varighed;

| 9. | glæder sig over, at de budgetmidler, der anvendes til tolkning i Europa-Parlamentet, som følge heraf er begyndt at blive mindre; påpeger, at resultatet af gennemførelsen af 2010-budgettet var 54 990 000 EUR, at det tilsvarende beløb for 2011 var 56 964 283 EUR, og at det i øjeblikket er sat til 47 000 000 EUR for 2012, selv om det endelige resultat for 2012 ikke kendes med sikkerhed før den 31. december 2013 og dermed kan være højere; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over, at de budgetmidler, der anvendes til tolkning i Europa-Parlamentet, som følge heraf er begyndt at blive mindre; påpeger, at resultatet af gennemførelsen af 2010-budgettet var 54 990 000 EUR, at det tilsvarende beløb for 2011 var 56 964 283 EUR, og at det i øjeblikket er sat til 47 000 000 EUR for 2012, selv om det endelige resultat for 2012 ikke kendes med sikkerhed før den 31. december 2013 og dermed kan være højere;

| 10. | bemærker, at det forventede budgetbeløb til Generaldirektoratet for Tolkning i 2013 er på 58 000 000 EUR, hvoraf 53 000 000 EUR er direkte forbundet med tolketjenester; anmoder om regelmæssigt at blive underrettet i detaljer om de konkrete resultater af initiativet om »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed« med hensyn til 2013-budgettet, navnlig hvad angår forventede besparelser eller øgede udgifter; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at det forventede budgetbeløb til Generaldirektoratet for Tolkning i 2013 er på 58 000 000 EUR, hvoraf 53 000 000 EUR er direkte forbundet med tolketjenester; anmoder om regelmæssigt at blive underrettet i detaljer om de konkrete resultater af initiativet om »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed« med hensyn til 2013-budgettet, navnlig hvad angår forventede besparelser eller øgede udgifter;

| 11. | bemærker desuden, at der, mens der i den treårige periode frem til udgangen af 2012 blev brugt 157 954 283 EUR på Europa-Parlamentets tolketjenester, blev opnået en besparelse på 17 %, hvis man sammenligner resultaterne af budgetgennemførelsen for henholdsvis 2010 og 2012; bemærker, at de intelligente besparelser, der er opnået inden for tolkning, ikke har bragt princippet om flersprogethed i fare, og fastholder, at medlemmerne skal sikres lige adgang til sprogtjenester, samt at der fortsat skal sikres ordentlige arbejdsvilkår for de pågældende tjenester; |
| --- | --- |

11.

bemærker desuden, at der, mens der i den treårige periode frem til udgangen af 2012 blev brugt 157 954 283 EUR på Europa-Parlamentets tolketjenester, blev opnået en besparelse på 17 %, hvis man sammenligner resultaterne af budgetgennemførelsen for henholdsvis 2010 og 2012; bemærker, at de intelligente besparelser, der er opnået inden for tolkning, ikke har bragt princippet om flersprogethed i fare, og fastholder, at medlemmerne skal sikres lige adgang til sprogtjenester, samt at der fortsat skal sikres ordentlige arbejdsvilkår for de pågældende tjenester;

| 12. | bifalder, at Europa-Parlamentets overslag over indtægter og udgifter for finansåret 2014, som er et valgår, indeholder forslag om at reducere udgifterne til tolkning med 23 % sammenlignet med budgetposten på 2013-budgettet på 58 000 000 EUR; anmoder om detaljeret dokumentation for, at de foreslåede nedskæringer er gennemførlige, og at tolkningens fremragende kvalitet kan bibeholdes; |
| --- | --- |

12.

bifalder, at Europa-Parlamentets overslag over indtægter og udgifter for finansåret 2014, som er et valgår, indeholder forslag om at reducere udgifterne til tolkning med 23 % sammenlignet med budgetposten på 2013-budgettet på 58 000 000 EUR; anmoder om detaljeret dokumentation for, at de foreslåede nedskæringer er gennemførlige, og at tolkningens fremragende kvalitet kan bibeholdes;

| 13. | fremhæver, at gennemførelsen af »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed« har givet betydelige gevinster ved hjælp af en mere jævn fordeling af udvalgsmøder i løbet af ugen, uden at det samlede antal af udvalgsmøder er blevet reduceret; noterer sig, at det samlede antal tolkedage som følge heraf er blevet nedbragt fra 105 258 (107 047 386 EUR) i 2011 til 97 793 (100 237 825 EUR) i 2012, hvilket svarer til en besparelse på 6 809 561 EUR; |
| --- | --- |

13.

fremhæver, at gennemførelsen af »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed« har givet betydelige gevinster ved hjælp af en mere jævn fordeling af udvalgsmøder i løbet af ugen, uden at det samlede antal af udvalgsmøder er blevet reduceret; noterer sig, at det samlede antal tolkedage som følge heraf er blevet nedbragt fra 105 258 (107 047 386 EUR) i 2011 til 97 793 (100 237 825 EUR) i 2012, hvilket svarer til en besparelse på 6 809 561 EUR;

| 14. | bemærker med bekymring, at anmodningerne om tolketjenester fra udvalg, delegationer og politiske grupper ifølge beretningerne om adfærdskodeksen om flersprogethed fortsat var ramt af et højt og stigende niveau af sene afbestillinger, hvilket afspejles i nedenstående tabeller:










  Udvalg | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anmodninger | 984 | 1 712 | 2 213 | 2 448 |
| Sene afbestillinger | 76 | 172 | 238 | 359 |
| % | 7,72  % | 10,05  % | 10,80  % | 14,70  % |

14.

bemærker med bekymring, at anmodningerne om tolketjenester fra udvalg, delegationer og politiske grupper ifølge beretningerne om adfærdskodeksen om flersprogethed fortsat var ramt af et højt og stigende niveau af sene afbestillinger, hvilket afspejles i nedenstående tabeller:

Udvalg

2009

2010

2011

2012

Anmodninger

984

1 712

2 213

2 448

Sene afbestillinger

76

172

238

359

%

7,72  %

10,05  %

10,80  %

14,70  %

| Delegationer | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anmodninger | 624 | 813 | 836 | 832 |
| Sene afbestillinger | 116 | 93 | 102 | 171 |
| % | 18,59  % | 11,44  % | 12,20  % | 20,60  % |

Delegationer

2009

2010

2011

2012

Anmodninger

624

813

836

832

Sene afbestillinger

116

93

102

171

%

18,59  %

11,44  %

12,20  %

20,60  %

| Politiske grupper | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anmodninger | 1 922 | 2 310 | 2 297 | 2 146 |
| Sene afbestillinger | 285 | 378 | 266 | 292 |
| % | 14,83  % | 16,36  % | 11,60  % | 13,60  % |

Politiske grupper

2009

2010

2011

2012

Anmodninger

1 922

2 310

2 297

2 146

Sene afbestillinger

285

378

266

292

%

14,83  %

16,36  %

11,60  %

13,60  %

| 15. | bemærker med bekymring, at de potentielle udgifter forbundet med disse sene afbestillinger — uden en omrokering af nogle af tolkene i sidste øjeblik — ville udgøre en væsentlig andel af det samlede tolkebudget; bemærker i denne forbindelse, at der i 2011 ville være blevet brugt 4 350 000 EUR (7,6 % af tolkebudgettet) og i 2012 5 480 000 EUR (11,9 % af tolkebudgettet) på tolketjenester, der blev stillet til rådighed og sidenhen annulleret efter de frister, der er fastsat i adfærdskodeksen om flersprogethed; opfordrer Præsidiet til at give Budgetkontroludvalget en detaljeret analyse af den stigende tendens til sene annulleringer og til at indføre en mekanisme til at skabe øget opmærksomhed omkring de ressourcer, der går tabt på grund af sene annulleringer, samt til at nedbringe antallet og procentdelen af sådanne annulleringer væsentligt; |
| --- | --- |

15.

bemærker med bekymring, at de potentielle udgifter forbundet med disse sene afbestillinger — uden en omrokering af nogle af tolkene i sidste øjeblik — ville udgøre en væsentlig andel af det samlede tolkebudget; bemærker i denne forbindelse, at der i 2011 ville være blevet brugt 4 350 000 EUR (7,6 % af tolkebudgettet) og i 2012 5 480 000 EUR (11,9 % af tolkebudgettet) på tolketjenester, der blev stillet til rådighed og sidenhen annulleret efter de frister, der er fastsat i adfærdskodeksen om flersprogethed; opfordrer Præsidiet til at give Budgetkontroludvalget en detaljeret analyse af den stigende tendens til sene annulleringer og til at indføre en mekanisme til at skabe øget opmærksomhed omkring de ressourcer, der går tabt på grund af sene annulleringer, samt til at nedbringe antallet og procentdelen af sådanne annulleringer væsentligt;

| 16. | gentager, at det ikke blot er nødvendigt at opretholde en høj arbejdsstandard, men også at sikre en mere effektiv udnyttelse af sprogressourcerne og kontrollere udgifterne hertil ved at undersøge den samlede arbejdsbyrde for hver enkelt sprogenhed og sikre, at de udgifter, der opstår som følge af sen annullering af anmodninger om møder og delegationsbesøg med tolkning — i modstrid med fristerne i adfærdskodeksen — begrænses; påpeger, at udvalg, delegationer og politiske grupper bør gøres opmærksomme på bestemmelserne i adfærdskodeksen; |
| --- | --- |

16.

gentager, at det ikke blot er nødvendigt at opretholde en høj arbejdsstandard, men også at sikre en mere effektiv udnyttelse af sprogressourcerne og kontrollere udgifterne hertil ved at undersøge den samlede arbejdsbyrde for hver enkelt sprogenhed og sikre, at de udgifter, der opstår som følge af sen annullering af anmodninger om møder og delegationsbesøg med tolkning — i modstrid med fristerne i adfærdskodeksen — begrænses; påpeger, at udvalg, delegationer og politiske grupper bør gøres opmærksomme på bestemmelserne i adfærdskodeksen;

| 17. | opfordrer Præsidiet til at udarbejde et system med yderligere foranstaltninger til at imødegå sene afbestillinger af tolketjenester; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Præsidiet til at udarbejde et system med yderligere foranstaltninger til at imødegå sene afbestillinger af tolketjenester;

| 18. | opfordrer administrationen til at anvende medlemmernes opdaterede sprogprofiler fuldt ud og effektivt, når den arrangerer sprogydelser for udvalg, delegationer og politiske grupper — både på og uden for arbejdsstederne; påpeger, at alle medlemmernes sprogprofiler bør ajourføres årligt; påpeger endvidere, at en kopi af de ajourførte profiler bør fremsendes til udvalgssekretariaterne og sekretariaterne for delegationer, politiske grupper og arbejdsgrupper; |
| --- | --- |

18.

opfordrer administrationen til at anvende medlemmernes opdaterede sprogprofiler fuldt ud og effektivt, når den arrangerer sprogydelser for udvalg, delegationer og politiske grupper — både på og uden for arbejdsstederne; påpeger, at alle medlemmernes sprogprofiler bør ajourføres årligt; påpeger endvidere, at en kopi af de ajourførte profiler bør fremsendes til udvalgssekretariaterne og sekretariaterne for delegationer, politiske grupper og arbejdsgrupper;

| 19. | fastholder, at der — under behørig hensyntagen til beslutningen af december 2011 fra Europa-Parlamentets Præsidium om »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed« — kun bør ydes tolkning på et officielt sprog under et delegationsbesøg, såfremt der foreligger en udtrykkelig skriftlig anmodning herom fra et deltagende medlem af Europa-Parlamentet; understreger, at antallet af tolke under et delegationsbesøg bør holdes på det absolutte minimum i henhold til de gældende regler; |
| --- | --- |

19.

fastholder, at der — under behørig hensyntagen til beslutningen af december 2011 fra Europa-Parlamentets Præsidium om »ressourceeffektiv fuldstændig flersprogethed« — kun bør ydes tolkning på et officielt sprog under et delegationsbesøg, såfremt der foreligger en udtrykkelig skriftlig anmodning herom fra et deltagende medlem af Europa-Parlamentet; understreger, at antallet af tolke under et delegationsbesøg bør holdes på det absolutte minimum i henhold til de gældende regler;

| 20. | minder om generalsekretærens forslag om at gennemføre foranstaltninger til bevidstgørelse af brugerne af tolketjenester, herunder udvalg, delegationer og politiske grupper, og afventer yderligere detaljerede forslag med henblik på at øge bevidstheden om sene annulleringer; |
| --- | --- |

20.

minder om generalsekretærens forslag om at gennemføre foranstaltninger til bevidstgørelse af brugerne af tolketjenester, herunder udvalg, delegationer og politiske grupper, og afventer yderligere detaljerede forslag med henblik på at øge bevidstheden om sene annulleringer;

| 21. | opfordrer administrationen til fortsat at sørge for, at lederen af tolkeholdet udarbejder en liste over de tolkefaciliteter, der er anmodet om, men som ikke er blevet anvendt, ved afslutningen af hvert møde og efter aftale med mødesekretariatet; bemærker, at en kopi af den pågældende liste bør fremsendes til det sekretariat, der stod for det pågældende møde; mener, at der i denne liste også bør tages højde for brugerne af webstreaming og videotransmission on demand; |
| --- | --- |

21.

opfordrer administrationen til fortsat at sørge for, at lederen af tolkeholdet udarbejder en liste over de tolkefaciliteter, der er anmodet om, men som ikke er blevet anvendt, ved afslutningen af hvert møde og efter aftale med mødesekretariatet; bemærker, at en kopi af den pågældende liste bør fremsendes til det sekretariat, der stod for det pågældende møde; mener, at der i denne liste også bør tages højde for brugerne af webstreaming og videotransmission on demand;

| 22. | noterer sig den nye personlige tolketjeneste (»Interpretation ad Personam«, IAP), som medlemmerne tilbydes, og som blev oprettet efter det pilotprojekt, der blev iværksat i 2010; bemærker, at denne nye tjeneste medførte udgifter på 157 000 EUR i 2011 og 115 000 EUR i 2012; mener, at der bør foretages en revision af denne tjeneste for at undersøge, om den kan forbedres; |
| --- | --- |

22.

noterer sig den nye personlige tolketjeneste (»Interpretation ad Personam«, IAP), som medlemmerne tilbydes, og som blev oprettet efter det pilotprojekt, der blev iværksat i 2010; bemærker, at denne nye tjeneste medførte udgifter på 157 000 EUR i 2011 og 115 000 EUR i 2012; mener, at der bør foretages en revision af denne tjeneste for at undersøge, om den kan forbedres;

Tolkning i Europa-Parlamentet: vejen frem

| 23. | glæder sig over, at tolketjenesterne har formået at øge effektiviteten og nedbringe udgifterne i løbet af de seneste år, samtidig med at arbejdets fremragende kvalitet er bevaret; fremhæver, at udgifterne til tolkning og oversættelse fortsat udgør en væsentlig andel af Europa-Parlamentets budget, og mener derfor, at udfordringen ved at opnå flersprogethed ved hjælp af rimelige omkostninger til stadighed kræver Europa-Parlamentets opmærksomhed; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at tolketjenesterne har formået at øge effektiviteten og nedbringe udgifterne i løbet af de seneste år, samtidig med at arbejdets fremragende kvalitet er bevaret; fremhæver, at udgifterne til tolkning og oversættelse fortsat udgør en væsentlig andel af Europa-Parlamentets budget, og mener derfor, at udfordringen ved at opnå flersprogethed ved hjælp af rimelige omkostninger til stadighed kræver Europa-Parlamentets opmærksomhed;

| 24. | mener, at Budgetkontroludvalget regelmæssigt bør underrettes om ændringer i udgifterne til tolkning; opfordrer til, at tolketjenesternes årlige beretning om adfærdskodeksen fremsendes til generalsekretæren med henblik på offentliggørelse for udvalgsmedlemmerne; |
| --- | --- |

24.

mener, at Budgetkontroludvalget regelmæssigt bør underrettes om ændringer i udgifterne til tolkning; opfordrer til, at tolketjenesternes årlige beretning om adfærdskodeksen fremsendes til generalsekretæren med henblik på offentliggørelse for udvalgsmedlemmerne;

| 25. | er af den opfattelse, at situationer, hvor tolkning på visse sprog tilbydes, men ikke anvendes, så vidt muligt bør undgås; understreger, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger, der kan nedbringe udgifterne til overflødig tolkning ved møder, og anmoder derfor om, at der hurtigt udvikles og gennemføres et system, der kan forebygge situationer, hvor der stilles tolkning til rådighed på sprog, som i praksis ikke tales på et bestemt møde, eller som brugerne af webstreaming ikke anmoder om; |
| --- | --- |

25.

er af den opfattelse, at situationer, hvor tolkning på visse sprog tilbydes, men ikke anvendes, så vidt muligt bør undgås; understreger, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger, der kan nedbringe udgifterne til overflødig tolkning ved møder, og anmoder derfor om, at der hurtigt udvikles og gennemføres et system, der kan forebygge situationer, hvor der stilles tolkning til rådighed på sprog, som i praksis ikke tales på et bestemt møde, eller som brugerne af webstreaming ikke anmoder om;

| 26. | forventer, at generalsekretæren inden årets udgang forelægger en detaljeret analyse af de sprog, der leveres tolkning på, på samtlige (arbejds-)gruppe-, udvalgs- og delegationsmøder, og de sprog, der rent faktisk tales på disse møder, samt en oversigt over de undtagelser fra de generelle tolkeregler, Præsidiet vedtog den 12. marts 2012 (3), som der er anmodet om og givet i forbindelse med delegationsbesøg; |
| --- | --- |

26.

forventer, at generalsekretæren inden årets udgang forelægger en detaljeret analyse af de sprog, der leveres tolkning på, på samtlige (arbejds-)gruppe-, udvalgs- og delegationsmøder, og de sprog, der rent faktisk tales på disse møder, samt en oversigt over de undtagelser fra de generelle tolkeregler, Præsidiet vedtog den 12. marts 2012 (3), som der er anmodet om og givet i forbindelse med delegationsbesøg;

| 27. | opfordrer Præsidiet til at vedtage endnu en beslutning om flersprogethed inden årets udgang, som specifikt behandler mulige scenarier for »tolkning efter anmodning« samt den øgede effektivitet, der forventes opnået som følge heraf; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Præsidiet til at vedtage endnu en beslutning om flersprogethed inden årets udgang, som specifikt behandler mulige scenarier for »tolkning efter anmodning« samt den øgede effektivitet, der forventes opnået som følge heraf;

| 28. | anmoder derfor Revisionsretten om inden for en fornuftig tidsramme og inden marts 2014 at forsyne Europa-Parlamentet med en særberetning om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning og oversættelse, hvori det vurderes, i hvor høj grad den økonomiske forvaltning på området er forsvarlig, og hvor resultaterne fra særberetning nr. 5/2005 ajourføres; bemærker desuden, at denne beretning kunne udarbejdes regelmæssigt og anvendes i forbindelse med dechargeproceduren; gentager, at beretningen bør give oplysninger om, hvorvidt de pågældende institutioner har tilstrækkelige redskaber og procedurer til at sikre, at:






  — | de leverede tjenester ikke overstiger de reelle behov |
| --- | --- | --- |

28.

anmoder derfor Revisionsretten om inden for en fornuftig tidsramme og inden marts 2014 at forsyne Europa-Parlamentet med en særberetning om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning og oversættelse, hvori det vurderes, i hvor høj grad den økonomiske forvaltning på området er forsvarlig, og hvor resultaterne fra særberetning nr. 5/2005 ajourføres; bemærker desuden, at denne beretning kunne udarbejdes regelmæssigt og anvendes i forbindelse med dechargeproceduren; gentager, at beretningen bør give oplysninger om, hvorvidt de pågældende institutioner har tilstrækkelige redskaber og procedurer til at sikre, at:

—

de leverede tjenester ikke overstiger de reelle behov

| — | alle de nødvendige tjenester kan leveres |
| --- | --- |

—

alle de nødvendige tjenester kan leveres

| — | tjenesterne leveres til den billigst mulige pris |
| --- | --- |

—

tjenesterne leveres til den billigst mulige pris

| — | de leverede tjenester er af høj kvalitet; |
| --- | --- |

—

de leverede tjenester er af høj kvalitet;

| 29. | bemærker ligeledes, at denne opfølgende beretning nøje bør sammenligne omkostningseffektiviteten i Europa-Parlamentets tolketjenester med omkostningseffektiviteten i henholdsvis Rådets og Kommissionens tolketjenester og sammenligne de faktiske udgifter til de tre institutioners tolketjenester med dem, der blev registreret i revisionens referenceperiode; |
| --- | --- |

29.

bemærker ligeledes, at denne opfølgende beretning nøje bør sammenligne omkostningseffektiviteten i Europa-Parlamentets tolketjenester med omkostningseffektiviteten i henholdsvis Rådets og Kommissionens tolketjenester og sammenligne de faktiske udgifter til de tre institutioners tolketjenester med dem, der blev registreret i revisionens referenceperiode;

| 30. | påpeger desuden, at Europa-Parlamentet behandler det betydelige antal sene afbestillinger som en prioritet, og anmoder Præsidiet om at forelægge en detaljeret handlingsplan for, hvordan dette antal kan nedbringes; |
| --- | --- |

30.

påpeger desuden, at Europa-Parlamentet behandler det betydelige antal sene afbestillinger som en prioritet, og anmoder Præsidiet om at forelægge en detaljeret handlingsplan for, hvordan dette antal kan nedbringes;

| 31. | gentager, at interinstitutionelt samarbejde er af afgørende betydning for udveksling af bedste praksis, som kan fremme effektiviteten og muliggøre besparelser; mener, at interinstitutionelt samarbejde om tolkning bør fremmes; opfordrer til, at der foretages en grundig revision, hvor der gives prioritet til en mere effektiv deling af de til rådighed værende ressourcer blandt alle institutionerne, og at der træffes konkrete foranstaltninger vedrørende freelancetolkning; |
| --- | --- |

31.

gentager, at interinstitutionelt samarbejde er af afgørende betydning for udveksling af bedste praksis, som kan fremme effektiviteten og muliggøre besparelser; mener, at interinstitutionelt samarbejde om tolkning bør fremmes; opfordrer til, at der foretages en grundig revision, hvor der gives prioritet til en mere effektiv deling af de til rådighed værende ressourcer blandt alle institutionerne, og at der træffes konkrete foranstaltninger vedrørende freelancetolkning;

| 32. | understreger betydningen af softwareapplikationer som forvaltningsinstrumenter og fastholder, at der skal bevilges flere midler til dette formål på næste års budget; bemærker, at der kan opnås et højere effektivitetsniveau, såfremt Europa-Parlamentets administration får passende information fra ledelsen; finder det beklageligt, at visse generaldirektorater fortsat er bagefter med hensyn til tilgængelige softwareapplikationer — til trods for de forbedringer, der er sket i it-sektoren siden 2010; |
| --- | --- |

32.

understreger betydningen af softwareapplikationer som forvaltningsinstrumenter og fastholder, at der skal bevilges flere midler til dette formål på næste års budget; bemærker, at der kan opnås et højere effektivitetsniveau, såfremt Europa-Parlamentets administration får passende information fra ledelsen; finder det beklageligt, at visse generaldirektorater fortsat er bagefter med hensyn til tilgængelige softwareapplikationer — til trods for de forbedringer, der er sket i it-sektoren siden 2010;

| 33. | opfordrer alle sine relevante tjenestegrene til at vurdere, hvorvidt den betydeligt øgede effektivitet på tolkeområdet kan tjene som et eksempel til forbedring inden for andre generaldirektorater; |
| --- | --- |

33.

opfordrer alle sine relevante tjenestegrene til at vurdere, hvorvidt den betydeligt øgede effektivitet på tolkeområdet kan tjene som et eksempel til forbedring inden for andre generaldirektorater;

o

o o

| 34. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

34.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 67.

(2)  EUT C 291 af 23.11.2005, s. 1.

(3)  Det blev helt konkret vedtaget, at mens delegationer fortsat skulle kunne udnytte retten til fuldstændig tolkning på op til fem sprog — som fastsat i adfærdskodeksen om flersprogethed — i de uger, der er forbeholdt ekstern parlamentarisk virksomhed (grønne uger), ville delegationer med behov for undtagelser i forbindelse med rejser i uger med udvalgsmøder kun få en begrænset sprogordning, som ikke måtte omfatte tolkning til mere end ét sprog.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/42

---

P7_TA(2013)0348

Onlinespil i det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 10. september 2013 om onlinespil i det indre marked (2012/2322(INI))

(2016/C 093/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. oktober 2012 med titlen »Mod et samlet europæisk regelsæt for onlinespil« (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. oktober 2012 med titlen »Mod et samlet europæisk regelsæt for onlinespil« (COM(2012)0596),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. januar 2011 om udvikling af sportens europæiske dimension (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. januar 2011 om udvikling af sportens europæiske dimension (COM(2011)0012),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om aftalt spil og korruption inden for sporten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om aftalt spil og korruption inden for sporten (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. februar 2012 om sportens europæiske dimension (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. februar 2012 om sportens europæiske dimension (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om onlinespil i det indre marked (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2011 om onlinespil i det indre marked (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2009 om sikkerhed ved onlinespil (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2009 om sikkerhed ved onlinespil (4),

| — | der henviser til Nicosia-erklæringen af 20. september 2012 om bekæmpelse af aftalt spil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Nicosia-erklæringen af 20. september 2012 om bekæmpelse af aftalt spil,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2010 og statusrapporterne fra det franske, svenske, spanske og ungarske formandskab om rammen for spil og væddemål i EU's medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2010 og statusrapporterne fra det franske, svenske, spanske og ungarske formandskab om rammen for spil og væddemål i EU's medlemsstater,

| — | der henviser til den forberedende foranstaltning »europæiske partnerskaber om sport« og navnlig dataindsamlingsprojekter med fokus på forebyggelse af aftalt spil gennem uddannelse og oplysning af relevante aktører, |
| --- | --- |

—

der henviser til den forberedende foranstaltning »europæiske partnerskaber om sport« og navnlig dataindsamlingsprojekter med fokus på forebyggelse af aftalt spil gennem uddannelse og oplysning af relevante aktører,

| — | der henviser til artikel 51, 52 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 51, 52 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til EUF-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til EUF-traktaten,

| — | der henviser til EU-Domstolens retspraksis på området for organisering af hasardspil, herunder navnlig hensynet til forbrugerbeskyttelsen og forebyggelse af såvel svindel som incitamenter til at ødsle penge bort på spil samt det generelle behov for at opretholde den offentlige orden, som Domstolen anser for berettiget af de tvingende almene hensyn, der vedrører den frie udveksling af tjenesteydelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens retspraksis på området for organisering af hasardspil, herunder navnlig hensynet til forbrugerbeskyttelsen og forebyggelse af såvel svindel som incitamenter til at ødsle penge bort på spil samt det generelle behov for at opretholde den offentlige orden, som Domstolen anser for berettiget af de tvingende almene hensyn, der vedrører den frie udveksling af tjenesteydelser (5),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. maj 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. maj 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0218/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Retsudvalget (A7-0218/2013),

| A. | der henviser til, at spilleaktiviteter ikke kan betragtes som en almindelig økonomisk aktivitet som følge af de alvorlige negative helbredsmæssige og sociale følger, herunder ludomani, hvis konsekvenser og omkostninger det er vanskelig at anslå, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge og aftalt spil; der henviser til, at onlinespil indebærer en større fare for afhængighed end traditionelle offlinespil, hvilket bl.a. skyldes lettere adgang og mangel på social kontrol, men til, at det er nødvendigt med mere forskning og flere oplysninger i den forbindelse; der derfor henviser til, at nogle af det indre markeds regler, herunder etableringsfriheden, friheden til at levere tjenesteydelser og princippet om gensidig anerkendelse ikke bør forhindre medlemsstaterne i at fastsætte deres egne supplerende bestemmelser for at beskytte spillere; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at spilleaktiviteter ikke kan betragtes som en almindelig økonomisk aktivitet som følge af de alvorlige negative helbredsmæssige og sociale følger, herunder ludomani, hvis konsekvenser og omkostninger det er vanskelig at anslå, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge og aftalt spil; der henviser til, at onlinespil indebærer en større fare for afhængighed end traditionelle offlinespil, hvilket bl.a. skyldes lettere adgang og mangel på social kontrol, men til, at det er nødvendigt med mere forskning og flere oplysninger i den forbindelse; der derfor henviser til, at nogle af det indre markeds regler, herunder etableringsfriheden, friheden til at levere tjenesteydelser og princippet om gensidig anerkendelse ikke bør forhindre medlemsstaterne i at fastsætte deres egne supplerende bestemmelser for at beskytte spillere;

| B. | der henviser til, at artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder indfører en forpligtelse til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder indfører en forpligtelse til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter;

| C. | der henviser til, at artikel 169 i TEUF forpligter EU til at sikre en høj forbrugerbeskyttelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 169 i TEUF forpligter EU til at sikre en høj forbrugerbeskyttelse;

| D. | der henviser til, at onlinespillesektorens særlige karakter indebærer, at beskyttelsen af menneskers sundhed og forbrugerbeskyttelsen skal være det ledende princip i udarbejdelsen af EU-henstillinger og national lovgivning |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at onlinespillesektorens særlige karakter indebærer, at beskyttelsen af menneskers sundhed og forbrugerbeskyttelsen skal være det ledende princip i udarbejdelsen af EU-henstillinger og national lovgivning

| E. | der henviser til, at medlemsstaterne under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet har ret til at bestemme, hvordan udbuddet af online-spilletjenesteydelser skal opbygges og reguleres i overensstemmelse med deres egne værdier og mål af almen interesse og under overholdelse af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaterne under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet har ret til at bestemme, hvordan udbuddet af online-spilletjenesteydelser skal opbygges og reguleres i overensstemmelse med deres egne værdier og mål af almen interesse og under overholdelse af EU-lovgivningen;

| F. | der henviser til, at udbuddet af online-spilletjenester grundet deres særlige karakter og i henhold til subsidiaritetsprincippet ikke er omfattet af sektorspecifik regulering på EU-plan og er undtaget fra tjenesteydelses- og forbrugerrettighedsdirektivet, men at de dog er underlagt en række sekundære EU-retsakter som direktivet om databeskyttelse, direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation og direktivet om urimelig handelspraksis, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udbuddet af online-spilletjenester grundet deres særlige karakter og i henhold til subsidiaritetsprincippet ikke er omfattet af sektorspecifik regulering på EU-plan og er undtaget fra tjenesteydelses- og forbrugerrettighedsdirektivet, men at de dog er underlagt en række sekundære EU-retsakter som direktivet om databeskyttelse, direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation og direktivet om urimelig handelspraksis,

| G. | der henviser til, at markedet for onlinespil ikke kan sammenlignes med andre markeder som følge af de farer, det indebærer for forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, hvilket Den Europæiske Unions Domstol gentagne gange har stadfæstet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at markedet for onlinespil ikke kan sammenlignes med andre markeder som følge af de farer, det indebærer for forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, hvilket Den Europæiske Unions Domstol gentagne gange har stadfæstet;

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) har bekræftet, at udbud af hasardspil eller pengespil er en økonomisk aktivitet af særlig karakter, hvor visse restriktioner kan være berettigede af hensyn til den offentlige orden, f.eks. forbrugerbeskyttelse, forebyggelse af svig, bekæmpelse af hvidvaskning af penge, opretholdelse af den offentlige orden og beskyttelse af folkesundheden; der henviser til, at eventuelle begrænsninger skal være i overensstemmelse med TEUF, idet de skal stå i forhold til det tilsigtede mål og ikke være diskriminerende. |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) har bekræftet, at udbud af hasardspil eller pengespil er en økonomisk aktivitet af særlig karakter, hvor visse restriktioner kan være berettigede af hensyn til den offentlige orden, f.eks. forbrugerbeskyttelse, forebyggelse af svig, bekæmpelse af hvidvaskning af penge, opretholdelse af den offentlige orden og beskyttelse af folkesundheden; der henviser til, at eventuelle begrænsninger skal være i overensstemmelse med TEUF, idet de skal stå i forhold til det tilsigtede mål og ikke være diskriminerende.

| I. | der henviser til, at medlemsstaterne for en gangs skyld er enige i deres bekymring over de negative konsekvenser af ulovligt onlinespil for samfundet og for nationaløkonomier som helhed, idet de ser det som deres vigtigste opgave at beskytte mindreårige og sårbare samfundsgrupper, behandle afhængighed og bekæmpe kriminalitet og skatteunddragelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaterne for en gangs skyld er enige i deres bekymring over de negative konsekvenser af ulovligt onlinespil for samfundet og for nationaløkonomier som helhed, idet de ser det som deres vigtigste opgave at beskytte mindreårige og sårbare samfundsgrupper, behandle afhængighed og bekæmpe kriminalitet og skatteunddragelse;

| J. | der henviser til, at den grænseoverskridende karakter af onlinespil og de risici, det indebærer med hensyn til forbrugerbeskyttelse, forebyggelse af svig og bekæmpelse af ulovlige aktiviteter, såsom hvidvaskning af penge og aftalt spil, samt nødvendigheden af at bekæmpe ulovlige aktiviteter, nødvendiggør en bedre samordning af indsatsen mellem medlemsstaterne og på EU-plan |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den grænseoverskridende karakter af onlinespil og de risici, det indebærer med hensyn til forbrugerbeskyttelse, forebyggelse af svig og bekæmpelse af ulovlige aktiviteter, såsom hvidvaskning af penge og aftalt spil, samt nødvendigheden af at bekæmpe ulovlige aktiviteter, nødvendiggør en bedre samordning af indsatsen mellem medlemsstaterne og på EU-plan

| K. | der henviser til, at det er vigtigt at indføre mekanismer for kontrol med sportskonkurrencer og pengeoverførsler sideløbende med tilsynsmekanismer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er vigtigt at indføre mekanismer for kontrol med sportskonkurrencer og pengeoverførsler sideløbende med tilsynsmekanismer;

| L. | der henviser til, at vi i dag ikke har et samlet overblik over sektoren for onlinespil i form af information og data om det autoriserede og uautoriserede udbud i de enkelte lande og på tværs af grænserne samt inden for EU og globalt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at vi i dag ikke har et samlet overblik over sektoren for onlinespil i form af information og data om det autoriserede og uautoriserede udbud i de enkelte lande og på tværs af grænserne samt inden for EU og globalt;

| M. | der henviser til, at der er forskellige bestemmelser vedrørende reklame for onlinespil i de forskellige medlemsstater, mens der i nogen slet ingen bestemmelser findes; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er forskellige bestemmelser vedrørende reklame for onlinespil i de forskellige medlemsstater, mens der i nogen slet ingen bestemmelser findes;

Onlinespillesektorens særlige karakter og forbrugerbeskyttelse

| 1. | er enig med Kommissionen i, at tilvejebringelsen af et velreguleret og lovligt udbud af spilletjenester med et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, navnlig for de mest sårbare forbrugere, som hver enkelt medlemsstat træffer afgørelse om i overensstemmelse med EU-retten, muligvis kan mindske de samfundsmæssige omkostninger og skadelige virkninger af hasardspil: |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen i, at tilvejebringelsen af et velreguleret og lovligt udbud af spilletjenester med et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, navnlig for de mest sårbare forbrugere, som hver enkelt medlemsstat træffer afgørelse om i overensstemmelse med EU-retten, muligvis kan mindske de samfundsmæssige omkostninger og skadelige virkninger af hasardspil:

| 2. | advarer om, at spil kan føre til en farlig afhængighed, og at dette spørgsmål bør behandles i et lovgivningsforslag for at beskytte forbrugerne; |
| --- | --- |

2.

advarer om, at spil kan føre til en farlig afhængighed, og at dette spørgsmål bør behandles i et lovgivningsforslag for at beskytte forbrugerne;

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gribe ind for at bekæmpe ulovlige spil, der tilbydes fra medlemsstaternes områder; henstiller i denne forbindelse indtrængende til Kommissionen, at den i sine planlagte anbefalinger om forbrugerbeskyttelse og reklamer opfordrer medlemsstaterne til at gribe ind imod udbuddet af ulovlige spil; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gribe ind for at bekæmpe ulovlige spil, der tilbydes fra medlemsstaternes områder; henstiller i denne forbindelse indtrængende til Kommissionen, at den i sine planlagte anbefalinger om forbrugerbeskyttelse og reklamer opfordrer medlemsstaterne til at gribe ind imod udbuddet af ulovlige spil;

| 4. | mener, at der er en farlig forbindelse mellem de tilspidsede økonomiske krisesituationer og stigningen i spil; understreger, at den nuværende meget alvorlige sociale og økonomiske situation har bidraget til en eksponentiel udbredelse af spil, især i de fattigste befolkningslag, og finder det derfor nødvendigt løbende at overvåge fænomener som ludomani og spilleproblemer; |
| --- | --- |

4.

mener, at der er en farlig forbindelse mellem de tilspidsede økonomiske krisesituationer og stigningen i spil; understreger, at den nuværende meget alvorlige sociale og økonomiske situation har bidraget til en eksponentiel udbredelse af spil, især i de fattigste befolkningslag, og finder det derfor nødvendigt løbende at overvåge fænomener som ludomani og spilleproblemer;

| 5. | bekræfter, at onlinespil er en form for kommerciel udnyttelse af sporten, og at medlemsstaterne, mens sektoren for onlinespil er i stadig vækst, fordi den holder sig ajour med de teknologiske innovationer, har vanskeligt ved at kontrollere sektoren for onlinespil på grund af internettets specifikke natur, hvilket skaber en risiko for krænkelser af forbrugerrettighederne og for, at sektoren underkastes undersøgelser som led i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

5.

bekræfter, at onlinespil er en form for kommerciel udnyttelse af sporten, og at medlemsstaterne, mens sektoren for onlinespil er i stadig vækst, fordi den holder sig ajour med de teknologiske innovationer, har vanskeligt ved at kontrollere sektoren for onlinespil på grund af internettets specifikke natur, hvilket skaber en risiko for krænkelser af forbrugerrettighederne og for, at sektoren underkastes undersøgelser som led i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet;

| 6. | insisterer på, at der, uanset hvordan medlemsstaterne beslutter at tilrettelægge og regulere udbuddet af online-spilletjenester på nationalt plan, skal sikres et højt niveau for forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af folkesundheden; opfordrer Kommissionen til fortsat at undersøge mulige foranstaltninger på EU-plan til beskyttelse af sårbare forbrugere, herunder et formaliseret samarbejde mellem medlemsstaternes regulerende myndigheder; understreger, at ekspertgruppen bør sikre, at det er umuligt for mindreårige at få adgang til online-spillewebsteder; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte operatører med en licens fra den pågældende medlemsstat til at vise et logo og et online-tillidsmærke på et bestemt fremtrædende sted på webstedet: |
| --- | --- |

6.

insisterer på, at der, uanset hvordan medlemsstaterne beslutter at tilrettelægge og regulere udbuddet af online-spilletjenester på nationalt plan, skal sikres et højt niveau for forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af folkesundheden; opfordrer Kommissionen til fortsat at undersøge mulige foranstaltninger på EU-plan til beskyttelse af sårbare forbrugere, herunder et formaliseret samarbejde mellem medlemsstaternes regulerende myndigheder; understreger, at ekspertgruppen bør sikre, at det er umuligt for mindreårige at få adgang til online-spillewebsteder; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte operatører med en licens fra den pågældende medlemsstat til at vise et logo og et online-tillidsmærke på et bestemt fremtrædende sted på webstedet:

| 7. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at standse den praksis, hvor nogle virksomheder, der er etableret i en anden medlemsstat, markedsfører deres onlinespilletjenester f.eks. via satellit-tv eller via reklamekampagner i en medlemsstat, hvor de ikke har licens til at udbyde disse tjenester; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at standse den praksis, hvor nogle virksomheder, der er etableret i en anden medlemsstat, markedsfører deres onlinespilletjenester f.eks. via satellit-tv eller via reklamekampagner i en medlemsstat, hvor de ikke har licens til at udbyde disse tjenester;

| 8. | opfordrer til, at udbydere skal forpligtes til at anbringe klare, synlige og eksplicitte advarsler til mindreårige med information om, at det er ulovligt for dem at spille onlinespil; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at udbydere skal forpligtes til at anbringe klare, synlige og eksplicitte advarsler til mindreårige med information om, at det er ulovligt for dem at spille onlinespil;

| 9. | mener, at der bør træffes foranstaltninger til sikring af, at socialt sårbare personer ikke kommer endnu længere ud i eksistentiel nød på grund af spil; |
| --- | --- |

9.

mener, at der bør træffes foranstaltninger til sikring af, at socialt sårbare personer ikke kommer endnu længere ud i eksistentiel nød på grund af spil;

| 10. | mener, at der er behov for yderligere forskning og data for at kvantificere ludomani og de risici, der er forbundet med forskellige former for spil; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gennemføre yderligere samordnede undersøgelser for at forstå spilleproblemet; henviser til, at spilleoperatører har pligt til at bidrage til at forebygge ludomani; |
| --- | --- |

10.

mener, at der er behov for yderligere forskning og data for at kvantificere ludomani og de risici, der er forbundet med forskellige former for spil; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at gennemføre yderligere samordnede undersøgelser for at forstå spilleproblemet; henviser til, at spilleoperatører har pligt til at bidrage til at forebygge ludomani;

| 11. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne — og i givet fald gennem ekspertgruppen — at undersøge muligheden for at sikre EU-dækkende interoperabilitet mellem de nationale frivillige udelukkelsesregistre, som bl.a. omfatter frivillig udelukkelse og personlige grænser for tab og tidsforbrug, og som skal være tilgængelige for de nationale myndigheder og godkendte spiludbydere, således at enhver kunde, som vælger at udelukke sig selv fra en spiludbyder, eller som har overskredet den fastsatte grænse, har mulighed for automatisk selvudelukkelse fra alle andre godkendte spiludbydere; understreger, at enhver mekanisme til udveksling af personoplysninger om problematiske spillere skal underlægges strenge databeskyttelsesregler; understreger betydningen af, at ekspertgruppen arbejder i retning af at beskytte borgerne mod ludomani; understreger, at registret for at gøre forbrugerne klar over deres egen spillevirksomhed skal vise forbrugerne samtlige oplysninger om deres historiske spilleaktivitet, når de begynder at spille; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne — og i givet fald gennem ekspertgruppen — at undersøge muligheden for at sikre EU-dækkende interoperabilitet mellem de nationale frivillige udelukkelsesregistre, som bl.a. omfatter frivillig udelukkelse og personlige grænser for tab og tidsforbrug, og som skal være tilgængelige for de nationale myndigheder og godkendte spiludbydere, således at enhver kunde, som vælger at udelukke sig selv fra en spiludbyder, eller som har overskredet den fastsatte grænse, har mulighed for automatisk selvudelukkelse fra alle andre godkendte spiludbydere; understreger, at enhver mekanisme til udveksling af personoplysninger om problematiske spillere skal underlægges strenge databeskyttelsesregler; understreger betydningen af, at ekspertgruppen arbejder i retning af at beskytte borgerne mod ludomani; understreger, at registret for at gøre forbrugerne klar over deres egen spillevirksomhed skal vise forbrugerne samtlige oplysninger om deres historiske spilleaktivitet, når de begynder at spille;

| 12. | anbefaler, at der skelnes klart mellem spil og andre former for onlineunderholdning; henviser til, at tjenester, som bliver kombineret med karakteristiske træk fra spilleverdenen, skal henhøre under den relevante spillelovgivning og fuldt ud respektere mekanismerne til verificering af alder og identitet; |
| --- | --- |

12.

anbefaler, at der skelnes klart mellem spil og andre former for onlineunderholdning; henviser til, at tjenester, som bliver kombineret med karakteristiske træk fra spilleverdenen, skal henhøre under den relevante spillelovgivning og fuldt ud respektere mekanismerne til verificering af alder og identitet;

| 13. | bemærker, at selvregulerende initiativer kan tjene som et vigtigt bidrag til fastlæggelse af indholdet af fælles standarder; bekræfter, at selvregulering på et område, der er så følsomt som spil, kun kan supplere, og ikke erstatte nationale bestemmelser; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at selvregulerende initiativer kan tjene som et vigtigt bidrag til fastlæggelse af indholdet af fælles standarder; bekræfter, at selvregulering på et område, der er så følsomt som spil, kun kan supplere, og ikke erstatte nationale bestemmelser;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at overveje en obligatorisk ordning til identitetskontrol, som forvaltes af tredjepart, med henblik på at udelukke mindreårige eller personer, der anvender falsk identitet, fra at spille; foreslår, at denne kontrol bl.a. kunne omfatte personnummer, bankoplysninger eller et andet identifikationsnummer; understreger ligeledes, og at identificeringen bør finde sted, inden spillet indledes; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at overveje en obligatorisk ordning til identitetskontrol, som forvaltes af tredjepart, med henblik på at udelukke mindreårige eller personer, der anvender falsk identitet, fra at spille; foreslår, at denne kontrol bl.a. kunne omfatte personnummer, bankoplysninger eller et andet identifikationsnummer; understreger ligeledes, og at identificeringen bør finde sted, inden spillet indledes;

| 15. | mener, at det er nødvendigt at sikre en større sikkerhed med hensyn til den software, der anvendes til onlinespil, og finder det hensigtsmæssigt at indføre et mindstemål af fælles EU-certificering for at sikre, at der vedtages de samme parametre og standarder; |
| --- | --- |

15.

mener, at det er nødvendigt at sikre en større sikkerhed med hensyn til den software, der anvendes til onlinespil, og finder det hensigtsmæssigt at indføre et mindstemål af fælles EU-certificering for at sikre, at der vedtages de samme parametre og standarder;

| 16. | gør opmærksom på behovet for at udarbejde effektive metoder til at føre tilsyn med væddemål, idet der tages hensyn til onlinemiljøets hastige udvikling; fremhæver dog ligeledes vigtigheden af at beskytte brugernes personlige oplysninger imod misbrug; |
| --- | --- |

16.

gør opmærksom på behovet for at udarbejde effektive metoder til at føre tilsyn med væddemål, idet der tages hensyn til onlinemiljøets hastige udvikling; fremhæver dog ligeledes vigtigheden af at beskytte brugernes personlige oplysninger imod misbrug;

| 17. | mener, at fælles standarder for onlinespil bør omhandle rettigheder og forpligtelser for både leverandøren og forbrugeren med et højt beskyttelsesniveau for borgere og forbrugere, især mindreårige og andre sårbare personer og forhindre vildledende og overdreven reklame; opfordrer den europæiske sammenslutning for spiludbydere til at udvikle og vedtage selvregulerende adfærdskodekser; |
| --- | --- |

17.

mener, at fælles standarder for onlinespil bør omhandle rettigheder og forpligtelser for både leverandøren og forbrugeren med et højt beskyttelsesniveau for borgere og forbrugere, især mindreårige og andre sårbare personer og forhindre vildledende og overdreven reklame; opfordrer den europæiske sammenslutning for spiludbydere til at udvikle og vedtage selvregulerende adfærdskodekser;

| 18. | opfordrer Kommissionen til i sin henstilling at fastslå, at spiludbydere forpligtes til aktivt at fremme muligheden for frivillig begrænsning ved registreringen og i tilfælde af gentagne tab; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til i sin henstilling at fastslå, at spiludbydere forpligtes til aktivt at fremme muligheden for frivillig begrænsning ved registreringen og i tilfælde af gentagne tab;

| 19. | anbefaler, at der indføres ensartede sikkerhedsstandarder for elektronisk identifikation i hele Europa og grænseoverskridende e-verifikationstjenester; glæder sig over Kommissionens forslag til direktiv om elektronisk identifikation og autentifikation, som muliggør interoperabilitet mellem de nationale elektroniske identifikationssystemer, hvor der er sådanne; kræver derfor, at registrerings- og identifikationsprocedurerne optimeres og effektiviseres, navnlig for at sikre effektive identifikationsmekanismer og for at undgå flere konti pr. spiller og mindreåriges adgang til spillewebsider; henstiller til udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne om gennemførelsestiltag som f.eks. udarbejdelse af hvide og sorte lister over ulovlige spillewebsteder, samarbejde om indførelse af sikre og sporbare betalingsløsninger og overvejelser omkring standsning af finanstransaktioner for at beskytte forbrugerne mod ulovlige operatører; |
| --- | --- |

19.

anbefaler, at der indføres ensartede sikkerhedsstandarder for elektronisk identifikation i hele Europa og grænseoverskridende e-verifikationstjenester; glæder sig over Kommissionens forslag til direktiv om elektronisk identifikation og autentifikation, som muliggør interoperabilitet mellem de nationale elektroniske identifikationssystemer, hvor der er sådanne; kræver derfor, at registrerings- og identifikationsprocedurerne optimeres og effektiviseres, navnlig for at sikre effektive identifikationsmekanismer og for at undgå flere konti pr. spiller og mindreåriges adgang til spillewebsider; henstiller til udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne om gennemførelsestiltag som f.eks. udarbejdelse af hvide og sorte lister over ulovlige spillewebsteder, samarbejde om indførelse af sikre og sporbare betalingsløsninger og overvejelser omkring standsning af finanstransaktioner for at beskytte forbrugerne mod ulovlige operatører;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne og operatørerne til at fremme ansvarlige reklamer for onlinespil; glæder sig over Kommissionens initiativ til at vedtage en henstilling om ansvarlige reklamer på spilleområdet; opfordrer Kommissionen til at medtage fælles minimumsstandarder, som sikrer tilstrækkelige beskyttelse af sårbare forbrugere; mener derfor, at reklamer bør gøres mere ansvarlige, indeholde klare advarsler om risikoen for ludomani og hverken være overdrevne eller placeret på indhold, der specifikt er rettet mod mindreårige, eller hvor der er en større risiko for at nå ud til mindreårige, navnlig i form af reklamer i de sociale medier; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne og operatørerne til at fremme ansvarlige reklamer for onlinespil; glæder sig over Kommissionens initiativ til at vedtage en henstilling om ansvarlige reklamer på spilleområdet; opfordrer Kommissionen til at medtage fælles minimumsstandarder, som sikrer tilstrækkelige beskyttelse af sårbare forbrugere; mener derfor, at reklamer bør gøres mere ansvarlige, indeholde klare advarsler om risikoen for ludomani og hverken være overdrevne eller placeret på indhold, der specifikt er rettet mod mindreårige, eller hvor der er en større risiko for at nå ud til mindreårige, navnlig i form af reklamer i de sociale medier;

| 21. | opfordrer til, at der defineres og gennemføres foranstaltninger til opbyggelse og styrkelse af mediekompetencen hos børn og unge; mener, at indførelse af kurser i, hvordan man bedst bruger internettet, der afholdes på skoler og er rettet mod unge, kan gøre brugerne dygtigere til at beskytte sig mod afhængighed af onlinespil; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at der defineres og gennemføres foranstaltninger til opbyggelse og styrkelse af mediekompetencen hos børn og unge; mener, at indførelse af kurser i, hvordan man bedst bruger internettet, der afholdes på skoler og er rettet mod unge, kan gøre brugerne dygtigere til at beskytte sig mod afhængighed af onlinespil;

| 22. | understreger, at uddannelse, rådgivningstjenester og forældre spiller en vigtig rolle for bevidstgørelsen med hensyn til onlinespil og deres konsekvenser for mindreårige; |
| --- | --- |

22.

understreger, at uddannelse, rådgivningstjenester og forældre spiller en vigtig rolle for bevidstgørelsen med hensyn til onlinespil og deres konsekvenser for mindreårige;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre effektive foranstaltninger for at gøre især de unge opmærksomme på ludomaniens farer; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre effektive foranstaltninger for at gøre især de unge opmærksomme på ludomaniens farer;

| 24. | opfordrer til, at socialt ansvarlig reklamering for onlinespil kun bliver tilladt for lovlige spilletjenester; mener, at det aldrig bør være tilladt at reklamere for onlinespilletjenester ved at overdrive sandsynligheden for at vinde, således at der gives et falsk indtryk af, at spil udgør en fornuftig strategi til forbedring af en persons økonomi; mener, at reklamer bør indeholde klare oplysninger om konsekvenserne ved tvangspræget spilleadfærd; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at socialt ansvarlig reklamering for onlinespil kun bliver tilladt for lovlige spilletjenester; mener, at det aldrig bør være tilladt at reklamere for onlinespilletjenester ved at overdrive sandsynligheden for at vinde, således at der gives et falsk indtryk af, at spil udgør en fornuftig strategi til forbedring af en persons økonomi; mener, at reklamer bør indeholde klare oplysninger om konsekvenserne ved tvangspræget spilleadfærd;

| 25. | understreger, at det er afgørende for at forhindre unge under 18 i at spille og for kampen imod problematisk og tvangspræget spilleadfærd, at der bliver opstillet et ikke-skadeligt reklameformat samt regler for, hvordan disse reklamer udbredes; |
| --- | --- |

25.

understreger, at det er afgørende for at forhindre unge under 18 i at spille og for kampen imod problematisk og tvangspræget spilleadfærd, at der bliver opstillet et ikke-skadeligt reklameformat samt regler for, hvordan disse reklamer udbredes;

| 26. | understreger, at foranstaltninger til forbrugerbeskyttelse bør understøttes af en kombination af forebyggende og tilskyndende håndhævelsesforanstaltninger, som skal forhindre, at borgerne kommer i kontakt med uautoriserede operatører; understreger betydningen af en fælles definition på begrebet lovlig spilleoperatør, så medlemsstaterne i overensstemmelse med EU-retten kun giver licens til operatører, som fuldt ud opfylder i det mindste følgende krav og dermed anses for lovlige:






  a) | operatøren skal have en licens, som giver ham ret til at drive virksomhed i den medlemsstat, hvor spilleren er hjemmehørende; |
| --- | --- | --- |

26.

understreger, at foranstaltninger til forbrugerbeskyttelse bør understøttes af en kombination af forebyggende og tilskyndende håndhævelsesforanstaltninger, som skal forhindre, at borgerne kommer i kontakt med uautoriserede operatører; understreger betydningen af en fælles definition på begrebet lovlig spilleoperatør, så medlemsstaterne i overensstemmelse med EU-retten kun giver licens til operatører, som fuldt ud opfylder i det mindste følgende krav og dermed anses for lovlige:

a)

operatøren skal have en licens, som giver ham ret til at drive virksomhed i den medlemsstat, hvor spilleren er hjemmehørende;

| b) | operatøren anses ikke for ulovlig i henhold til lovgivningen i nogen medlemsstat; |
| --- | --- |

b)

operatøren anses ikke for ulovlig i henhold til lovgivningen i nogen medlemsstat;

| 27. | mener, at registreringsprocessen skal indeholde et obligatorisk element, hvor spilleren selv angiver og definerer en maksimal tabsgrænse inden for en nærmere bestemt periode; mener endvidere, at dette element under alle omstændigheder skal indgå i spil, der bygger på høj afviklingsfrekvens; |
| --- | --- |

27.

mener, at registreringsprocessen skal indeholde et obligatorisk element, hvor spilleren selv angiver og definerer en maksimal tabsgrænse inden for en nærmere bestemt periode; mener endvidere, at dette element under alle omstændigheder skal indgå i spil, der bygger på høj afviklingsfrekvens;

Overholdelse af EU-lovgivningen

| 28. | understreger på den ene side, at udbydere af onlinespil til enhver tid skal efterleve den nationale lovgivning i de medlemsstater, hvor de pågældende spil udbydes, og på den anden side, at medlemsstaterne skal bevare retten til at indføre de restriktioner, som skønnes nødvendige og berettigede for at kunne gribe ind over for ulovlige onlinespil med det formål at håndhæve national lovgivning og spærre adgangen til markedet for ulovlige spil; |
| --- | --- |

28.

understreger på den ene side, at udbydere af onlinespil til enhver tid skal efterleve den nationale lovgivning i de medlemsstater, hvor de pågældende spil udbydes, og på den anden side, at medlemsstaterne skal bevare retten til at indføre de restriktioner, som skønnes nødvendige og berettigede for at kunne gribe ind over for ulovlige onlinespil med det formål at håndhæve national lovgivning og spærre adgangen til markedet for ulovlige spil;

| 29. | der henviser til, at medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet har ret til at bestemme, hvordan udbuddet af onlinespil organiseres og reguleres på nationalt plan, og til at foretage eventuelle indgreb, som de anser for nødvendige mod ulovlig spillevirksomhed under overholdelse af de grundlæggende principper i EU-traktaten; erkender, at en sådan lovgivning skal være forholdsmæssig, konsekvent, gennemskuelig og ikke-diskriminerende; henviser til nødvendigheden af en mere sammenhængende EU-politik i betragtning af onlinespils grænseoverskridende karakter; |
| --- | --- |

29.

der henviser til, at medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet har ret til at bestemme, hvordan udbuddet af onlinespil organiseres og reguleres på nationalt plan, og til at foretage eventuelle indgreb, som de anser for nødvendige mod ulovlig spillevirksomhed under overholdelse af de grundlæggende principper i EU-traktaten; erkender, at en sådan lovgivning skal være forholdsmæssig, konsekvent, gennemskuelig og ikke-diskriminerende; henviser til nødvendigheden af en mere sammenhængende EU-politik i betragtning af onlinespils grænseoverskridende karakter;

| 30. | bemærker, at Kommissionen har sendt skrivelser til en række medlemsstater og anmodet om detaljerede oplysninger om deres gældende lovgivning om spillevirksomhed; opfordrer Kommissionen til at fortsætte dialogen med medlemsstaterne; henviser til Kommissionens arbejde i forbindelse med traktatovertrædelsessager og klager mod visse medlemsstater; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte kontrollen med overensstemmelsen mellem national lovgivning og praksis og EU-lovgivningen og til at indlede traktatovertrædelsessager mod de medlemsstater, som tilsyneladende overtræder EU-retten; respekterer visse medlemsstaters beslutning om at oprette monopoler inden for denne sektor på betingelse af, at det er i overensstemmelse med Domstolens retspraksis, at de er underlagt en nøje statslig kontrol, at der sikres en særlig høj grad af forbrugerbeskyttelse, at deres aktiviteter er i overensstemmelse med almenhedens interesser, og at de reducerer spillemulighederne på en konsekvent måde; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at Kommissionen har sendt skrivelser til en række medlemsstater og anmodet om detaljerede oplysninger om deres gældende lovgivning om spillevirksomhed; opfordrer Kommissionen til at fortsætte dialogen med medlemsstaterne; henviser til Kommissionens arbejde i forbindelse med traktatovertrædelsessager og klager mod visse medlemsstater; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fortsætte kontrollen med overensstemmelsen mellem national lovgivning og praksis og EU-lovgivningen og til at indlede traktatovertrædelsessager mod de medlemsstater, som tilsyneladende overtræder EU-retten; respekterer visse medlemsstaters beslutning om at oprette monopoler inden for denne sektor på betingelse af, at det er i overensstemmelse med Domstolens retspraksis, at de er underlagt en nøje statslig kontrol, at der sikres en særlig høj grad af forbrugerbeskyttelse, at deres aktiviteter er i overensstemmelse med almenhedens interesser, og at de reducerer spillemulighederne på en konsekvent måde;

| 31. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og ekspertgruppen om spilletjenester til at udarbejde foranstaltninger, koordinerede strategier og udveksling af god praksis med henblik på at studere og bekæmpe skatte- og afgiftsunddragelse blandt godkendte operatører, som opererer i EU's indre marked, men har deres vedtægtsmæssige hjemsted i skattely i og uden for EU; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og ekspertgruppen om spilletjenester til at udarbejde foranstaltninger, koordinerede strategier og udveksling af god praksis med henblik på at studere og bekæmpe skatte- og afgiftsunddragelse blandt godkendte operatører, som opererer i EU's indre marked, men har deres vedtægtsmæssige hjemsted i skattely i og uden for EU;

| 32. | henviser til den risiko, som forbrugeres adgang til ulovlige spillesteder kan udgøre; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som led i arbejdet i ekspertgruppen om spilletjenester at afveje de sociale omkostninger, der er forbundet med regulerede spilleaktiviteter, med de skadelige virkninger, der er forbundet med, at forbrugere vender sig mod de ulovlige operatører; |
| --- | --- |

32.

henviser til den risiko, som forbrugeres adgang til ulovlige spillesteder kan udgøre; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som led i arbejdet i ekspertgruppen om spilletjenester at afveje de sociale omkostninger, der er forbundet med regulerede spilleaktiviteter, med de skadelige virkninger, der er forbundet med, at forbrugere vender sig mod de ulovlige operatører;

| 33. | understreger, at de medlemsstater, der vælger at åbne deres sektor for onlinespil, skal sørge for en gennemsigtig og juridisk holdbar licensansøgningsprocedure, som bygger på objektive og ikke-diskriminerende kriterier i fuld overensstemmelse med EU-retten og med tilstrækkelig beskyttelse af borgerne og forbrugerne; |
| --- | --- |

33.

understreger, at de medlemsstater, der vælger at åbne deres sektor for onlinespil, skal sørge for en gennemsigtig og juridisk holdbar licensansøgningsprocedure, som bygger på objektive og ikke-diskriminerende kriterier i fuld overensstemmelse med EU-retten og med tilstrækkelig beskyttelse af borgerne og forbrugerne;

Administrativt samarbejde

| 34. | opfordrer ekspertgruppen om spilletjenester og Kommissionen til så vidt muligt at lette overførslen af data mellem de regulerende myndigheder i medlemsstaterne, således at der kan udveksles bedste praksis og oplysninger om skabelse af et effektivt fælles system til identificering af spillere, imødegåelse af udbuddet af ulovlige spil, styrkelse af forbrugerbeskyttelsen, ansvarlig reklame, etablering af hvide og sorte lister, forhindring af aftalt spil og frivillige udelukkelsesmekanismer som bl.a. omfatter personlige tids- og indsatsgrænser, som finder anvendelse i hele EU; opfordrer ekspertgruppe til at sørge for, at den indhenter den størst mulige ekspertise i udførelsen af sit arbejde; opfordrer medlemsstaterne til at genindlede dialogen med onlinespilleoperatørerne inden for rammerne af Rådets Arbejdsgruppe vedrørende Etablering og Tjenesteydelser; |
| --- | --- |

34.

opfordrer ekspertgruppen om spilletjenester og Kommissionen til så vidt muligt at lette overførslen af data mellem de regulerende myndigheder i medlemsstaterne, således at der kan udveksles bedste praksis og oplysninger om skabelse af et effektivt fælles system til identificering af spillere, imødegåelse af udbuddet af ulovlige spil, styrkelse af forbrugerbeskyttelsen, ansvarlig reklame, etablering af hvide og sorte lister, forhindring af aftalt spil og frivillige udelukkelsesmekanismer som bl.a. omfatter personlige tids- og indsatsgrænser, som finder anvendelse i hele EU; opfordrer ekspertgruppe til at sørge for, at den indhenter den størst mulige ekspertise i udførelsen af sit arbejde; opfordrer medlemsstaterne til at genindlede dialogen med onlinespilleoperatørerne inden for rammerne af Rådets Arbejdsgruppe vedrørende Etablering og Tjenesteydelser;

| 35. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med ekspertgrupper og høringer at inddrage eksperter, som er specialiseret i spilleproblemer og ludomani; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med ekspertgrupper og høringer at inddrage eksperter, som er specialiseret i spilleproblemer og ludomani;

| 36. | understreger behovet for på EU-plan at styrke samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis mellem nationale eksperter fra social- og sundhedssektoren, som er specialiseret i spilleproblemer og ludomani; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for på EU-plan at styrke samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis mellem nationale eksperter fra social- og sundhedssektoren, som er specialiseret i spilleproblemer og ludomani;

| 37. | understreger, at en effektiv udveksling af oplysninger mellem undersøgelsesorganer er væsentlig for en vellykket retshåndhævelsesindsats, og at foranstaltninger til bekæmpelse af aftalt spil skal overholde de nationale og europæiske love og forskrifter om databeskyttelse; |
| --- | --- |

37.

understreger, at en effektiv udveksling af oplysninger mellem undersøgelsesorganer er væsentlig for en vellykket retshåndhævelsesindsats, og at foranstaltninger til bekæmpelse af aftalt spil skal overholde de nationale og europæiske love og forskrifter om databeskyttelse;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af ekspertgruppen i tæt samarbejde med Kommissionen og indbyrdes at koordinere aktiviteter til imødegåelse af det ulovlige udbud af grænseoverskridende spilletjenester og gennemføre handlingsplanen i Kommissionen meddelelse om onlinespil; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af ekspertgruppen i tæt samarbejde med Kommissionen og indbyrdes at koordinere aktiviteter til imødegåelse af det ulovlige udbud af grænseoverskridende spilletjenester og gennemføre handlingsplanen i Kommissionen meddelelse om onlinespil;

| 39. | erkender, at samarbejde mellem medlemsstaterne er af afgørende betydning, men understreger, at det samtidig er yderst vigtigt, at ekspertgruppen om spilletjenester arbejder tæt sammen med alle de berørte parter, herunder både spilleindustrien og forbrugerorganisationerne; |
| --- | --- |

39.

erkender, at samarbejde mellem medlemsstaterne er af afgørende betydning, men understreger, at det samtidig er yderst vigtigt, at ekspertgruppen om spilletjenester arbejder tæt sammen med alle de berørte parter, herunder både spilleindustrien og forbrugerorganisationerne;

| 40. | påpeger, at det er vigtigt, at ekspertgruppen arbejder på at opnå mere gennemsigtige og enkle procedurer, der fjerner unødvendige administrative byrder i medlemsstaterne, som unødigt kan øge omkostningerne for lovlige onlineoperatører i de lande, som beslutter at åbne deres markeder; understreger, at fjernelsen af administrative byrder aldrig må bringe forbrugerbeskyttelsen i fare; |
| --- | --- |

40.

påpeger, at det er vigtigt, at ekspertgruppen arbejder på at opnå mere gennemsigtige og enkle procedurer, der fjerner unødvendige administrative byrder i medlemsstaterne, som unødigt kan øge omkostningerne for lovlige onlineoperatører i de lande, som beslutter at åbne deres markeder; understreger, at fjernelsen af administrative byrder aldrig må bringe forbrugerbeskyttelsen i fare;

| 41. | mener, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger med henblik på at tilnærme skatte- og afgiftssystemerne vedrørende spil til hinanden for at undgå, at uforholdsmæssigt store skatte- og afgiftsmæssige fordele fremmer udbredelsen og koncentrationen af onlinespilleaktiviteter; |
| --- | --- |

41.

mener, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger med henblik på at tilnærme skatte- og afgiftssystemerne vedrørende spil til hinanden for at undgå, at uforholdsmæssigt store skatte- og afgiftsmæssige fordele fremmer udbredelsen og koncentrationen af onlinespilleaktiviteter;

| 42. | opfordrer de nationale regulerende myndigheder i de medlemsstater, som har besluttet at indføre en licensordning, til at udveksle bedste praksis, som kan lette anvendelsen af nationale licenser, herunder tekniske standarder for spilleudstyr; tilskynder de kompetente nationale myndigheder til kun at give en spilleoperatør tilladelse til at drive virksomhed, hvis den pågældende virksomhed ikke driver virksomhed i modstrid med lovgivningen i en anden medlemsstat, hvis lovgivning ikke af Domstolen er blevet erklæret som ikke værende i overensstemmelse med EU-retten; |
| --- | --- |

42.

opfordrer de nationale regulerende myndigheder i de medlemsstater, som har besluttet at indføre en licensordning, til at udveksle bedste praksis, som kan lette anvendelsen af nationale licenser, herunder tekniske standarder for spilleudstyr; tilskynder de kompetente nationale myndigheder til kun at give en spilleoperatør tilladelse til at drive virksomhed, hvis den pågældende virksomhed ikke driver virksomhed i modstrid med lovgivningen i en anden medlemsstat, hvis lovgivning ikke af Domstolen er blevet erklæret som ikke værende i overensstemmelse med EU-retten;

Hvidvaskning af penge

| 43. | understreger, at onlinespil er et kontantløst miljø, og at der som følge af afhængigheden af tredjepartsudbydere af finansielle tjenesteydelser er behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge; understreger behovet for et tæt samarbejde mellem de nationale spillemyndigheder, det nationale politivæsen og de nationale håndhævende myndigheder om forebyggelse af kriminelle aktiviteter; |
| --- | --- |

43.

understreger, at onlinespil er et kontantløst miljø, og at der som følge af afhængigheden af tredjepartsudbydere af finansielle tjenesteydelser er behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge; understreger behovet for et tæt samarbejde mellem de nationale spillemyndigheder, det nationale politivæsen og de nationale håndhævende myndigheder om forebyggelse af kriminelle aktiviteter;

| 44. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og ekspertgruppen til at gribe effektivt ind over for hvidvaskning af penge; glæder sig i den forbindelse over forslaget om at udvide bestemmelserne i direktivet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge til at omfatte alle former for spil og opfordrer de kompetente national myndigheder til at sikre, at transaktioner, som mistænkes for potentielt at have forbindelse til hvidvaskning af penge eller anden kriminel virksomhed, indberettes i overensstemmelse med bestemmelserne direktivet; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og ekspertgruppen til at gribe effektivt ind over for hvidvaskning af penge; glæder sig i den forbindelse over forslaget om at udvide bestemmelserne i direktivet om bekæmpelse af hvidvaskning af penge til at omfatte alle former for spil og opfordrer de kompetente national myndigheder til at sikre, at transaktioner, som mistænkes for potentielt at have forbindelse til hvidvaskning af penge eller anden kriminel virksomhed, indberettes i overensstemmelse med bestemmelserne direktivet;

| 45. | opfordrer Rådet til at handle hurtigt og ambitiøst i forhandlingerne om Kommissionens forslag til et direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (COM(2013)0045), og til at lade det dække alle former for spil, herunder på internettet, med henblik på at forhindre udnyttelsen af onlineaktiviteter med sportsvæddemål fra kriminelles side til hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Rådet til at handle hurtigt og ambitiøst i forhandlingerne om Kommissionens forslag til et direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (COM(2013)0045), og til at lade det dække alle former for spil, herunder på internettet, med henblik på at forhindre udnyttelsen af onlineaktiviteter med sportsvæddemål fra kriminelles side til hvidvaskning af penge;

| 46. | understreger, at solide registreringssystemer og entydige verifikationssystemer er centrale redskaber til at forhindre svindel med onlinespil, f.eks. hvidvaskning af penge; mener, at verifikationen kan bygge på onlinestrukturer, der allerede forefindes, eller som er under udvikling, som f.eks. onlineverifikationssystemer for bank- og kreditkort; |
| --- | --- |

46.

understreger, at solide registreringssystemer og entydige verifikationssystemer er centrale redskaber til at forhindre svindel med onlinespil, f.eks. hvidvaskning af penge; mener, at verifikationen kan bygge på onlinestrukturer, der allerede forefindes, eller som er under udvikling, som f.eks. onlineverifikationssystemer for bank- og kreditkort;

| 47. | mener, at alle onlinespilleoperatører, der udbyder spil på EU's område, bør registreres som lovlige operatører; |
| --- | --- |

47.

mener, at alle onlinespilleoperatører, der udbyder spil på EU's område, bør registreres som lovlige operatører;

| 48. | understreger, at alle medlemsstater bør fastlægge og udpege en offentlig myndighed, der skal have ansvaret for tilsyn med onlinespil; mener, at denne myndighed også skal have beføjelse til at gribe ind, hvis der registreres mistænkelig spilleadfærd; understreger, at der ligeledes bør stilles krav til spilleoperatørerne om at underrette myndigheden om enhver mistænkelig adfærd; |
| --- | --- |

48.

understreger, at alle medlemsstater bør fastlægge og udpege en offentlig myndighed, der skal have ansvaret for tilsyn med onlinespil; mener, at denne myndighed også skal have beføjelse til at gribe ind, hvis der registreres mistænkelig spilleadfærd; understreger, at der ligeledes bør stilles krav til spilleoperatørerne om at underrette myndigheden om enhver mistænkelig adfærd;

Sportens integritet

| 49. | understreger i betragtning af, at aftalt spil er et grænseoverskridende fænomen, at bekæmpelsen af det nødvendiggør et mere effektivt samarbejde mellem alle interesserede parter herunder offentlige myndigheder, de retshåndhævende myndigheder, sportsindustrien, spilleoperatørerne og de regulerende myndigheder, sportsfolk og tilhængere, mens der også skal lægges vægt på uddannelse og forebyggelse; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens forberedende foranstaltning for 2012, som støtter transnationale oplysningsprojekter med henblik på at bekæmpe aftalt spil; henviser til, at aftalt spil finder sted både på offline- og online-spillemarkederne og at aftalt spil på onlinemarkedet i de fleste tilfælde sker gennem operatører, som er etableret på uregulerede markeder uden for EU; |
| --- | --- |

49.

understreger i betragtning af, at aftalt spil er et grænseoverskridende fænomen, at bekæmpelsen af det nødvendiggør et mere effektivt samarbejde mellem alle interesserede parter herunder offentlige myndigheder, de retshåndhævende myndigheder, sportsindustrien, spilleoperatørerne og de regulerende myndigheder, sportsfolk og tilhængere, mens der også skal lægges vægt på uddannelse og forebyggelse; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens forberedende foranstaltning for 2012, som støtter transnationale oplysningsprojekter med henblik på at bekæmpe aftalt spil; henviser til, at aftalt spil finder sted både på offline- og online-spillemarkederne og at aftalt spil på onlinemarkedet i de fleste tilfælde sker gennem operatører, som er etableret på uregulerede markeder uden for EU;

| 50. | opfordrer til indførelse af en adfærdskodeks som del af et selvregulerende initiativ, der indeholder et generelt forbud gældende for alle medvirkende ved sportsbegivenheder (særligt spillere, trænere, dommere, lægelige og tekniske medarbejdere samt klubejere og -bestyrere), som kan have direkte indflydelse på resultatet, mod at vædde på deres egne kampe eller arrangementer; lægger i denne forbindelse også vægt på behovet for strenge og pålidelige systemer for alders- og identitetskontrol på medlemsstatsplan; opfordrer sportsorganisationer til at gøre brug af oplysningskampagner og adfærdskodekser i arbejdet med at undervise sportsfolk, dommere og officials fra en tidlig alder i, at det er ulovligt at manipulere med sportsresultater; |
| --- | --- |

50.

opfordrer til indførelse af en adfærdskodeks som del af et selvregulerende initiativ, der indeholder et generelt forbud gældende for alle medvirkende ved sportsbegivenheder (særligt spillere, trænere, dommere, lægelige og tekniske medarbejdere samt klubejere og -bestyrere), som kan have direkte indflydelse på resultatet, mod at vædde på deres egne kampe eller arrangementer; lægger i denne forbindelse også vægt på behovet for strenge og pålidelige systemer for alders- og identitetskontrol på medlemsstatsplan; opfordrer sportsorganisationer til at gøre brug af oplysningskampagner og adfærdskodekser i arbejdet med at undervise sportsfolk, dommere og officials fra en tidlig alder i, at det er ulovligt at manipulere med sportsresultater;

| 51. | erkender, at bestræbelserne på at bekæmpe sportsorganisationernes deltagelse i korrupte aktiviteter, som f.eks. aftalt spil eller hvidvaskning af penge, bl.a. i form af adfærdskodekser, skal være rettet mod alle interessentgrupper (officials, ejere, bestyrere, agenter, spillere, dommere og fans) og alle organisationer (klubber, ligaer, forbund osv.); |
| --- | --- |

51.

erkender, at bestræbelserne på at bekæmpe sportsorganisationernes deltagelse i korrupte aktiviteter, som f.eks. aftalt spil eller hvidvaskning af penge, bl.a. i form af adfærdskodekser, skal være rettet mod alle interessentgrupper (officials, ejere, bestyrere, agenter, spillere, dommere og fans) og alle organisationer (klubber, ligaer, forbund osv.);

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere bekæmpelse af korruption i sporten og understreger behovet for at koncentrere sig mere om en effektiv retshåndhævelse i den forbindelse; opfordrer til vedtagelse på nationalt plan af effektive foranstaltninger for at forhindre interessekonflikter, navnlig ved at forhindre, at sportsaktører kan spille på kampe, som de selv er involveret i; opfordrer alle idrættens styrende organer til at forpligte sig til at anvende gode forvaltningspraksisser for at reducere risikoen for at blive offer for aftalt spil; opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at tage hensyn til arbejdet i Europarådet om evalueringen af risikoen i forbindelse med visse former for væddemål og evalueringen af de mulige risici i forbindelse med spot-væddemål, hvor det er muligt at indgå væddemål under en kamp og til at gribe ind om nødvendigt; |
| --- | --- |

52.

opfordrer medlemsstaterne til at prioritere bekæmpelse af korruption i sporten og understreger behovet for at koncentrere sig mere om en effektiv retshåndhævelse i den forbindelse; opfordrer til vedtagelse på nationalt plan af effektive foranstaltninger for at forhindre interessekonflikter, navnlig ved at forhindre, at sportsaktører kan spille på kampe, som de selv er involveret i; opfordrer alle idrættens styrende organer til at forpligte sig til at anvende gode forvaltningspraksisser for at reducere risikoen for at blive offer for aftalt spil; opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at tage hensyn til arbejdet i Europarådet om evalueringen af risikoen i forbindelse med visse former for væddemål og evalueringen af de mulige risici i forbindelse med spot-væddemål, hvor det er muligt at indgå væddemål under en kamp og til at gribe ind om nødvendigt;

| 53. | opfordrer idrætssammenslutningerne og spilleoperatørerne til gennem en adfærdskodeks at indføre et forbud mod væddemål om såkaldte negative begivenheder som f.eks. gule kort, straffespark eller frispark under en kamp eller et arrangement; opfordrer medlemsstaterne og spiludbyderne til at nedlægge et forbud mod alle former for sportsrelaterede live-væddemål, da disse har vist sig at være meget udsatte i forhold til aftalt spil og derfor udgør en risiko for sportens integritet: |
| --- | --- |

53.

opfordrer idrætssammenslutningerne og spilleoperatørerne til gennem en adfærdskodeks at indføre et forbud mod væddemål om såkaldte negative begivenheder som f.eks. gule kort, straffespark eller frispark under en kamp eller et arrangement; opfordrer medlemsstaterne og spiludbyderne til at nedlægge et forbud mod alle former for sportsrelaterede live-væddemål, da disse har vist sig at være meget udsatte i forhold til aftalt spil og derfor udgør en risiko for sportens integritet:

| 54. | opfordrer til, at der indføres pligt til samarbejde og udveksling af informationer om mistænkelige aktiviteter på både nationalt plan og EU-plan mellem sportsorganisationer, offentlige myndigheder, Europol og Eurojust med henblik på at bekæmpe kriminalitet i grænseoverskridende spilleaktiviteter på internettet; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til, at der indføres pligt til samarbejde og udveksling af informationer om mistænkelige aktiviteter på både nationalt plan og EU-plan mellem sportsorganisationer, offentlige myndigheder, Europol og Eurojust med henblik på at bekæmpe kriminalitet i grænseoverskridende spilleaktiviteter på internettet;

| 55. | glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme udvekslingen af god praksis i forbindelse med bekæmpelse af aftalt spil; understreger betydningen af at Den Europæiske Union støtter det igangværende arbejde i Europarådet med at få en international konvention forhandlet på plads om beskyttelse og fremme af sportens integritet; understreger, at aftalt spil ikke altid er væddemålsrelateret, og at det også er nødvendigt at gøre noget ved aftalt spil, som ikke er væddemålsrelateret, da det også udgør en risiko for sportens integritet; understreger behovet for et udvidet samarbejde på EU-plan og globalt plan til bekæmpelse af aftalt spil; opfordrer Kommissionen til at stå i spidsen for oprettelsen af en global platform for udveksling af oplysninger og bedste praksis samt koordinering af fælles forebyggelses- og håndhævelsesforanstaltninger mellem tilsynsmyndigheder, idrætsforeninger, politi- og retsmyndigheder samt spiludbydere; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over, at Kommissionen agter at fremme udvekslingen af god praksis i forbindelse med bekæmpelse af aftalt spil; understreger betydningen af at Den Europæiske Union støtter det igangværende arbejde i Europarådet med at få en international konvention forhandlet på plads om beskyttelse og fremme af sportens integritet; understreger, at aftalt spil ikke altid er væddemålsrelateret, og at det også er nødvendigt at gøre noget ved aftalt spil, som ikke er væddemålsrelateret, da det også udgør en risiko for sportens integritet; understreger behovet for et udvidet samarbejde på EU-plan og globalt plan til bekæmpelse af aftalt spil; opfordrer Kommissionen til at stå i spidsen for oprettelsen af en global platform for udveksling af oplysninger og bedste praksis samt koordinering af fælles forebyggelses- og håndhævelsesforanstaltninger mellem tilsynsmyndigheder, idrætsforeninger, politi- og retsmyndigheder samt spiludbydere;

| 56. | mener, at en konsekvent politik om strafferetlige sanktioner er afgørende for en fælleseuropæisk tilgang til regulering af sektoren for onlinespil, og opfordrer med henblik herpå indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at svigagtig manipulering af resultater med henblik på at opnå økonomiske eller andre fordele forbydes ved at fastslå, at enhver trussel mod konkurrencers integritet, herunder konkurrencer forbundet med væddemål, er en strafbar handling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger på EU-plan imod ureguleret onlinespil og til at støtte kampen mod aftalt spil; |
| --- | --- |

56.

mener, at en konsekvent politik om strafferetlige sanktioner er afgørende for en fælleseuropæisk tilgang til regulering af sektoren for onlinespil, og opfordrer med henblik herpå indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at svigagtig manipulering af resultater med henblik på at opnå økonomiske eller andre fordele forbydes ved at fastslå, at enhver trussel mod konkurrencers integritet, herunder konkurrencer forbundet med væddemål, er en strafbar handling; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger på EU-plan imod ureguleret onlinespil og til at støtte kampen mod aftalt spil;

| 57. | erkender, at provenuet fra spil og loto udgør en vigtig indtægtskilde i visse medlemsstater, som kan anvendes til støtte for almennyttige og velgørende formål, kulturelt arbejde, den folkelige idræt, hestevæddeløb og hestebranchen generelt; understreger endvidere, at man under drøftelserne på EU-plan bør anerkende betydningen af dette konstante bidrag og dens specifikke rolle; bekræfter sin opfattelse af, at sportsvæddemål er en form for forretningsmæssig udnyttelse af sportskonkurrencer; henstiller, idet det fuldt ud anerkender medlemsstaternes kompetence på dette område, at sportskonkurrencer bør beskyttes mod ikke-autoriseret kommerciel udnyttelse, navnlig ved at anerkende sportsarrangørers ejendomsret ikke blot for at sikre et rimeligt økonomisk afkast til fordel for alle niveauer inden for den professionelle sport og amatørsporten, men også for at skærpe kampen mod svig inden for sporten navnlig i form af aftalt spil; |
| --- | --- |

57.

erkender, at provenuet fra spil og loto udgør en vigtig indtægtskilde i visse medlemsstater, som kan anvendes til støtte for almennyttige og velgørende formål, kulturelt arbejde, den folkelige idræt, hestevæddeløb og hestebranchen generelt; understreger endvidere, at man under drøftelserne på EU-plan bør anerkende betydningen af dette konstante bidrag og dens specifikke rolle; bekræfter sin opfattelse af, at sportsvæddemål er en form for forretningsmæssig udnyttelse af sportskonkurrencer; henstiller, idet det fuldt ud anerkender medlemsstaternes kompetence på dette område, at sportskonkurrencer bør beskyttes mod ikke-autoriseret kommerciel udnyttelse, navnlig ved at anerkende sportsarrangørers ejendomsret ikke blot for at sikre et rimeligt økonomisk afkast til fordel for alle niveauer inden for den professionelle sport og amatørsporten, men også for at skærpe kampen mod svig inden for sporten navnlig i form af aftalt spil;

| 58. | opfordrer til mere europæisk samarbejde, koordineret af Kommissionen, om at identificere og udelukke spille- og væddemålsoperatører på internettet, der er skyldige i ulovlige aktiviteter som f.eks. aftalt spil eller spil på juniorkonkurrencer, der involverer mindreårige, og forventer, at den internetbaserede spilleindustri overholder dette forbud gennem selvregulering; |
| --- | --- |

58.

opfordrer til mere europæisk samarbejde, koordineret af Kommissionen, om at identificere og udelukke spille- og væddemålsoperatører på internettet, der er skyldige i ulovlige aktiviteter som f.eks. aftalt spil eller spil på juniorkonkurrencer, der involverer mindreårige, og forventer, at den internetbaserede spilleindustri overholder dette forbud gennem selvregulering;

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje et forbud mod alle former for »spot-væddemål«, såsom væddemål om hjørnespark, frispark, indkast og advarsler, da disse har vist sig at indebære den største risiko for aftalt spil; |
| --- | --- |

59.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje et forbud mod alle former for »spot-væddemål«, såsom væddemål om hjørnespark, frispark, indkast og advarsler, da disse har vist sig at indebære den største risiko for aftalt spil;

| 60. | opfordrer Kommissionen til at indføre et europæisk advarselssystem til regulering af væddemål med henblik på hurtig udveksling af oplysninger om aftalte sportsbegivenheder; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til at indføre et europæisk advarselssystem til regulering af væddemål med henblik på hurtig udveksling af oplysninger om aftalte sportsbegivenheder;

| 61. | glæder sig over transnationale oplysningsprojekter med henblik på at bekæmpe aftalt spil på globalt plan; |
| --- | --- |

61.

glæder sig over transnationale oplysningsprojekter med henblik på at bekæmpe aftalt spil på globalt plan;

| 62. | understreger, at sportsfolk har brug for effektive beskyttelsesmekanismer for at imødegå korrumperende indflydelse, herunder beskyttelse af sportsfolkenes moralske og fysiske integritet, ordentlige arbejdsbetingelser samt sikring af gager og godtgørelser, herunder forbud mod deltagelse på forskellige konkurrenceniveauer for sportsorganisationer, som ikke til stadighed opfylder disse forpligtelser over for deres sportsfolk. |
| --- | --- |

62.

understreger, at sportsfolk har brug for effektive beskyttelsesmekanismer for at imødegå korrumperende indflydelse, herunder beskyttelse af sportsfolkenes moralske og fysiske integritet, ordentlige arbejdsbetingelser samt sikring af gager og godtgørelser, herunder forbud mod deltagelse på forskellige konkurrenceniveauer for sportsorganisationer, som ikke til stadighed opfylder disse forpligtelser over for deres sportsfolk.

| 63. | påpeger, at påstande om aftalt spil ofte prøves ved offentlige domstole eller ved sportslige voldgiftsinstanser, og at de internationale processuelle minimumsstandarder som fastsat i artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention skal overholdes ved begge procedureformer; |
| --- | --- |

63.

påpeger, at påstande om aftalt spil ofte prøves ved offentlige domstole eller ved sportslige voldgiftsinstanser, og at de internationale processuelle minimumsstandarder som fastsat i artikel 6 i den europæiske menneskerettighedskonvention skal overholdes ved begge procedureformer;

| 64. | opfordrer til strengere regulering eller forbud mod farlig spillevirksomhed som følge af evalueringer foretaget på medlemsstatsplan; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til strengere regulering eller forbud mod farlig spillevirksomhed som følge af evalueringer foretaget på medlemsstatsplan;

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne samt Den Russiske Føderation. |
| --- | --- |

65.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne samt Den Russiske Føderation.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0098.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0025.

(3)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 35.

(4)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 30.

(5)  Se sag C 275/92 Schindler, præmis 57 til 60; sag C 124/97 Läärä m.fl., præmis 32 og 33; sag C-67/98 Zenatti, præmis 30 og 31; sag C-243/01 Gambelli m.fl., præmis 67; sag C-42/07 Liga Portuguesa, præmis 56; de forenede sager C 316/07, C 358/07 til C 360/07, C 409/07 og C 410/07, Markus Stoß m.fl., præmis 74; sag C 212/08, Zeturf Ltd, præmis 38; sag C-72/10 Costa, præmis 71; sag C 176/11 Hit Larix, præmis 15; de forenede sager C 186/11 og C 209/11 Stanleybet m.fl., præmis 44.

---

Onsdag den 11. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/52

---

P7_TA(2013)0350

Udryddelsestruede europæiske sprog og sproglig mangfoldighed

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om udryddelsestruede europæiske sprog og den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union (2013/2007(INI))

(2016/C 093/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 21, stk. 1, og artikel 22 i chartret om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, stk. 1, og artikel 22 i chartret om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens Euromosaic-undersøgelse, hvoraf det fremgår, at en række europæiske sprog er ved at uddø, fordi de gældende bestemmelser ikke gør det muligt at beskytte dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Euromosaic-undersøgelse, hvoraf det fremgår, at en række europæiske sprog er ved at uddø, fordi de gældende bestemmelser ikke gør det muligt at beskytte dem,

| — | der henviser til Unesco's konvention af 17. oktober 2003 om beskyttelse af den immaterielle kulturarv, der bl.a. omfatter mundtlige traditioner og udtryk, herunder sprog som et udtryksmiddel for den immaterielle kulturarv, |
| --- | --- |

—

der henviser til Unesco's konvention af 17. oktober 2003 om beskyttelse af den immaterielle kulturarv, der bl.a. omfatter mundtlige traditioner og udtryk, herunder sprog som et udtryksmiddel for den immaterielle kulturarv,

| — | der henviser til Unesco's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Unesco's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed,

| — | der henviser til Unesco's atlas over verdens truede sprog, |
| --- | --- |

—

der henviser til Unesco's atlas over verdens truede sprog,

| — | der henviser til resolutionen af 18. marts 2010 fra Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder om mindretalssprog og deres bidrag til den regionale udvikling (301/2010) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen af 18. marts 2010 fra Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder om mindretalssprog og deres bidrag til den regionale udvikling (301/2010) (1),

| — | der henviser til Europarådets rapport 12423/2010, resolution 1769/2010 og henstilling 1944/2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets rapport 12423/2010, resolution 1769/2010 og henstilling 1944/2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. september 2008»Flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse« (COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. september 2008»Flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse« (COM(2008)0566),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om beskyttelse og udvikling af historiske sproglige mindretal inden for rammerne af Lissabon-traktaten (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse om beskyttelse og udvikling af historiske sproglige mindretal inden for rammerne af Lissabon-traktaten (3),

| — | der henviser til Rådets resolution af 21. november 2008 om en europæisk strategi for flersprogethed (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 21. november 2008 om en europæisk strategi for flersprogethed (4),

| — | der henviser til Europarådets europæiske pagt af 5. november 1992 om regionale sprog eller mindretalssprog, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets europæiske pagt af 5. november 1992 om regionale sprog eller mindretalssprog,

| — | der henviser til den universelle erklæring om sproglige rettigheder (1996), |
| --- | --- |

—

der henviser til den universelle erklæring om sproglige rettigheder (1996),

| — | der henviser til rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal (1995), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal (1995),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2004 om bevarelse og fremme af den kulturelle mangfoldighed: de europæiske regioners og internationale organisationers rolle (f.eks. Unesco og Europarådet) (5) og til sin beslutning af 4. september 2003 om regionale og mindre udbredte europæiske sprog — mindretalssprog i EU — under hensyntagen til udvidelsen og den kulturelle mangfoldighed (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2004 om bevarelse og fremme af den kulturelle mangfoldighed: de europæiske regioners og internationale organisationers rolle (f.eks. Unesco og Europarådet) (5) og til sin beslutning af 4. september 2003 om regionale og mindre udbredte europæiske sprog — mindretalssprog i EU — under hensyntagen til udvidelsen og den kulturelle mangfoldighed (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2003 om de regionale og lokale myndigheders rolle i opbygningen af Europa (7) og henvisningen deri til den sproglige mangfoldighed i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2003 om de regionale og lokale myndigheders rolle i opbygningen af Europa (7) og henvisningen deri til den sproglige mangfoldighed i Europa,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om flersprogethed: et aktiv for Europa og en fælles forpligtelse (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. september 2008 om ikke-kommerciel lokalradio og -tv i Europa (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. september 2008 om ikke-kommerciel lokalradio og -tv i Europa (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0239/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0239/2013),

| A. | der henviser til, at Lissabon-traktaten styrker målsætningen om at bevare og fremme Den Europæiske Unions kulturelle og sproglige arv i al sin mangfoldighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Lissabon-traktaten styrker målsætningen om at bevare og fremme Den Europæiske Unions kulturelle og sproglige arv i al sin mangfoldighed;

| B. | der henviser til, at sproglig og kulturel mangfoldighed er en af Den Europæiske Unions grundlæggende principper, jf. artikel 22 i chartret om grundlæggende rettigheder, som fastsætter, at »Unionen respekterer den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sproglig og kulturel mangfoldighed er en af Den Europæiske Unions grundlæggende principper, jf. artikel 22 i chartret om grundlæggende rettigheder, som fastsætter, at »Unionen respekterer den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed«;

| C. | der henviser til, at sproglig mangfoldighed er en rettighed, som borgerne nyder i henhold til artikel 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvilket indebærer, at forsøg på at indføre ensproglighed er en begrænsning og tilsidesættelse af Den Europæiske Unions grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sproglig mangfoldighed er en rettighed, som borgerne nyder i henhold til artikel 21 og 22 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvilket indebærer, at forsøg på at indføre ensproglighed er en begrænsning og tilsidesættelse af Den Europæiske Unions grundlæggende værdier;

| D. | der henviser til, at udryddelsestruede sprog bør betragtes som en del af den europæiske kulturarv og ikke som et redskab for politiske, etniske eller territoriale krav; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udryddelsestruede sprog bør betragtes som en del af den europæiske kulturarv og ikke som et redskab for politiske, etniske eller territoriale krav;

| E. | der henviser til, at alle europæiske sprog har samme værdi og værdighed, at de udgør en integreret del af de europæiske kulturer og civilisationer, og at de bidrager til at berige menneskeheden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle europæiske sprog har samme værdi og værdighed, at de udgør en integreret del af de europæiske kulturer og civilisationer, og at de bidrager til at berige menneskeheden;

| F. | der henviser til, at velkonsoliderede flersprogede samfund, som forvalter deres sproglige mangfoldighed på demokratisk og bæredygtig vis, er mere pluralistiske og åbne og bedre i stand til at værdsætte den rigdom, som sproglig mangfoldighed indebærer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at velkonsoliderede flersprogede samfund, som forvalter deres sproglige mangfoldighed på demokratisk og bæredygtig vis, er mere pluralistiske og åbne og bedre i stand til at værdsætte den rigdom, som sproglig mangfoldighed indebærer;

| G. | der henviser til, at hvert enkelt sprog, også de udryddelsestruede, afspejler en historisk, social og kulturel sagkundskab, en bestemt mentalitet og en bestemt form for kreativitet, som er en del af Den Europæiske Unions rigdom og som danner grundlag for den europæiske identitet; der endvidere henviser til, at den sproglige mangfoldighed og forekomsten af udryddelsestruede sprog i et land derfor bør betragtes som et aktiv i stedet for en byrde og således bør støttes og fremmes; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hvert enkelt sprog, også de udryddelsestruede, afspejler en historisk, social og kulturel sagkundskab, en bestemt mentalitet og en bestemt form for kreativitet, som er en del af Den Europæiske Unions rigdom og som danner grundlag for den europæiske identitet; der endvidere henviser til, at den sproglige mangfoldighed og forekomsten af udryddelsestruede sprog i et land derfor bør betragtes som et aktiv i stedet for en byrde og således bør støttes og fremmes;

| H. | der henviser til, at Unesco i sit atlas over verdens truede sprog angiver, at et sprog er udryddelsestruet, hvis det ikke opfylder et eller flere af følgende videnskabelige kriterier: overlevering overlevering af sproget fra generation til generation; det absolutte antal personer, der taler sproget; andelen af personer, der taler sproget, i forhold til den samlede befolkning; anvendelsen af sproget i forskellige offentlige og private sammenhænge; reaktionen over for de nye medier; eksistensen af materiale til indlæring af og undervisning i sproget; holdningen til sprog og sprogpolitik hos regering og institutioner, herunder officiel brug og status; holdningen blandt det pågældende sprogsamfund til deres eget sprog; det skriftlige materiales form og kvalitet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Unesco i sit atlas over verdens truede sprog angiver, at et sprog er udryddelsestruet, hvis det ikke opfylder et eller flere af følgende videnskabelige kriterier: overlevering overlevering af sproget fra generation til generation; det absolutte antal personer, der taler sproget; andelen af personer, der taler sproget, i forhold til den samlede befolkning; anvendelsen af sproget i forskellige offentlige og private sammenhænge; reaktionen over for de nye medier; eksistensen af materiale til indlæring af og undervisning i sproget; holdningen til sprog og sprogpolitik hos regering og institutioner, herunder officiel brug og status; holdningen blandt det pågældende sprogsamfund til deres eget sprog; det skriftlige materiales form og kvalitet;

| I. | der henviser til, at signatarstaterne til Unesco's konvention fra 2005 om kulturel mangfoldighed kan træffe de nødvendige foranstaltninger til at beskytte kulturelle aktiviteter, goder og tjenester, herunder foranstaltninger vedrørende det sprog, der anvendes i forbindelse med disse aktiviteter, goder og tjenester, med henblik på at fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed ikke blot på deres område, men også inden for rammerne af internationale aftaler; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at signatarstaterne til Unesco's konvention fra 2005 om kulturel mangfoldighed kan træffe de nødvendige foranstaltninger til at beskytte kulturelle aktiviteter, goder og tjenester, herunder foranstaltninger vedrørende det sprog, der anvendes i forbindelse med disse aktiviteter, goder og tjenester, med henblik på at fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed ikke blot på deres område, men også inden for rammerne af internationale aftaler;

| J. | der henviser til, at Europarådets europæiske pagt om regionale sprog og mindretalssprog, der er ratificeret af 16 EU-medlemsstater, tjener som referenceramme for beskyttelsen af både udryddelsestruede sprog og for beskyttelse af mindretal, der begge er anført i Københavnskriterierne, hvis opfyldelse er en forudsætning for medlemskab af EU; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Europarådets europæiske pagt om regionale sprog og mindretalssprog, der er ratificeret af 16 EU-medlemsstater, tjener som referenceramme for beskyttelsen af både udryddelsestruede sprog og for beskyttelse af mindretal, der begge er anført i Københavnskriterierne, hvis opfyldelse er en forudsætning for medlemskab af EU;

| K. | der henviser til, at der i alle europæiske lande, europæiske oversøiske territorier og blandt Europas nomadefolk findes sprog, som kun formidles mundtligt fra generation til generation, og som derfor bør betragtes som udryddelsestruede; der henviser til, at visse udryddelsestruede europæiske sprog, som tales af grænseoverskridende sprogsamfund, beskyttes på meget forskellig vis afhængig af den medlemsstat eller den region, som brugerne af det pågældende sprog lever i; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der i alle europæiske lande, europæiske oversøiske territorier og blandt Europas nomadefolk findes sprog, som kun formidles mundtligt fra generation til generation, og som derfor bør betragtes som udryddelsestruede; der henviser til, at visse udryddelsestruede europæiske sprog, som tales af grænseoverskridende sprogsamfund, beskyttes på meget forskellig vis afhængig af den medlemsstat eller den region, som brugerne af det pågældende sprog lever i;

| L. | der henviser til, at der derfor i visse lande og regioner findes mindretalssprog eller regionale sprog, der er udryddelsestruede eller er ved at uddø, men at sprogene i andre nabolande udgør officielle flertalssprog; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der derfor i visse lande og regioner findes mindretalssprog eller regionale sprog, der er udryddelsestruede eller er ved at uddø, men at sprogene i andre nabolande udgør officielle flertalssprog;

| M. | der henviser til, at den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa, lige som den biologiske mangfoldighed i naturen, er en del af den levende arv, som er nødvendig for en bæredygtig samfundsudvikling og derfor bør bevares og beskyttes mod enhver risiko for udryddelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa, lige som den biologiske mangfoldighed i naturen, er en del af den levende arv, som er nødvendig for en bæredygtig samfundsudvikling og derfor bør bevares og beskyttes mod enhver risiko for udryddelse;

| N. | der henviser til, at respekt for sproglig mangfoldighed bidrager positivt til den samfundsmæssige samhørighed ved at styrke den indbyrdes forståelse, selvværdet og en fordomsfri indstilling, at den fremmer adgangen til kultur og bidrager til kreativiteten og opnåelsen af tværkulturelle kompetencer, og at den fremmer samarbejdet mellem befolkninger og lande |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at respekt for sproglig mangfoldighed bidrager positivt til den samfundsmæssige samhørighed ved at styrke den indbyrdes forståelse, selvværdet og en fordomsfri indstilling, at den fremmer adgangen til kultur og bidrager til kreativiteten og opnåelsen af tværkulturelle kompetencer, og at den fremmer samarbejdet mellem befolkninger og lande

| O. | der henviser til, at det klart fastslås i Lissabon-traktatens artikel 167, at »Unionen bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed«, hvorved der tilskyndes til foranstaltninger, som ikke blot tilsigter at bevare og beskytte Unionens rige sproglige arv som led i dens mangfoldighed, men som også indebærer en styrkelse og fremme af denne arv som et supplement til medlemsstaternes politik; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det klart fastslås i Lissabon-traktatens artikel 167, at »Unionen bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed«, hvorved der tilskyndes til foranstaltninger, som ikke blot tilsigter at bevare og beskytte Unionens rige sproglige arv som led i dens mangfoldighed, men som også indebærer en styrkelse og fremme af denne arv som et supplement til medlemsstaternes politik;

| P. | der henviser til, at den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union ikke blot omfatter officielle sprog. men også sidestillede officielle sprog, regionale sprog og sprog, der ikke er officielt anerkendt i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den sproglige mangfoldighed i Den Europæiske Union ikke blot omfatter officielle sprog. men også sidestillede officielle sprog, regionale sprog og sprog, der ikke er officielt anerkendt i medlemsstaterne;

| Q. | der henviser til, at kategorien udryddelsestruede sprog også omfatter sprog, der kun er udryddelsestruet i et særligt område, hvor antallet af medlemmer af det pågældende sprogsamfund er stærkt faldende, og tilfælde, hvor de regelmæssige folketællinger viser et drastisk fald i antallet af personer, der taler et bestemt sprog; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kategorien udryddelsestruede sprog også omfatter sprog, der kun er udryddelsestruet i et særligt område, hvor antallet af medlemmer af det pågældende sprogsamfund er stærkt faldende, og tilfælde, hvor de regelmæssige folketællinger viser et drastisk fald i antallet af personer, der taler et bestemt sprog;

| R. | der henviser til, at medlemsstaternes officielle sprog kan være udryddelsestruet andre steder i EU; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at medlemsstaternes officielle sprog kan være udryddelsestruet andre steder i EU;

| S. | der henviser til, at der navnlig bør gøres noget for de europæiske sprog, der er ved at uddø, på grund af den særlig akutte situation ved at anerkende multikulturalisme og flersprogethed som principper, ved at gribe ind for at bekæmpe eksisterende fordomme over for udryddelsestruede sprog og ved at vedtage en assimileringsforebyggende tilgang på nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der navnlig bør gøres noget for de europæiske sprog, der er ved at uddø, på grund af den særlig akutte situation ved at anerkende multikulturalisme og flersprogethed som principper, ved at gribe ind for at bekæmpe eksisterende fordomme over for udryddelsestruede sprog og ved at vedtage en assimileringsforebyggende tilgang på nationalt og europæisk plan;

| T. | der henviser til, at undervisning på modersmålet er den mest effektive form for undervisning; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at undervisning på modersmålet er den mest effektive form for undervisning;

| U. | der henviser til, at børn, som undervises på deres modersmål fra begyndelsen og parallelt hermed lærer et officielt sprog, har lettere ved på et senere tidspunkt at lære flere sprog, og til, at det er en fordel for unge europæere at kunne flere sprog; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at børn, som undervises på deres modersmål fra begyndelsen og parallelt hermed lærer et officielt sprog, har lettere ved på et senere tidspunkt at lære flere sprog, og til, at det er en fordel for unge europæere at kunne flere sprog;

| V. | der henviser til, at truslen mod udryddelsestruede sprog i Europa kan nedbringes gennem håndhævelse af princippet om, at det pågældende sprog i forvaltningen af offentlige anliggender og i retsplejen behandles forholdsmæssigt ud fra et ligestillingshensyn og i mangfoldighedens interesse; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at truslen mod udryddelsestruede sprog i Europa kan nedbringes gennem håndhævelse af princippet om, at det pågældende sprog i forvaltningen af offentlige anliggender og i retsplejen behandles forholdsmæssigt ud fra et ligestillingshensyn og i mangfoldighedens interesse;

| W. | der henviser til, at beskyttelse og overlevering af et sprog meget ofte er afhængig af uformelle og ikke-formelle uddannelseskanaler, og at det er vigtigt at anerkende den rolle, som forenings- og kunstmiljøer samt kunstnere spiller i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at beskyttelse og overlevering af et sprog meget ofte er afhængig af uformelle og ikke-formelle uddannelseskanaler, og at det er vigtigt at anerkende den rolle, som forenings- og kunstmiljøer samt kunstnere spiller i denne sammenhæng;

| X. | der henviser til, at spørgsmålet om udryddelsestruede sprog ikke tillægges tilstrækkelig specifik opmærksomhed i Kommissionens politik for flersprogethed; der henviser til, at EU-støtten til disse sprog under de to sidste flerårige finansielle rammer (2000-2007 og 2007-2013) er blevet nedskåret betydeligt, hvilket har været medvirkende til at forværre deres situation yderligere, og til, at det bør sikres, at dette ikke gentager sig i den kommende flerårige finansielle ramme for 2014-2020; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at spørgsmålet om udryddelsestruede sprog ikke tillægges tilstrækkelig specifik opmærksomhed i Kommissionens politik for flersprogethed; der henviser til, at EU-støtten til disse sprog under de to sidste flerårige finansielle rammer (2000-2007 og 2007-2013) er blevet nedskåret betydeligt, hvilket har været medvirkende til at forværre deres situation yderligere, og til, at det bør sikres, at dette ikke gentager sig i den kommende flerårige finansielle ramme for 2014-2020;

| 1. | opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at være mere opmærksomme på den meget alvorlige trussel, som mange europæiske sprog, der klassificeres som udryddelsestruede, udsættes for, og til uforbeholdent at engagere sig i beskyttelse og fremme af den enestående sproglige og kulturelle mangfoldighed i Unionen ved at gennemføre en ambitiøs og proaktiv genoplivningspolitik for de pågældende sprog og ved at afsætte et rimeligt budget til dette formål; opfordrer til, at denne politik også tilsigter at udvikle en bredere forståelse blandt EU-borgerne for den sproglige og kulturelle rigdom, som disse samfund repræsenterer; tilskynder medlemsstaterne til at opstille handlingsplaner til fremme af udryddelsestruede sprog på grundlag udveksling af bedste praksis, som allerede findes i en række sprogsamfund i Europa; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at være mere opmærksomme på den meget alvorlige trussel, som mange europæiske sprog, der klassificeres som udryddelsestruede, udsættes for, og til uforbeholdent at engagere sig i beskyttelse og fremme af den enestående sproglige og kulturelle mangfoldighed i Unionen ved at gennemføre en ambitiøs og proaktiv genoplivningspolitik for de pågældende sprog og ved at afsætte et rimeligt budget til dette formål; opfordrer til, at denne politik også tilsigter at udvikle en bredere forståelse blandt EU-borgerne for den sproglige og kulturelle rigdom, som disse samfund repræsenterer; tilskynder medlemsstaterne til at opstille handlingsplaner til fremme af udryddelsestruede sprog på grundlag udveksling af bedste praksis, som allerede findes i en række sprogsamfund i Europa;

| 2. | opfordrer medlemsstaternes regeringer til at fordømme tidligere eller nuværende praksis, hvor sproglig diskrimination eller tvungen eller skjult assimilation er blevet brugt eller bruges til at undergrave truede sprogsamfunds eller deres kulturinstitutioners identitet eller sprogbrug; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaternes regeringer til at fordømme tidligere eller nuværende praksis, hvor sproglig diskrimination eller tvungen eller skjult assimilation er blevet brugt eller bruges til at undergrave truede sprogsamfunds eller deres kulturinstitutioners identitet eller sprogbrug;

| 3. | opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret og gennemført den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog, til at gøre det; gør opmærksom på, at denne pagt udgør et benchmark for beskyttelsen af udryddelsestruede sprog og en af de mekanismer for mindretalsbeskyttelse, der er anført i Københavnskriterierne, og som er en forudsætning for medlemskabs af EU; |
| --- | --- |

3.

opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret og gennemført den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog, til at gøre det; gør opmærksom på, at denne pagt udgør et benchmark for beskyttelsen af udryddelsestruede sprog og en af de mekanismer for mindretalsbeskyttelse, der er anført i Københavnskriterierne, og som er en forudsætning for medlemskabs af EU;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at overholde de forpligtelser, de har indgået ved deres tiltrædelse af Unesco's konvention af 2005 om kulturel mangfoldighed med hensyn til overholdelse og fremme af kulturelle udtryksformer såvel på deres område som i forbindelse med internationale aftaler; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at overholde de forpligtelser, de har indgået ved deres tiltrædelse af Unesco's konvention af 2005 om kulturel mangfoldighed med hensyn til overholdelse og fremme af kulturelle udtryksformer såvel på deres område som i forbindelse med internationale aftaler;

| 5. | opfordrer Unionens myndigheder til at gøre reel respekt for sproglig mangfoldighed og navnlig beskyttelse af de mest truede europæiske sprog til en betingelse for alle stater, der ønsker at blive medlem af EU; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Unionens myndigheder til at gøre reel respekt for sproglig mangfoldighed og navnlig beskyttelse af de mest truede europæiske sprog til en betingelse for alle stater, der ønsker at blive medlem af EU;

| 6. | opfordrer Kommissionen og regeringerne samt de regionale myndigheder i medlemsstaterne til at udarbejde programmer til fremme af tolerance over for truede sprogsamfund eller etniske samfund, respekt for deres sproglige og kulturelle værdier og respekt for disse samfunds rolle i samfundet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og regeringerne samt de regionale myndigheder i medlemsstaterne til at udarbejde programmer til fremme af tolerance over for truede sprogsamfund eller etniske samfund, respekt for deres sproglige og kulturelle værdier og respekt for disse samfunds rolle i samfundet;

| 7. | gør regeringerne og de regionale myndigheder i medlemsstaterne opmærksomme på, at et udryddelsestruet sprog overlevelse er en forudsætning for at det pågældende sprogsamfund kan overleve og udvikle sig, og at der derfor ikke blot bør tages hensyn til kulturelle og uddannelsesmæssige aspekter, når der formuleres politikker til sprogets beskyttelse, men også de økonomiske og sociale dimensioner; |
| --- | --- |

7.

gør regeringerne og de regionale myndigheder i medlemsstaterne opmærksomme på, at et udryddelsestruet sprog overlevelse er en forudsætning for at det pågældende sprogsamfund kan overleve og udvikle sig, og at der derfor ikke blot bør tages hensyn til kulturelle og uddannelsesmæssige aspekter, når der formuleres politikker til sprogets beskyttelse, men også de økonomiske og sociale dimensioner;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en konkret politisk indsats for at beskytte udryddelsestruede sprog; opfordrer Kommissionen og Rådet til inden for rammerne af deres mandat i henhold til traktaten at tilpasse EU's politik og gennemføre programmer for at støtte bevarelsen af truede sprog og den sproglige mangfoldighed ved hjælp af EU's finansielle støtteredskaber i perioden 2014-2020, herunder programmer for dokumentering af disse sprog og for almen og faglig uddannelse, for samfundsmæssig integration, for ungdom og sport, for forskning og udvikling, kultur- og medieprogrammet, strukturfondene (Samhørighedsfonden, Regionaludviklingsfonden Socialfonden, det europæiske territoriale samarbejde og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne) samt alle instrumenter og udvekslingsplatforme, som skal fremme ny teknologi, sociale medier og multimedieplatforme med støtte til frembringelse af både indhold og applikationer; mener, at disse redskaber bør fokusere på programmer og foranstaltninger, der indgår i en positiv bredere dagsorden, enten kulturelt eller økonomisk, som rækker ud over deres samfund og region; opfordrer Kommissionen til at undersøge de administrative og lovgivningsmæssige hindringer, som projekter vedrørende truede sprog møder på grund af de pågældende sprogsamfunds ringe størrelse; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en konkret politisk indsats for at beskytte udryddelsestruede sprog; opfordrer Kommissionen og Rådet til inden for rammerne af deres mandat i henhold til traktaten at tilpasse EU's politik og gennemføre programmer for at støtte bevarelsen af truede sprog og den sproglige mangfoldighed ved hjælp af EU's finansielle støtteredskaber i perioden 2014-2020, herunder programmer for dokumentering af disse sprog og for almen og faglig uddannelse, for samfundsmæssig integration, for ungdom og sport, for forskning og udvikling, kultur- og medieprogrammet, strukturfondene (Samhørighedsfonden, Regionaludviklingsfonden Socialfonden, det europæiske territoriale samarbejde og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne) samt alle instrumenter og udvekslingsplatforme, som skal fremme ny teknologi, sociale medier og multimedieplatforme med støtte til frembringelse af både indhold og applikationer; mener, at disse redskaber bør fokusere på programmer og foranstaltninger, der indgår i en positiv bredere dagsorden, enten kulturelt eller økonomisk, som rækker ud over deres samfund og region; opfordrer Kommissionen til at undersøge de administrative og lovgivningsmæssige hindringer, som projekter vedrørende truede sprog møder på grund af de pågældende sprogsamfunds ringe størrelse;

| 9. | opfordrer i betragtning af, at der ikke er plads til forsinkelser, til, at finansieringen til bevarelse af truede sprog bliver let tilgængelig og så klar som mulig, så potentielle ansøgere bliver i stand til virkelig at støtte truede sprog inden for faste tidsfrister; |
| --- | --- |

9.

opfordrer i betragtning af, at der ikke er plads til forsinkelser, til, at finansieringen til bevarelse af truede sprog bliver let tilgængelig og så klar som mulig, så potentielle ansøgere bliver i stand til virkelig at støtte truede sprog inden for faste tidsfrister;

| 10. | mener, at Den Europæiske Union bør støtte og anspore medlemsstaterne til at føre en sprogpolitik, som gør det muligt for børn at lære det udryddelsestruede sprog som modersmål i en meget ung alder; påpeger, at der er videnskabeligt bevist, at en sådan politik med indlæring af to eller flere sprog vil være til fordel for og hjælpe børn med at lære yderligere sprog senere i livet og samtidig fremme overleveringen af sproget fra generation til generation, og at det vil give brugere af udryddelsestruede sprog praktisk støtte til genoplivningen af overleveringen af sproget fra generation til generation i områder, hvor det er i tilbagegang; |
| --- | --- |

10.

mener, at Den Europæiske Union bør støtte og anspore medlemsstaterne til at føre en sprogpolitik, som gør det muligt for børn at lære det udryddelsestruede sprog som modersmål i en meget ung alder; påpeger, at der er videnskabeligt bevist, at en sådan politik med indlæring af to eller flere sprog vil være til fordel for og hjælpe børn med at lære yderligere sprog senere i livet og samtidig fremme overleveringen af sproget fra generation til generation, og at det vil give brugere af udryddelsestruede sprog praktisk støtte til genoplivningen af overleveringen af sproget fra generation til generation i områder, hvor det er i tilbagegang;

| 11. | støtter styrkelsen af undervisningen af udryddelsestruede sprog med passende metoder for studerende i alle aldre, herunder fjernundervisning, med henblik på udvikling af et ægte europæisk medborgerskab baseret på multikulturalisme og flersprogethed; |
| --- | --- |

11.

støtter styrkelsen af undervisningen af udryddelsestruede sprog med passende metoder for studerende i alle aldre, herunder fjernundervisning, med henblik på udvikling af et ægte europæisk medborgerskab baseret på multikulturalisme og flersprogethed;

| 12. | tager Kommissionens programmer for flersprogethed til efterretning; mener, at de ansvarlige for projekter skal have mulighed for gøre brug af mulighederne i dem, og opfordrer Kommissionen til i betragtning af, at udryddelsestruede sprogsamfund, der kæmper for deres udryddelsestruede sprogs overlevelse, ofte består af en lille gruppe mennesker, ikke at betragte programmer, som omfatter disse sprogsamfund, som ikke værende støtteberettigede som følge af den ringe finansielle indsats, det begrænsede antal deltagere eller den ringe størrelse af det pågældende område, men i stedet at lette adgangen til disse programmer og udbrede oplysninger om dem med retningslinjer for støtteberettigelse; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fungere som formidlere og støtter af disse små udryddelsestruede sprogsamfund, som skal have økonomiske støtte fra Unionen, og minder om, at EU-tilskud til fremme af sproglig mangfoldighed ikke må anvendes til andet end deres oprindelige formål eller anvendes til at støtte tiltag, der udnytter udryddelsestruede sprog som et middel til at forfølge en bredere politisk dagsorden; |
| --- | --- |

12.

tager Kommissionens programmer for flersprogethed til efterretning; mener, at de ansvarlige for projekter skal have mulighed for gøre brug af mulighederne i dem, og opfordrer Kommissionen til i betragtning af, at udryddelsestruede sprogsamfund, der kæmper for deres udryddelsestruede sprogs overlevelse, ofte består af en lille gruppe mennesker, ikke at betragte programmer, som omfatter disse sprogsamfund, som ikke værende støtteberettigede som følge af den ringe finansielle indsats, det begrænsede antal deltagere eller den ringe størrelse af det pågældende område, men i stedet at lette adgangen til disse programmer og udbrede oplysninger om dem med retningslinjer for støtteberettigelse; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fungere som formidlere og støtter af disse små udryddelsestruede sprogsamfund, som skal have økonomiske støtte fra Unionen, og minder om, at EU-tilskud til fremme af sproglig mangfoldighed ikke må anvendes til andet end deres oprindelige formål eller anvendes til at støtte tiltag, der udnytter udryddelsestruede sprog som et middel til at forfølge en bredere politisk dagsorden;

| 13. | mener, at en sprogstimulerende politik kræver en langsigtet indsats, der bygger på en, samordnet planlægning af en række forskellige foranstaltninger på flere områder navnlig uddannelse (førskole- og grundskoleundervisning som et reelt aktiv sammen med undervisning af forældrene i selve sproget), forvaltningen, medieprogrammer (med mulighed for også at oprette og udvikle radio- og tv-stationer), kunst og alle dele af det offentlige liv, hvilket indebærer, at der stilles midler til rådighed på lang sigt; mener, at der bør ydes støtte til udarbejdelsen af sådanne programmer, udvekslingen af bedste praksis mellem sprogsamfundene og indførelsen af evalueringsprocedurer; |
| --- | --- |

13.

mener, at en sprogstimulerende politik kræver en langsigtet indsats, der bygger på en, samordnet planlægning af en række forskellige foranstaltninger på flere områder navnlig uddannelse (førskole- og grundskoleundervisning som et reelt aktiv sammen med undervisning af forældrene i selve sproget), forvaltningen, medieprogrammer (med mulighed for også at oprette og udvikle radio- og tv-stationer), kunst og alle dele af det offentlige liv, hvilket indebærer, at der stilles midler til rådighed på lang sigt; mener, at der bør ydes støtte til udarbejdelsen af sådanne programmer, udvekslingen af bedste praksis mellem sprogsamfundene og indførelsen af evalueringsprocedurer;

| 14. | minder om vigtigheden af at fortsætte bestræbelserne på at standardisere sprog, der overvejende er mundtlige; |
| --- | --- |

14.

minder om vigtigheden af at fortsætte bestræbelserne på at standardisere sprog, der overvejende er mundtlige;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at lægge større vægt på og støtte de videregående uddannelser og forskning med særligt fokus på udryddelsestruede sprog; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at lægge større vægt på og støtte de videregående uddannelser og forskning med særligt fokus på udryddelsestruede sprog;

| 16. | mener, at de nye teknologier kan medvirke til at fremme viden om, udbredelse af, undervisning i og bevarelse af de udryddelsestruede europæiske sprog; |
| --- | --- |

16.

mener, at de nye teknologier kan medvirke til at fremme viden om, udbredelse af, undervisning i og bevarelse af de udryddelsestruede europæiske sprog;

| 17. | understreger vigtigheden af overlevering af udryddelsestruede sprog fra generation til generation i familien og om nødvendigt af at fremme undervisning i udryddelsestruede sprog inden for et bestemt uddannelsessystem; tilskynder derfor medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at udforme uddannelsespolitikker og udarbejde undervisningsmateriale; |
| --- | --- |

17.

understreger vigtigheden af overlevering af udryddelsestruede sprog fra generation til generation i familien og om nødvendigt af at fremme undervisning i udryddelsestruede sprog inden for et bestemt uddannelsessystem; tilskynder derfor medlemsstaterne og de regionale myndigheder til at udforme uddannelsespolitikker og udarbejde undervisningsmateriale;

| 18. | mener, at det med henblik på genoplivning af sprog ligeledes er vigtigt, at sprog, der er blevet perifere, og hvis anvendelse stort set er begrænset til familiekredsen, bør have ret til at blive brugt offentligt i samfundet; |
| --- | --- |

18.

mener, at det med henblik på genoplivning af sprog ligeledes er vigtigt, at sprog, der er blevet perifere, og hvis anvendelse stort set er begrænset til familiekredsen, bør have ret til at blive brugt offentligt i samfundet;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med de internationale organisationer, der har iværksat programmer og initiativer til beskyttelse og fremme af udryddelsestruede sprog, bl.a. Unesco og Europarådet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at samarbejde med de internationale organisationer, der har iværksat programmer og initiativer til beskyttelse og fremme af udryddelsestruede sprog, bl.a. Unesco og Europarådet;

| 20. | anbefaler, at medlemsstaterne følger udviklingen af de mest udryddelsestruede sprog med deltagelse af både de statslige myndigheder og myndighederne i områder med egne sprog, uanset om de er officielle eller ej; |
| --- | --- |

20.

anbefaler, at medlemsstaterne følger udviklingen af de mest udryddelsestruede sprog med deltagelse af både de statslige myndigheder og myndighederne i områder med egne sprog, uanset om de er officielle eller ej;

| 21. | mener, at medierne og især de nye medier kan spille en vigtig rolle i beskyttelsen af udryddelsestruede sprog, specielt for de kommende generationer; understreger endvidere, at nye teknologier også kan udnyttes til opfyldelsen af disse mål; |
| --- | --- |

21.

mener, at medierne og især de nye medier kan spille en vigtig rolle i beskyttelsen af udryddelsestruede sprog, specielt for de kommende generationer; understreger endvidere, at nye teknologier også kan udnyttes til opfyldelsen af disse mål;

| 22. | opfordrer i betragtning af, at den sidste brugers død normalt er ensbetydende med et sprogs uddøen, især de lokale myndigheder til at iværksætte stimulerende foranstaltninger, der kan ændre denne tilstand; |
| --- | --- |

22.

opfordrer i betragtning af, at den sidste brugers død normalt er ensbetydende med et sprogs uddøen, især de lokale myndigheder til at iværksætte stimulerende foranstaltninger, der kan ændre denne tilstand;

| 23. | bemærker, at digitalisering kan være én måde til at forhindre, at et sprog uddør; opfordrer derfor de lokale myndigheder til at indsamle og gøre bøger og optagelser på disse sprog sammen alle andre manifestationer af sprogarven tilgængelige online; |
| --- | --- |

23.

bemærker, at digitalisering kan være én måde til at forhindre, at et sprog uddør; opfordrer derfor de lokale myndigheder til at indsamle og gøre bøger og optagelser på disse sprog sammen alle andre manifestationer af sprogarven tilgængelige online;

| 24. | mener, at både det internationale samfund og medlemsstaterne bør sætte truede sprogsamfund i stand til at erkende, at anvendelsen og bevarelsen af deres eget sprog udgør et aktiv såvel for deres eget samfund som for Europa; |
| --- | --- |

24.

mener, at både det internationale samfund og medlemsstaterne bør sætte truede sprogsamfund i stand til at erkende, at anvendelsen og bevarelsen af deres eget sprog udgør et aktiv såvel for deres eget samfund som for Europa;

| 25. | opfordrer Kommissionen til vedvarende og gennem sine forskellige programmer at støtte transnationale netværk og EU-dækkende initiativer og foranstaltninger til fremme af truede sprog; understreger, at det er nødvendigt at gøre en aktiv indsats for at fuldstændiggøre og bevare Unesco's atlas over verdens truede sprog og fortsætte udviklingen af et sæt homogene indikatorer, der gør det muligt at følge op på det enkelte sprogs status og resultaterne af de politikker, der gennemføres for at undgå, at det forsvinder; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til vedvarende og gennem sine forskellige programmer at støtte transnationale netværk og EU-dækkende initiativer og foranstaltninger til fremme af truede sprog; understreger, at det er nødvendigt at gøre en aktiv indsats for at fuldstændiggøre og bevare Unesco's atlas over verdens truede sprog og fortsætte udviklingen af et sæt homogene indikatorer, der gør det muligt at følge op på det enkelte sprogs status og resultaterne af de politikker, der gennemføres for at undgå, at det forsvinder;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte den forskning, der begyndte med Euromosaic-undersøgelsen, og til at kortlægge tilfælde af proaktivitet på nationalt plan, der er resulteret i en betydelig mindskelse af truslen om et europæisk sprogs udryddelse; opfordrer europæiske sprognetværk til for at fremme udveksling af viden, ekspertise og bedste praksis mellem de forskellige sprogsamfund at foretage en vurdering af medlemsstaternes politik for bevarelse, beskyttelse og fremme af udryddelsestruede sprog og Kommissionen til at udstede en tilsvarende henstilling; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte den forskning, der begyndte med Euromosaic-undersøgelsen, og til at kortlægge tilfælde af proaktivitet på nationalt plan, der er resulteret i en betydelig mindskelse af truslen om et europæisk sprogs udryddelse; opfordrer europæiske sprognetværk til for at fremme udveksling af viden, ekspertise og bedste praksis mellem de forskellige sprogsamfund at foretage en vurdering af medlemsstaternes politik for bevarelse, beskyttelse og fremme af udryddelsestruede sprog og Kommissionen til at udstede en tilsvarende henstilling;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at støtte forskning i tilegnelse og genoplivning af udryddelsestruede sprog og i de kognitive og samfundsmæssige fordele ved to- og flersprogede europæiske borgere; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at støtte forskning i tilegnelse og genoplivning af udryddelsestruede sprog og i de kognitive og samfundsmæssige fordele ved to- og flersprogede europæiske borgere;

| 28. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har underskrevet og ratificeret det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog (1992) og rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal (1995), til at gøre det; |
| --- | --- |

28.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har underskrevet og ratificeret det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog (1992) og rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal (1995), til at gøre det;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at overveje en eventuel indsats for at beskytte udryddelsestruede sprog i Unionen; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at overveje en eventuel indsats for at beskytte udryddelsestruede sprog i Unionen;

| 30. | opfordrer Kommissionen til både at støtte pilotprojekter, som bidrager til at fremme brugen af udryddelsestruede sprog, og handlingsplaner, der er udviklet af de enkelte sprogsamfund selv; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til både at støtte pilotprojekter, som bidrager til at fremme brugen af udryddelsestruede sprog, og handlingsplaner, der er udviklet af de enkelte sprogsamfund selv;

| 31. | mener, at Unionen bør støtte sproglig mangfoldighed i forbindelserne med tredjelande, især dem, der ønsker at tilslutte sig EU; |
| --- | --- |

31.

mener, at Unionen bør støtte sproglig mangfoldighed i forbindelserne med tredjelande, især dem, der ønsker at tilslutte sig EU;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at overveje at træffe specifikke europæiske foranstaltninger til bevaring, beskyttelse og fremme af truede sprog; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at overveje at træffe specifikke europæiske foranstaltninger til bevaring, beskyttelse og fremme af truede sprog;

| 33. | mener, at programmer vedrørende fremme af flersprogethed er af afgørende betydning for de politiske strategier over for EU's nabolande, ansøgerlande og potentielle ansøgerlande; |
| --- | --- |

33.

mener, at programmer vedrørende fremme af flersprogethed er af afgørende betydning for de politiske strategier over for EU's nabolande, ansøgerlande og potentielle ansøgerlande;

| 34. | mener, at Kommissionens støtte til genoplivning af sprog navnlig bør fokusere på initiativer inden for digitale medier, herunder sociale medier, i bestræbelserne på at sikre, at de yngre generationer interesserer sig for Europas udryddelsestruede sprog; |
| --- | --- |

34.

mener, at Kommissionens støtte til genoplivning af sprog navnlig bør fokusere på initiativer inden for digitale medier, herunder sociale medier, i bestræbelserne på at sikre, at de yngre generationer interesserer sig for Europas udryddelsestruede sprog;

| 35. | mener, at Kommissionen bør være opmærksom på, at visse medlemsstater og regioner gennem deres politik truer visse sprogs overlevelse inden for deres grænser, selv om disse sprog ikke er truede i europæiske sammenhæng; |
| --- | --- |

35.

mener, at Kommissionen bør være opmærksom på, at visse medlemsstater og regioner gennem deres politik truer visse sprogs overlevelse inden for deres grænser, selv om disse sprog ikke er truede i europæiske sammenhæng;

| 36. | henleder opmærksomheden på de nyttige websteder, hvor der kan findes oplysninger om EU-programmer med bevillinger, der kan anvendes til projekter til fremme af udryddelsestruede sprog, og opfordrer Kommissionen til udvirke en ajourføring af disse websteder med de nye programmer for 2014-2020 og til at udsende flere oplysninger om dette emne, særlig til de berørte sprogsamfund; |
| --- | --- |

36.

henleder opmærksomheden på de nyttige websteder, hvor der kan findes oplysninger om EU-programmer med bevillinger, der kan anvendes til projekter til fremme af udryddelsestruede sprog, og opfordrer Kommissionen til udvirke en ajourføring af disse websteder med de nye programmer for 2014-2020 og til at udsende flere oplysninger om dette emne, særlig til de berørte sprogsamfund;

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?id=1671947&Site=DC

(2)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 259 af 2.9.2011, s. 31.

(4)  EUT C 320 af 16.12.2008, s. 1.

(5)  EUT C 92 E af 16.4.2004, s. 322.

(6)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 374.

(7)  EUT C 38 E af 12.2.2004, s. 167.

(8)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 59.

(9)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 75.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/58 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/58

---

P7_TA(2013)0351

Parlamentets rettigheder i forbindelse med proceduren for udnævnelse af fremtidige administrerende direktører for Det Europæiske Miljøagentur

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 med henstillinger til Kommissionen om Parlamentets rettigheder i forbindelse med proceduren for udnævnelse af fremtidige administrerende direktører for Det Europæiske Miljøagentur — ændring af artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (2013/2089(INL))

(2016/C 093/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (1),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 19. juli 2012 fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 19. juli 2012 fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer,

| — | der henviser til den fælles tilgang til EU's decentraliserede agenturer, der findes som bilag til den fælles erklæring af 19. juli 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles tilgang til EU's decentraliserede agenturer, der findes som bilag til den fælles erklæring af 19. juli 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 42 og 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0264/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0264/2013),

| A. | der henviser til, at der i forordning (EF) nr. 401/2009 ikke er nogen bestemmelse, der giver Europa-Parlamentet formel ret til at høre den ansøger, som er blevet valgt til at blive udnævnt til administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i forordning (EF) nr. 401/2009 ikke er nogen bestemmelse, der giver Europa-Parlamentet formel ret til at høre den ansøger, som er blevet valgt til at blive udnævnt til administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur;

| 1. | anmoder Kommissionen om snarest muligt på grundlag af artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at forelægge et forslag til retsakt om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009, hvad angår proceduren for udnævnelse af den administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur, idet den følger de detaljerede henstillinger, der er indeholdt i bilaget hertil; |
| --- | --- |

1.

anmoder Kommissionen om snarest muligt på grundlag af artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at forelægge et forslag til retsakt om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009, hvad angår proceduren for udnævnelse af den administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur, idet den følger de detaljerede henstillinger, der er indeholdt i bilaget hertil;

| 2. | konstaterer, at disse henstillinger respekterer borgernes grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at disse henstillinger respekterer borgernes grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet;

| 3. | finder, at forslaget er uden finansielle følgevirkninger; |
| --- | --- |

3.

finder, at forslaget er uden finansielle følgevirkninger;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til Det Europæiske Miljøagentur. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og de detaljerede henstillinger i bilaget til Kommissionen og Rådet samt til Det Europæiske Miljøagentur.

---

(1)  EUT L 126 af 21.5.2009, s. 13.

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN

DETALJEREDE HENSTILLINGER TIL UDARBEJDELSE AF EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING OM ÆNDRING AF FORORDNING (EF) NR. 401/2009 OM DET EUROPÆISKE MILJØAGENTUR OG DET EUROPÆISKE MILJØOPLYSNINGS- OG MILJØOVERVÅGNINGSNET, FOR SÅ VIDT ANGÅR PROCEDUREN FOR UDNÆVNELSE AF DEN ADMINISTRERENDE DIREKTØR

A.   PRINCIPPER OG FORMÅL MED DET FORSLAG, DER ANMODES OM

| 1. | Dette forslag har til formål at bringe proceduren for udnævnelse af den administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med de procedurer, der anvendes for administrerende direktører for andre agenturer, såsom Det Europæiske Kemikalieagentur, Det Europæiske Lægemiddelagentur og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, navnlig for at give Europa-Parlamentet formel ret til at høre den ansøger, der vælges af bestyrelsen for Det Europæiske Miljøagentur, inden vedkommende udnævnes til stillingen. |
| --- | --- |

1.

Dette forslag har til formål at bringe proceduren for udnævnelse af den administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med de procedurer, der anvendes for administrerende direktører for andre agenturer, såsom Det Europæiske Kemikalieagentur, Det Europæiske Lægemiddelagentur og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, navnlig for at give Europa-Parlamentet formel ret til at høre den ansøger, der vælges af bestyrelsen for Det Europæiske Miljøagentur, inden vedkommende udnævnes til stillingen.

B.   TEKSTEN TIL DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet, hvad angår proceduren for udnævnelse af den administrerende direktør

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets anmodning til Europa-Kommissionen (1),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3),

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 401/2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (4) indeholder ingen bestemmelse, der giver Europa-Parlamentet en formel ret til at høre den ansøger, der er valgt til at blive udnævnt til administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur, inden han eller hun udnævnes til stillingen. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 401/2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (4) indeholder ingen bestemmelse, der giver Europa-Parlamentet en formel ret til at høre den ansøger, der er valgt til at blive udnævnt til administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur, inden han eller hun udnævnes til stillingen.

| (2) | I henhold til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (5) bør kandidater til posten som administrerende direktør i reguleringsagenturer komme til høring i Parlamentets udvalg. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (5) bør kandidater til posten som administrerende direktør i reguleringsagenturer komme til høring i Parlamentets udvalg.

| (3) | Forordning (EF) nr. 401/2009 er en kodificeret udgave af Rådets Forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (6). Siden denne denne retsakts ikrafttræden, har andre forordninger om oprettelse af andre agenturer, såsom navnlig forordning (EF) nr. 1907/2006 (7) om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur, forordning (EF) nr. 726/2004 (8) om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur og forordning (EF) nr. 178/2002 (9) om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet optaget en bestemmelse om, at den af agenturets bestyrelse indstillede kandidat straks indbydes til at afgive en redegørelse over for Europa-Parlamentet og besvare spørgsmål fra dets medlemmer. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 401/2009 er en kodificeret udgave af Rådets Forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet (6). Siden denne denne retsakts ikrafttræden, har andre forordninger om oprettelse af andre agenturer, såsom navnlig forordning (EF) nr. 1907/2006 (7) om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur, forordning (EF) nr. 726/2004 (8) om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur og forordning (EF) nr. 178/2002 (9) om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet optaget en bestemmelse om, at den af agenturets bestyrelse indstillede kandidat straks indbydes til at afgive en redegørelse over for Europa-Parlamentet og besvare spørgsmål fra dets medlemmer.

| (4) | Det er fast praksis, at den kandidat, der vælges af bestyrelsen for Det Europæiske Miljøagentur til stillingen som administrerende direktør, straks indbydes til en høring i Europa-Parlamentets kompetente udvalg. |
| --- | --- |

(4)

Det er fast praksis, at den kandidat, der vælges af bestyrelsen for Det Europæiske Miljøagentur til stillingen som administrerende direktør, straks indbydes til en høring i Europa-Parlamentets kompetente udvalg.

| (5) | I modsætning til nyere forordninger om oprettelse af andre agenturer, såsom især Det Europæiske Kemikalieagentur, Det Europæiske Lægemiddelagentur og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, rummer artikel 9 i forordning (EF) nr. 401/2009 ikke noget krav om, at Kommissionen skal vælge kandidaten til stillingen som administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre tidsskrifter eller på internettet. |
| --- | --- |

(5)

I modsætning til nyere forordninger om oprettelse af andre agenturer, såsom især Det Europæiske Kemikalieagentur, Det Europæiske Lægemiddelagentur og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, rummer artikel 9 i forordning (EF) nr. 401/2009 ikke noget krav om, at Kommissionen skal vælge kandidaten til stillingen som administrerende direktør for Det Europæiske Miljøagentur efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre tidsskrifter eller på internettet.

| (6) | Det er derfor formålstjenligt at bringe proceduren for udnævnelse af kommende administrerende direktører for Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med procedurerne for udnævnelse af administrerende direktører for andre agenturer, navnlig hvad angår Europa-Parlamentets rettigheder i den forbindelse. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor formålstjenligt at bringe proceduren for udnævnelse af kommende administrerende direktører for Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med procedurerne for udnævnelse af administrerende direktører for andre agenturer, navnlig hvad angår Europa-Parlamentets rettigheder i den forbindelse.

| (7) | Forordning (EF) nr. 401/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 401/2009 bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EF) nr. 401/2009

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 401/2009 affattes således:

»1.   Agenturet ledes af en administrerende direktør, der udnævnes af bestyrelsen på grundlag af en liste af kandidater, som Kommissionen foreslår efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre tidsskrifter eller på internettet. Embedsperioden for den administrerende direktør er fem år, og kan fornys én gang.

Forud for udnævnelsen skal den kandidat, bestyrelsen har valgt, anmodes om hurtigst muligt at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentet og besvare spørgsmål fra dets medlemmer.

Forud for denne høring, der skal finde sted i Udvalget for Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, indgiver kandidaten en skriftlig redegørelse for vedkommendes strategi for den femårige embedsperiode.«

Artikel 2

Artikel 2

Ikrafttræden

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ...,

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT...

1

(2)  EUT...

2

(3)  EUT...

3

(4)  EUT L 126 af 21.5.2009, s. 13.

4

(5)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

5

(6)  EFT L 120 af 11.5.1990, s. 1.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

9

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/61 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/61

---

P7_TA(2013)0364

Gennemførelse af EU-strategien for unge 2010-2012

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om gennemførelse af EU-strategien for unge 2010-2012 (2013/2073(INI))

(2016/C 093/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. september 2012 om »Udkast til fælles rapport 2012 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018)« (COM(2012)0495), og det dertil hørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2012)0256), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. september 2012 om »Udkast til fælles rapport 2012 fra Rådet og Kommissionen om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018)« (COM(2012)0495), og det dertil hørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2012)0256),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om en EU-strategi for unge — investering og mobilisering (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om en EU-strategi for unge — investering og mobilisering (1),

| — | der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af d. 23. november 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »ERASMUS FOR ALLE« — EU-programmet for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af d. 23. november 2011 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »ERASMUS FOR ALLE« — EU-programmet for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt (COM(2011)0788),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2012: Nyt syn på uddannelse: investering i færdigheder med henblik på bedre socioøkonomiske resultater” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 2012: Nyt syn på uddannelse: investering i færdigheder med henblik på bedre socioøkonomiske resultater” (COM(2012)0669),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2010»Unge på vej — Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union« (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. september 2010»Unge på vej — Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union« (COM(2010)0477),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2009»En EU-strategi for unge — investering og mobilisering. En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet« (COM(2009)0200), og det dertil hørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEC(2009)0549), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2009»En EU-strategi for unge — investering og mobilisering. En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet« (COM(2009)0200), og det dertil hørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEC(2009)0549),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 5. december 2012»På vej mod en kvalitetsramme for praktikophold — Anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter på EU-niveau« (COM(2012)0728), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 5. december 2012»På vej mod en kvalitetsramme for praktikophold — Anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter på EU-niveau« (COM(2012)0728),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse EU 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse EU 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2010»Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2010»Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: europæisk ramme for social og territorial samhørighed« (COM(2010)0758),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde for uddannelse og erhvervsuddannelse (»ET 2020«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde for uddannelse og erhvervsuddannelse (»ET 2020«) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om Unge på vej — en ramme for forbedring af undervisnings- og uddannelsessystemerne i Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om Unge på vej — en ramme for forbedring af undervisnings- og uddannelsessystemerne i Europa (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget (A7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget (A7-0238/2013),

| A. | der henviser til, at Europas fremtid ligger i dets evne til at frigøre de unges potentiale; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europas fremtid ligger i dets evne til at frigøre de unges potentiale;

| B. | der henviser til, at krisen har ført til en stigning i usikre ansættelsesformer for unge, med korttids- og deltidskontrakter og ordninger med ubetalt virksomhedspraktik, som alt for ofte erstatter eksisterende job; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at krisen har ført til en stigning i usikre ansættelsesformer for unge, med korttids- og deltidskontrakter og ordninger med ubetalt virksomhedspraktik, som alt for ofte erstatter eksisterende job;

| C. | der henviser til, at samlede ungdomsarbejdsløshed i EU var 23,5 % i februar 2013; der henviser til, at der i 2011 var 7,5 millioner unge i aldersgruppen 15 — 24 og 6,5 millioner i aldersgruppen 25 — 29 år, som hverken var i gang med en almen uddannelse, en faglig uddannelse eller i beskæftigelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at samlede ungdomsarbejdsløshed i EU var 23,5 % i februar 2013; der henviser til, at der i 2011 var 7,5 millioner unge i aldersgruppen 15 — 24 og 6,5 millioner i aldersgruppen 25 — 29 år, som hverken var i gang med en almen uddannelse, en faglig uddannelse eller i beskæftigelse;

| D. | der henviser til, at det økonomiske tab som følge af unges manglende deltagelse på arbejdsmarkedet i 2011 blev beregnet til 153 mia. EUR svarende til 1,2 % af EU's BNP (4); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det økonomiske tab som følge af unges manglende deltagelse på arbejdsmarkedet i 2011 blev beregnet til 153 mia. EUR svarende til 1,2 % af EU's BNP (4);

| E. | der henviser til, at alle unge er en integreret del af samfundet og bør anerkendes som en sådan; der henviser til, at uligheder og alle former for forskelsbehandling stadig forekommer og har stor indflydelse på de unges liv og senere udvikling i samfundet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle unge er en integreret del af samfundet og bør anerkendes som en sådan; der henviser til, at uligheder og alle former for forskelsbehandling stadig forekommer og har stor indflydelse på de unges liv og senere udvikling i samfundet;

| F. | der henviser til, at den vedvarende økonomiske krise har alvorlige følger for de unges tilværelse for så vidt angår trivsel og social inddragelse, beskæftigelse, adgang til bolig, sundhed, almen uddannelse og faglig uddannelse, kulturelle aktiviteter, fritidsaktiviteter og sport og er ved at føre til en hidtil uset mangel på muligheder for unge i EU; der påpeger, at der er alvorlig risiko for, at der i en betydelig del af Europa vil være tale om en »tabt generation«; der henviser til, at denne alarmerende situation kræver hastige tiltag, politikker, aktioner og strukturreformer; der henviser til, at de forværrede økonomiske forhold specielt i de lande, der er hårdest ramt af krisen, kan føre til ufrivillig udvandring blandt de unge, hvilket kan give sig udslag i en massiv hjerneflugt, der på mellemlang og lang sigt reducerer vækst-, udviklings- og innovationspotentialet i oprindelseslandet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den vedvarende økonomiske krise har alvorlige følger for de unges tilværelse for så vidt angår trivsel og social inddragelse, beskæftigelse, adgang til bolig, sundhed, almen uddannelse og faglig uddannelse, kulturelle aktiviteter, fritidsaktiviteter og sport og er ved at føre til en hidtil uset mangel på muligheder for unge i EU; der påpeger, at der er alvorlig risiko for, at der i en betydelig del af Europa vil være tale om en »tabt generation«; der henviser til, at denne alarmerende situation kræver hastige tiltag, politikker, aktioner og strukturreformer; der henviser til, at de forværrede økonomiske forhold specielt i de lande, der er hårdest ramt af krisen, kan føre til ufrivillig udvandring blandt de unge, hvilket kan give sig udslag i en massiv hjerneflugt, der på mellemlang og lang sigt reducerer vækst-, udviklings- og innovationspotentialet i oprindelseslandet;

| G. | der henviser til, at adskillige medlemsstater som svar på den økonomiske krise har gennemført strenge spareforanstaltninger, herunder store nedskæringer i almen uddannelse, faglig uddannelse og efteruddannelse; der henviser til, at disse tiltag har skadelige virkninger, navnlig på ungdomsbeskæftigelsen i visse medlemsstater, især i Sydeuropa, hvilket i de fleste tilfælde fører til massiv hjerneflugt fra disse regioner og dermed øger ulighederne i EU; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at adskillige medlemsstater som svar på den økonomiske krise har gennemført strenge spareforanstaltninger, herunder store nedskæringer i almen uddannelse, faglig uddannelse og efteruddannelse; der henviser til, at disse tiltag har skadelige virkninger, navnlig på ungdomsbeskæftigelsen i visse medlemsstater, især i Sydeuropa, hvilket i de fleste tilfælde fører til massiv hjerneflugt fra disse regioner og dermed øger ulighederne i EU;

| H. | der henviser til, at de eksisterende redskaber på EU-plan skal udvikles yderligere for at kunne håndtere de udfordringer, den nye generation står over for, men der er blevet gjort lidt indtil nu, hvilket dog ikke udelukker, at de kan forbedres yderligere; der henviser til, at EU-strategien for unge er en omfattende ramme, og at medlemsstaterne må drage fuld nytte af den; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de eksisterende redskaber på EU-plan skal udvikles yderligere for at kunne håndtere de udfordringer, den nye generation står over for, men der er blevet gjort lidt indtil nu, hvilket dog ikke udelukker, at de kan forbedres yderligere; der henviser til, at EU-strategien for unge er en omfattende ramme, og at medlemsstaterne må drage fuld nytte af den;

| I. | der henviser til, at antallet af unge, der ikke er i gang med en almen eller faglig uddannelse, eller er i beskæftigelse, er steget faretruende i hele EU; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden er uacceptabelt høj i flere medlemsstater, at den gennemsnitlige arbejdsløshed i hele EU er ved at nå rekordhøjder, at det sande tal kan være skjult gennem en markant stigning i unge, der udvandrer, og være endnu mere alarmerende, hvis usikre ansættelsesforhold eller beskæftigelse, der ikke er indberettet, tages i betragtning, at varigheden af arbejdsløshedsperioden stiger konstant; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at antallet af unge, der ikke er i gang med en almen eller faglig uddannelse, eller er i beskæftigelse, er steget faretruende i hele EU; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden er uacceptabelt høj i flere medlemsstater, at den gennemsnitlige arbejdsløshed i hele EU er ved at nå rekordhøjder, at det sande tal kan være skjult gennem en markant stigning i unge, der udvandrer, og være endnu mere alarmerende, hvis usikre ansættelsesforhold eller beskæftigelse, der ikke er indberettet, tages i betragtning, at varigheden af arbejdsløshedsperioden stiger konstant;

| J. | der henviser til, at unge kvinder stadig udsættes for elendige vilkår på arbejdsmarkedet, og at de udgør et klart flertal af de deltidsansatte og midlertidigt ansatte; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at unge kvinder stadig udsættes for elendige vilkår på arbejdsmarkedet, og at de udgør et klart flertal af de deltidsansatte og midlertidigt ansatte;

| K. | der henviser til, at det økonomiske tab som følge af, at unge hverken er under almen eller faglig uddannelse eller i beskæftigelse, vurderedes til at udgøre 153 mia. EUR i 2011, hvilket svarer til 1,2 % af EU's BNP (5); der henviser til, at dette udgør en alvorlig social og økonomisk byrde; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det økonomiske tab som følge af, at unge hverken er under almen eller faglig uddannelse eller i beskæftigelse, vurderedes til at udgøre 153 mia. EUR i 2011, hvilket svarer til 1,2 % af EU's BNP (5); der henviser til, at dette udgør en alvorlig social og økonomisk byrde;

| L. | der henviser til, at den økonomiske krise i EU forværrer fattigdom og social udstødelse, som især påvirker de yngre generationer; der henviser til, at krisens følger for unge hæmmer deres muligheder for at klare sig selv og i ekstreme tilfælde fører til underernæring eller mentale problemer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den økonomiske krise i EU forværrer fattigdom og social udstødelse, som især påvirker de yngre generationer; der henviser til, at krisens følger for unge hæmmer deres muligheder for at klare sig selv og i ekstreme tilfælde fører til underernæring eller mentale problemer;

| M. | der henviser til, at arbejdsløsheden blandt unge under 25 år i marts 2013 nåede op på 23,5 %, og at over 2 millioner jobs forbliver ubesatte i Europa på grund af kvalifikationsmismatch, navnlig i ikt- og sundhedssektoren; glæder sig over Kommissionens initiativ »EU-oversigt over kvalifikationer«; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at arbejdsløsheden blandt unge under 25 år i marts 2013 nåede op på 23,5 %, og at over 2 millioner jobs forbliver ubesatte i Europa på grund af kvalifikationsmismatch, navnlig i ikt- og sundhedssektoren; glæder sig over Kommissionens initiativ »EU-oversigt over kvalifikationer«;

| N. | der henviser til, at der kan iagttages geografisk mismatch mellem udbud og efterspørgsel, hvad angår job og kvalifikationer såvel inden for som mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der kan iagttages geografisk mismatch mellem udbud og efterspørgsel, hvad angår job og kvalifikationer såvel inden for som mellem medlemsstaterne;

| O. | der henviser til, at mange unge har sort, midlertidigt eller usikkert arbejde, som ikke har nogen relation til deres kvalifikationer eller karrieremål og er uden klare langsigtede perspektiver; der henviser til, at mange også går glip af muligheden for at opnå de kvalifikationer og den selvtillid, der kræves for at gøre karriere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at mange unge har sort, midlertidigt eller usikkert arbejde, som ikke har nogen relation til deres kvalifikationer eller karrieremål og er uden klare langsigtede perspektiver; der henviser til, at mange også går glip af muligheden for at opnå de kvalifikationer og den selvtillid, der kræves for at gøre karriere;

| P. | der henviser til, at unge står over for stigende vanskeligheder i overgangen fra uddannelse til beskæftigelse på grund af manglende forbindelser mellem de tilgængelige uddannelsesprogrammer og arbejdsmarkedet; der henviser til, at initiativer for livslang læring og projekter på tværs af generationerne er nyttige redskaber med henblik på at udstyre unge over hele EU med de nødvendige kvalifikationer for at få adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at unge står over for stigende vanskeligheder i overgangen fra uddannelse til beskæftigelse på grund af manglende forbindelser mellem de tilgængelige uddannelsesprogrammer og arbejdsmarkedet; der henviser til, at initiativer for livslang læring og projekter på tværs af generationerne er nyttige redskaber med henblik på at udstyre unge over hele EU med de nødvendige kvalifikationer for at få adgang til arbejdsmarkedet;

| Q. | der henviser til, at unge, kvinder, handicappede og indvandrere er blandt de demografiske grupper, der er underrepræsenteret blandt iværksættere og navnlig personer, der starter nye virksomheder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at unge, kvinder, handicappede og indvandrere er blandt de demografiske grupper, der er underrepræsenteret blandt iværksættere og navnlig personer, der starter nye virksomheder;

| R. | der henviser til, at unges personlige og sociale udvikling er lige så vigtig som deres akademiske og faglige udvikling; der henviser til, at unge mennesker spiller en aktiv rolle i medlemsstaternes sociale infrastruktur og er centrale for bæredygtige og dynamiske samfund; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at unges personlige og sociale udvikling er lige så vigtig som deres akademiske og faglige udvikling; der henviser til, at unge mennesker spiller en aktiv rolle i medlemsstaternes sociale infrastruktur og er centrale for bæredygtige og dynamiske samfund;

| S. | der henviser til, at det er nødvendigt at forbedre udbygningen af bredbåndsnet i medlemsstaterne for at skolerne kan få digitalt udstyr; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det er nødvendigt at forbedre udbygningen af bredbåndsnet i medlemsstaterne for at skolerne kan få digitalt udstyr;

| T. | der henviser til, at åbne uddannelsesressourcer fører til et bedre, mere tilgængeligt og retfærdigere uddannelsessystem og fremmer en interaktiv, kreativ, fleksibel og personlig læringsproces gennem anvendelse af ikt og nye teknologier; der henviser til, at åben uddannelse ved at støtte livslang læring fremmer vedvarende beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at åbne uddannelsesressourcer fører til et bedre, mere tilgængeligt og retfærdigere uddannelsessystem og fremmer en interaktiv, kreativ, fleksibel og personlig læringsproces gennem anvendelse af ikt og nye teknologier; der henviser til, at åben uddannelse ved at støtte livslang læring fremmer vedvarende beskæftigelsesegnethed;

| U. | der henviser til, at brugen af nye teknologier er et vigtigt redskab til at komme i kontakt med unge og forbedre deres evne til at deltage i samfundet og påvirke de politiske og samfundsmæssige processer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at brugen af nye teknologier er et vigtigt redskab til at komme i kontakt med unge og forbedre deres evne til at deltage i samfundet og påvirke de politiske og samfundsmæssige processer;

| V. | der henviser til, at økonomiske og sociale problemer, der forværres af EU's besparelsesorienterede krisehåndtering, er i gang med at føre til stigende EU-skepsis blandt borgerne; der henviser til, at unge er samfundets mest sårbare segment; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at økonomiske og sociale problemer, der forværres af EU's besparelsesorienterede krisehåndtering, er i gang med at føre til stigende EU-skepsis blandt borgerne; der henviser til, at unge er samfundets mest sårbare segment;

| W. | der henviser til, at en effektiv ungdomspolitik kan bidrage til udviklingen af en samfundsbevidsthed blandt de unge, som er af allerstørste betydning for deres personlige udfoldelse og deres aktive deltagelse i samfundet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at en effektiv ungdomspolitik kan bidrage til udviklingen af en samfundsbevidsthed blandt de unge, som er af allerstørste betydning for deres personlige udfoldelse og deres aktive deltagelse i samfundet;

| X. | der henviser til, at den strukturerede dialog bør betragtes som et første skridt mod etablering af en effektiv og frugtbar dialog mellem de unge, ungdomsorganisationerne, EU og de nationale institutioner, og at den løbende skal forbedres og udvikles; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at den strukturerede dialog bør betragtes som et første skridt mod etablering af en effektiv og frugtbar dialog mellem de unge, ungdomsorganisationerne, EU og de nationale institutioner, og at den løbende skal forbedres og udvikles;

Vurdering af effektiviteten af EU-strategien for unge

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018); |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om gennemførelse af nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EU-strategi for unge 2010-2018);

| 2. | erindrer om Kommissionens forslag om, at i forbindelse med de igangværende forhandlinger om den nye flerårige finansielle ramme skal bevillingerne til ungdoms- og uddannelsespolitik forøges for at imødekomme nuværende og fremtidige udfordringer; understreger, at kommunikationen mellem ungdoms-taskforces er afgørende og bør fremmes; dette gælder også kommunikationen om de tiltag, der er iværksat, og om de resultater, der indtil videre er opnået; |
| --- | --- |

2.

erindrer om Kommissionens forslag om, at i forbindelse med de igangværende forhandlinger om den nye flerårige finansielle ramme skal bevillingerne til ungdoms- og uddannelsespolitik forøges for at imødekomme nuværende og fremtidige udfordringer; understreger, at kommunikationen mellem ungdoms-taskforces er afgørende og bør fremmes; dette gælder også kommunikationen om de tiltag, der er iværksat, og om de resultater, der indtil videre er opnået;

| 3. | mener, at det budget, der er afsat til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden i den kommende FFR, nemlig 6 mia. EUR, er utilstrækkeligt og bør forhøjes betydeligt under forhandlingerne; |
| --- | --- |

3.

mener, at det budget, der er afsat til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden i den kommende FFR, nemlig 6 mia. EUR, er utilstrækkeligt og bør forhøjes betydeligt under forhandlingerne;

| 4. | opfordrer Rådet til at øge fokus på unge yderligere ved at betragte de unge som en prioritet i samtlige EU-programmer under den kommende FFR; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at øge fokus på unge yderligere ved at betragte de unge som en prioritet i samtlige EU-programmer under den kommende FFR;

| 5. | beklager, at de ambitiøse udmeldinger, som Det Europæiske Råd er fremkommet med om forpligtelserne over for unge, ikke afspejles i tilsvarende økonomiske tilsagn; bemærker, at en stor del af den vækstpakke, der blev annonceret i 2012, var en delvis omfordeling af strukturfondsmidler, der allerede var blevet lovet og forpligtet; |
| --- | --- |

5.

beklager, at de ambitiøse udmeldinger, som Det Europæiske Råd er fremkommet med om forpligtelserne over for unge, ikke afspejles i tilsvarende økonomiske tilsagn; bemærker, at en stor del af den vækstpakke, der blev annonceret i 2012, var en delvis omfordeling af strukturfondsmidler, der allerede var blevet lovet og forpligtet;

| 6. | beklager, at Rådet udviser ambivalens, når det slår til lyd for yderligere ressourcer til unge, men forsinker forhandlingerne om betalinger på ændringsbudgettet for 2013, hvilket bringer Erasmus-stipendierne i fare; opfordrer Rådet til at anlægge en mere konstruktiv tilgang ved at holde op med at øge kløften mellem betalingsbevillinger og forpligtelsesbevillinger på hvert årsbudget; |
| --- | --- |

6.

beklager, at Rådet udviser ambivalens, når det slår til lyd for yderligere ressourcer til unge, men forsinker forhandlingerne om betalinger på ændringsbudgettet for 2013, hvilket bringer Erasmus-stipendierne i fare; opfordrer Rådet til at anlægge en mere konstruktiv tilgang ved at holde op med at øge kløften mellem betalingsbevillinger og forpligtelsesbevillinger på hvert årsbudget;

| 7. | anser den åbne koordineringsmetode for at være en passende måde at træffe beslutninger om ungdomspolitik på; gentager sin opfordring om tættere samarbejde mellem EU-institutionerne på ungdomsområdet; opfordrer til, at Europa-Parlamentet inddrages i større omfang; understreger, at den åbne koordinationsmetode for at give de bedst mulige resultater kræver betydelig politisk vilje fra medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

7.

anser den åbne koordineringsmetode for at være en passende måde at træffe beslutninger om ungdomspolitik på; gentager sin opfordring om tættere samarbejde mellem EU-institutionerne på ungdomsområdet; opfordrer til, at Europa-Parlamentet inddrages i større omfang; understreger, at den åbne koordinationsmetode for at give de bedst mulige resultater kræver betydelig politisk vilje fra medlemsstaternes side;

| 8. | er skuffet over, at selvom medlemsstaterne blev bedt om at træffe særlige foranstaltninger under første cyklus af EU-strategien for unge, er der kun opnået meget begrænset fremskridt; bemærker, at i flere tilfælde er situationen blevet værre, og at der i mange medlemsstater ikke er nogen specifik ungdomsstrategi; |
| --- | --- |

8.

er skuffet over, at selvom medlemsstaterne blev bedt om at træffe særlige foranstaltninger under første cyklus af EU-strategien for unge, er der kun opnået meget begrænset fremskridt; bemærker, at i flere tilfælde er situationen blevet værre, og at der i mange medlemsstater ikke er nogen specifik ungdomsstrategi;

| 9. | bemærker virkningen af den første cyklus i ungdomsstrategien (2010-2012); understreger, at rammen for tværsektoriel involvering af Kommissionen, medlemsstaterne og relevante interessenter er en god start, men at det er nødvendigt at styrke den fremover ved at forbedre adgangen til beskæftigelse og uddannelse og dermed bekæmpe fattigdom og udstødelse, samtidig med at der benyttes en tværsektoriel tilgang til at udbrede praksis på tværs af de relevante sektorer; |
| --- | --- |

9.

bemærker virkningen af den første cyklus i ungdomsstrategien (2010-2012); understreger, at rammen for tværsektoriel involvering af Kommissionen, medlemsstaterne og relevante interessenter er en god start, men at det er nødvendigt at styrke den fremover ved at forbedre adgangen til beskæftigelse og uddannelse og dermed bekæmpe fattigdom og udstødelse, samtidig med at der benyttes en tværsektoriel tilgang til at udbrede praksis på tværs af de relevante sektorer;

| 10. | understreger vigtigheden af den strukturerede dialog; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle konceptet og sikre en meningsfyldt og konsekvent opfølgning på de henstillinger, som udarbejdes af de unge med deres modparter i ministerierne og institutionerne; foreslår desuden, at nå direkte ud til ungdomsorganisationer og ikke-organiserede enkeltpersoner på lokalt og regionalt plan ved at sikre, at deres stemme ikke bliver tabt, og at gennemførelsen af politikker fører til unges positive udvikling og indflydelse; |
| --- | --- |

10.

understreger vigtigheden af den strukturerede dialog; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle konceptet og sikre en meningsfyldt og konsekvent opfølgning på de henstillinger, som udarbejdes af de unge med deres modparter i ministerierne og institutionerne; foreslår desuden, at nå direkte ud til ungdomsorganisationer og ikke-organiserede enkeltpersoner på lokalt og regionalt plan ved at sikre, at deres stemme ikke bliver tabt, og at gennemførelsen af politikker fører til unges positive udvikling og indflydelse;

| 11. | mener, at udviklingen af klare og brugervenlige indikatorer for unges situation og ungdomspolitik kan forbedres yderligere, særligt for unges selvstændighed og deltagelse, for at virkningen af de foranstaltninger, der træffes som led i EU-strategien for unge, bedre kan vurderes; |
| --- | --- |

11.

mener, at udviklingen af klare og brugervenlige indikatorer for unges situation og ungdomspolitik kan forbedres yderligere, særligt for unges selvstændighed og deltagelse, for at virkningen af de foranstaltninger, der træffes som led i EU-strategien for unge, bedre kan vurderes;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at udgive videns- og evidensbaserede rapporter om unges sociale situation og levevilkår og til at udarbejde nationale handlingsplaner og gennemføre dem konsekvent; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at udgive videns- og evidensbaserede rapporter om unges sociale situation og levevilkår og til at udarbejde nationale handlingsplaner og gennemføre dem konsekvent;

| 13. | understreger, at der lige fra den tidlige barndom skal tages særligt hensyn til udsatte grupper, der har stor risiko for social udstødelse, herunder personer, som hverken er i gang med en almen uddannelse, i arbejde eller under erhvervsuddannelse (NEETs) og dårligt stillede unge ved at give dem reelle, håndgribelige beskæftigelsesmuligheder og tilskynde deres aktive deltagelse i samfundslivet; |
| --- | --- |

13.

understreger, at der lige fra den tidlige barndom skal tages særligt hensyn til udsatte grupper, der har stor risiko for social udstødelse, herunder personer, som hverken er i gang med en almen uddannelse, i arbejde eller under erhvervsuddannelse (NEETs) og dårligt stillede unge ved at give dem reelle, håndgribelige beskæftigelsesmuligheder og tilskynde deres aktive deltagelse i samfundslivet;

| 14. | anerkender behovet for en tværfaglig og afbalanceret tilgang til de otte områder i EU-strategien for unge; opfordrer til prioritering i en krisetid af en ungdomspolitik, som tager hensyn til og bygger på de unges egen stemme og målsætning; |
| --- | --- |

14.

anerkender behovet for en tværfaglig og afbalanceret tilgang til de otte områder i EU-strategien for unge; opfordrer til prioritering i en krisetid af en ungdomspolitik, som tager hensyn til og bygger på de unges egen stemme og målsætning;

Udfordringer i næste cyklus:

Uddannelse, erhvervsuddannelse, innovation og finansiering

| 15. | Glæder sig over det nye EU-program for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport; understreger behovet for en solid finansiering af dette program og for både at have et særskilt kapitel og en særskilt budgetbevilling for ungdomsdelen; |
| --- | --- |

15.

Glæder sig over det nye EU-program for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport; understreger behovet for en solid finansiering af dette program og for både at have et særskilt kapitel og en særskilt budgetbevilling for ungdomsdelen;

| 16. | understreger, at medlemsstaterne og erhvervslivet bør investere mere i de rette kvalifikationer og variere uddannelsesudbuddet til de job, der efterspørges, navnlig i den teknologiske sektor, ved at skabe mere fleksible læseplaner, integrere iværksætteri og tværgående færdigheder, for bedre at kunne tilpasse sig arbejdsmarkedets fremtidige udviklinger; understreger vigtigheden af at fremme ungdomsmobilitet, særlig via tilegnelse af fremmedsprog i en tidlig alder; opfordrer medlemsstaterne til at indføre tosporede erhvervsuddannelsessystemer som en effektiv måde at forbinde de uddannelsesmæssige krav med kravene på arbejdsmarkedet og nedbringe ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

16.

understreger, at medlemsstaterne og erhvervslivet bør investere mere i de rette kvalifikationer og variere uddannelsesudbuddet til de job, der efterspørges, navnlig i den teknologiske sektor, ved at skabe mere fleksible læseplaner, integrere iværksætteri og tværgående færdigheder, for bedre at kunne tilpasse sig arbejdsmarkedets fremtidige udviklinger; understreger vigtigheden af at fremme ungdomsmobilitet, særlig via tilegnelse af fremmedsprog i en tidlig alder; opfordrer medlemsstaterne til at indføre tosporede erhvervsuddannelsessystemer som en effektiv måde at forbinde de uddannelsesmæssige krav med kravene på arbejdsmarkedet og nedbringe ungdomsarbejdsløshed;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at opnåede sociale ydelser i fuld udstrækning kan overføres, således at den sociale beskyttelse af de unge arbejdstagere, som vælger mobilitet, ikke bringes i fare; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at opnåede sociale ydelser i fuld udstrækning kan overføres, således at den sociale beskyttelse af de unge arbejdstagere, som vælger mobilitet, ikke bringes i fare;

| 18. | fremhæver fordelene ved videnstrekanten og opfordrer medlemsstaterne til at tage flere initiativer og til at intensivere samspillet mellem de tre sider af trekanten og dermed sikre, at samspillet mellem forskning, uddannelse og innovation kan fremme udviklingen af arbejdspladser og vækst; |
| --- | --- |

18.

fremhæver fordelene ved videnstrekanten og opfordrer medlemsstaterne til at tage flere initiativer og til at intensivere samspillet mellem de tre sider af trekanten og dermed sikre, at samspillet mellem forskning, uddannelse og innovation kan fremme udviklingen af arbejdspladser og vækst;

| 19. | erkender, at det nye program »Horisont 2020« er et passende værktøj til at styrke forskning, innovation og ekspertise inden for videnskab; advarer dog om, at nedskæringer på uddannelsesområdet i nogle medlemsstater bringer dets målsætninger i fare; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge programmets nøgleprioriteter og at udnytte det fuldt ud; |
| --- | --- |

19.

erkender, at det nye program »Horisont 2020« er et passende værktøj til at styrke forskning, innovation og ekspertise inden for videnskab; advarer dog om, at nedskæringer på uddannelsesområdet i nogle medlemsstater bringer dets målsætninger i fare; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge programmets nøgleprioriteter og at udnytte det fuldt ud;

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle og foreslå metoder til at fremme fornyelser af de nationale undervisningsprogrammer for skolerne; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle og foreslå metoder til at fremme fornyelser af de nationale undervisningsprogrammer for skolerne;

| 21. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og lærepladser, praktikantprogrammer og praktikophold og fjerne eksisterende hindringer i andre lande, således at denne form for uddannelse vurderes på lige vilkår, og at disse uddannelsestilbud knytter bedre forbindelser med andre uddannelsesforløb i et livslangt læringsperspektiv i den hensigt at skabe bedre overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel af arbejdsbaseret erhvervsuddannelsesmuligheder for unge og dermed forbedre mobiliteten og beskæftigelsesevnen, især i grænseregioner; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at styrke erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og lærepladser, praktikantprogrammer og praktikophold og fjerne eksisterende hindringer i andre lande, således at denne form for uddannelse vurderes på lige vilkår, og at disse uddannelsestilbud knytter bedre forbindelser med andre uddannelsesforløb i et livslangt læringsperspektiv i den hensigt at skabe bedre overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel af arbejdsbaseret erhvervsuddannelsesmuligheder for unge og dermed forbedre mobiliteten og beskæftigelsesevnen, især i grænseregioner;

| 22. | understreger betydningen af, at der tages hånd om den manglende geografiske uoverensstemmelse mellem udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft både internt i og imellem medlemsstaterne, især gennem ændringer af den europæiske portal for jobmobilitet (Eures), med henblik på at forbedre unges beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af, at der tages hånd om den manglende geografiske uoverensstemmelse mellem udbuddet af og efterspørgslen efter arbejdskraft både internt i og imellem medlemsstaterne, især gennem ændringer af den europæiske portal for jobmobilitet (Eures), med henblik på at forbedre unges beskæftigelsesmuligheder;

| 23. | fremhæver betydningen af EU's strukturfondsmidlers strategiske investeringer i regional udvikling, konkurrenceevne og skabelse af lære- og praktikpladser af høj kvalitet samt bæredygtige og varige job, således at de unge tilbydes det bredest mulige udbud af arbejde, som lever op til arbejdstagernes rettigheder i alle medlemsstater, så usikkerheden og risikoen for fattigdom kan nedbringes væsentligt; understreger endvidere betydningen af økonomisk diversificering til sektorer med høj merværdi, hvor det er relevant, og behovet for, at der sættes fokus på landdistrikter og ugunstigt stillede områder; |
| --- | --- |

23.

fremhæver betydningen af EU's strukturfondsmidlers strategiske investeringer i regional udvikling, konkurrenceevne og skabelse af lære- og praktikpladser af høj kvalitet samt bæredygtige og varige job, således at de unge tilbydes det bredest mulige udbud af arbejde, som lever op til arbejdstagernes rettigheder i alle medlemsstater, så usikkerheden og risikoen for fattigdom kan nedbringes væsentligt; understreger endvidere betydningen af økonomisk diversificering til sektorer med høj merværdi, hvor det er relevant, og behovet for, at der sættes fokus på landdistrikter og ugunstigt stillede områder;

| 24. | mener, at det for at takle ungdomsarbejdsløsheden er afgørende at inddrage de regionale og lokale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af den rette politiksammensætning; |
| --- | --- |

24.

mener, at det for at takle ungdomsarbejdsløsheden er afgørende at inddrage de regionale og lokale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af den rette politiksammensætning;

| 25. | mener, at de nuværende høje ledighedstal i visse medlemsstater kunne have været undgået ved hjælp af intensive nationale og regionale strategier med sigte på at tilskynde virksomheder til at ansætte den unge arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

25.

mener, at de nuværende høje ledighedstal i visse medlemsstater kunne have været undgået ved hjælp af intensive nationale og regionale strategier med sigte på at tilskynde virksomheder til at ansætte den unge arbejdsstyrke;

| 26. | bemærker, at byer og regioner side om side med Fællesskabets beskæftigelsesstrategier udfylder en vigtig rolle med hensyn til at vurdere de lokale arbejdsmarkeder, forudse deres behov og skræddersy programmer til unge, og understreger de unges betydning i deres lokalsamfund, herunder øerne og regionerne i den yderste periferi; opfordrer lokale og regionale myndigheder til at tilskynde til aktivt medborgerskab og drage omsorg for, at repræsentanter for unge eller ungdomsorganisationer deltager i de forskellige initiativer, der foreslås af EU; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at byer og regioner side om side med Fællesskabets beskæftigelsesstrategier udfylder en vigtig rolle med hensyn til at vurdere de lokale arbejdsmarkeder, forudse deres behov og skræddersy programmer til unge, og understreger de unges betydning i deres lokalsamfund, herunder øerne og regionerne i den yderste periferi; opfordrer lokale og regionale myndigheder til at tilskynde til aktivt medborgerskab og drage omsorg for, at repræsentanter for unge eller ungdomsorganisationer deltager i de forskellige initiativer, der foreslås af EU;

| 27. | fremhæver den positive rolle, som åben uddannelse og åbne universiteter spiller i læringsprocessen og med hensyn til at give studerende, herunder unge voksne, nye kvalifikationer, der vil være afgørende i kampen mod arbejdsløsheden; understreger, at livslang læring er en dynamisk indlæringsmetode, der imødekommer deltagernes aktuelle behov og interesser; |
| --- | --- |

27.

fremhæver den positive rolle, som åben uddannelse og åbne universiteter spiller i læringsprocessen og med hensyn til at give studerende, herunder unge voksne, nye kvalifikationer, der vil være afgørende i kampen mod arbejdsløsheden; understreger, at livslang læring er en dynamisk indlæringsmetode, der imødekommer deltagernes aktuelle behov og interesser;

| 28. | understreger betydningen af at erhverve tværgående færdigheder som f.eks. ikt-færdigheder, ledelsesfærdigheder, færdigheder inden for kritisk tænkning og sprogkundskaber, herunder ved at studere i udlandet, for at forbedre de unges udsigter på jobmarkedet og deres evne til at tilpasse sig til fremtidige udviklinger på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

28.

understreger betydningen af at erhverve tværgående færdigheder som f.eks. ikt-færdigheder, ledelsesfærdigheder, færdigheder inden for kritisk tænkning og sprogkundskaber, herunder ved at studere i udlandet, for at forbedre de unges udsigter på jobmarkedet og deres evne til at tilpasse sig til fremtidige udviklinger på arbejdsmarkedet;

| 29. | understreger betydningen af uformel og ikke-formel læring, for at de unge kan udvikle værdier, færdigheder og kompetencer og lære om medborgerskab og demokratisk deltagelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle systemer, der anerkender kompetencer, som er opnået ved ikke-formel og uformel læring, og til at yde støtte til sådanne aktiviteter inden for rammerne af de nye uddannelses-, ungdoms- og borgerskabsprogrammer; |
| --- | --- |

29.

understreger betydningen af uformel og ikke-formel læring, for at de unge kan udvikle værdier, færdigheder og kompetencer og lære om medborgerskab og demokratisk deltagelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle systemer, der anerkender kompetencer, som er opnået ved ikke-formel og uformel læring, og til at yde støtte til sådanne aktiviteter inden for rammerne af de nye uddannelses-, ungdoms- og borgerskabsprogrammer;

| 30. | mener, at der stadig er plads til at udvikle peer-læring på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet som et middel til at lette udvekslingen af bedste praksis medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

30.

mener, at der stadig er plads til at udvikle peer-læring på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet som et middel til at lette udvekslingen af bedste praksis medlemsstaterne imellem;

| 31. | hilser med tilfredshed de nylige tilsagn fra medlemsstaterne og Rådet om iværksættelse af nye ungdomsinitiativer med præcise finansieringsforanstaltninger; opfordrer Rådet til at indlede tilsvarende politikker i samtlige medlemsstater som en del af programmet »New Deal for Young People«; |
| --- | --- |

31.

hilser med tilfredshed de nylige tilsagn fra medlemsstaterne og Rådet om iværksættelse af nye ungdomsinitiativer med præcise finansieringsforanstaltninger; opfordrer Rådet til at indlede tilsvarende politikker i samtlige medlemsstater som en del af programmet »New Deal for Young People«;

| 32. | understreger, at kvinder bør tilskyndes til at indlede karrierer, der generelt er blevet betragtet som typisk »maskuline«, især i IT-sektoren; |
| --- | --- |

32.

understreger, at kvinder bør tilskyndes til at indlede karrierer, der generelt er blevet betragtet som typisk »maskuline«, især i IT-sektoren;

| 33. | mener, at tidlige indgreb og proaktive arbejdsmarkedspolitikker udgør et skift fra at beskæftige sig med symptomerne på, at flere generationer har lidt afsavn, hen imod at identificere og håndtere risici tidligt i livet med sigte på at forebygge arbejdsløshed og lette reintegration; henleder opmærksomheden på særlig de mest marginaliserede grupper og personer med den største risiko for ledighed; |
| --- | --- |

33.

mener, at tidlige indgreb og proaktive arbejdsmarkedspolitikker udgør et skift fra at beskæftige sig med symptomerne på, at flere generationer har lidt afsavn, hen imod at identificere og håndtere risici tidligt i livet med sigte på at forebygge arbejdsløshed og lette reintegration; henleder opmærksomheden på særlig de mest marginaliserede grupper og personer med den største risiko for ledighed;

| 34. | henleder opmærksomheden på problemerne med ulighed på skoleniveau, pjækkeri og behovet for at mindske frafald på EU-plan; understreger betydningen af øget finansiering for at sikre lige adgang til uddannelse samt at mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt; påpeger, at forbindelserne og samarbejdet mellem aktørerne inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsarbejde bør forbedres; opfordrer til indførelse af fleksible læringsforløb på EU-plan og på nationalt plan; |
| --- | --- |

34.

henleder opmærksomheden på problemerne med ulighed på skoleniveau, pjækkeri og behovet for at mindske frafald på EU-plan; understreger betydningen af øget finansiering for at sikre lige adgang til uddannelse samt at mindske antallet af unge, der forlader skolen tidligt; påpeger, at forbindelserne og samarbejdet mellem aktørerne inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsarbejde bør forbedres; opfordrer til indførelse af fleksible læringsforløb på EU-plan og på nationalt plan;

| 35. | peger på overgangen fra uddannelse til arbejde som et særligt vigtigt tidspunkt i de unges liv, eftersom begyndelsen på deres arbejdsliv har væsentlig betydning for deres fremtidige udvikling; understreger i denne sammenhæng den store betydning, udviklingen i den tidlige barndom kan have for at bryde den onde cirkel af utilstrækkelig menneskelig udvikling på tværs af generationerne for dårligt stillede børn; opfordrer medlemsstaterne til at styrke leveringen af rådgivnings- og vejledningstjenester på et tidligt tidspunkt for at øge de unges mulighed for at træffe tilstrækkeligt informerede valg vedrørende deres fremtidige arbejdsliv og dermed gøre det lettere for dem at opnå de nødvendige kompetencer og finde arbejde, som er relevant for arbejdsmarkedets behov; fremhæver muligheden for jobskabelse inden for sektorer såsom den grønne økonomi, sundhed, sociale tjenester og ikt; |
| --- | --- |

35.

peger på overgangen fra uddannelse til arbejde som et særligt vigtigt tidspunkt i de unges liv, eftersom begyndelsen på deres arbejdsliv har væsentlig betydning for deres fremtidige udvikling; understreger i denne sammenhæng den store betydning, udviklingen i den tidlige barndom kan have for at bryde den onde cirkel af utilstrækkelig menneskelig udvikling på tværs af generationerne for dårligt stillede børn; opfordrer medlemsstaterne til at styrke leveringen af rådgivnings- og vejledningstjenester på et tidligt tidspunkt for at øge de unges mulighed for at træffe tilstrækkeligt informerede valg vedrørende deres fremtidige arbejdsliv og dermed gøre det lettere for dem at opnå de nødvendige kompetencer og finde arbejde, som er relevant for arbejdsmarkedets behov; fremhæver muligheden for jobskabelse inden for sektorer såsom den grønne økonomi, sundhed, sociale tjenester og ikt;

| 36. | understreger betydningen af at forbedre de politikker, der sigter på at lette overgangen fra uddannelse til beskæftigelse ved at sikre kvalitetslærepladser og -praktikpladser; |
| --- | --- |

36.

understreger betydningen af at forbedre de politikker, der sigter på at lette overgangen fra uddannelse til beskæftigelse ved at sikre kvalitetslærepladser og -praktikpladser;

| 37. | anmoder medlemsstaterne om at målrette deres aktioner mod unge, som ikke er under uddannelse, erhvervsuddannelse eller i beskæftigelse, for at give dem tilbud om erhvervsuddannelse og uddannelse af høj kvalitet, så de kan oparbejde de kompetencer og den erfaring, der er nødvendig, for at de kan få adgang til arbejdsmarkedet, herunder for nogles vedkommende ved at fremme deres reintegration i uddannelsessystemet; |
| --- | --- |

37.

anmoder medlemsstaterne om at målrette deres aktioner mod unge, som ikke er under uddannelse, erhvervsuddannelse eller i beskæftigelse, for at give dem tilbud om erhvervsuddannelse og uddannelse af høj kvalitet, så de kan oparbejde de kompetencer og den erfaring, der er nødvendig, for at de kan få adgang til arbejdsmarkedet, herunder for nogles vedkommende ved at fremme deres reintegration i uddannelsessystemet;

| 38. | opfordrer til særlig at fokusere på indsatte i ungdomsfængslerne for at lette deres resocialisering; |
| --- | --- |

38.

opfordrer til særlig at fokusere på indsatte i ungdomsfængslerne for at lette deres resocialisering;

| 39. | opfordrer Kommissionen til at styrke det eksisterende flagskibsinitiativ »Unge på vej« med nye slogans såsom »Ingen unge skal stå uden uddannelse« og »Ingen unge skal stå uden for arbejdsmarkedet«; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at styrke det eksisterende flagskibsinitiativ »Unge på vej« med nye slogans såsom »Ingen unge skal stå uden uddannelse« og »Ingen unge skal stå uden for arbejdsmarkedet«;

| 40. | henviser til risikoen for, at talentfulde unge forlader en række medlemsstater, hvilket skaber en potentiel hjerneflugt; understreger, at dette kan hindre disse medlemsstater i at opnå økonomisk genopretning og bæredygtig vækst; opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage fuldt hensyn hertil, når de fremover foreslår og gennemfører politikker; |
| --- | --- |

40.

henviser til risikoen for, at talentfulde unge forlader en række medlemsstater, hvilket skaber en potentiel hjerneflugt; understreger, at dette kan hindre disse medlemsstater i at opnå økonomisk genopretning og bæredygtig vækst; opfordrer Kommissionen og Rådet til at tage fuldt hensyn hertil, når de fremover foreslår og gennemfører politikker;

| 41. | understreger, at den kreative sektor kan tilbyde de unge yderligere og nye muligheder for at udvikle deres talent og deres kompetencer; minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de nye teknologier styrker unges kreativitet; |
| --- | --- |

41.

understreger, at den kreative sektor kan tilbyde de unge yderligere og nye muligheder for at udvikle deres talent og deres kompetencer; minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de nye teknologier styrker unges kreativitet;

| 42. | understreger, at kulturen i Europa udgør en betydelig andel af BNP, og opfordrer medlemsstaterne til yderligere at støtte initiativer til fremme af bæredygtige job for unge i denne sektor; |
| --- | --- |

42.

understreger, at kulturen i Europa udgør en betydelig andel af BNP, og opfordrer medlemsstaterne til yderligere at støtte initiativer til fremme af bæredygtige job for unge i denne sektor;

Ungdomsbeskæftigelse og iværksætterkultur

| 43. | understreger vigtigheden af socioøkonomisk og territorial samhørighed i Den Europæiske Union, som fastsat i artikel 174 i TEUF, for at nå de mål, der er fastlagt for EU-strategien for unge — nemlig skabelse af flere og lige muligheder for alle unge gennem fremme af social inklusion, ligestilling mellem kønnene og solidaritet for alle unge mennesker, nedbringelse af risikoen for fattigdom og forøgelse af den andel af befolkningen, der er i beskæftigelse — i en situation med løbende gældsnedbringelsesforanstaltninger, stigende ungdomsarbejdsløshed og forskellige præstations- og uddannelsesmæssige niveauer; |
| --- | --- |

43.

understreger vigtigheden af socioøkonomisk og territorial samhørighed i Den Europæiske Union, som fastsat i artikel 174 i TEUF, for at nå de mål, der er fastlagt for EU-strategien for unge — nemlig skabelse af flere og lige muligheder for alle unge gennem fremme af social inklusion, ligestilling mellem kønnene og solidaritet for alle unge mennesker, nedbringelse af risikoen for fattigdom og forøgelse af den andel af befolkningen, der er i beskæftigelse — i en situation med løbende gældsnedbringelsesforanstaltninger, stigende ungdomsarbejdsløshed og forskellige præstations- og uddannelsesmæssige niveauer;

| 44. | anmoder indtrængende medlemsstaterne om at udnytte EU’s strukturfonde 2007-2013, særlig ESF; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at informere Europa-Parlamentet om de fremskridt, der er sket i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

44.

anmoder indtrængende medlemsstaterne om at udnytte EU’s strukturfonde 2007-2013, særlig ESF; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at informere Europa-Parlamentet om de fremskridt, der er sket i medlemsstaterne;

| 45. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at mobilisere alle til rådighed værende midler, især inden for rammerne af strukturfondene, til et program med henblik på at stimulere investeringer i uddannelse og job for at bekæmpe den uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed, og herunder at tilskynde unges virksomhedsudvikling gennem iværksætteri; glæder sig over ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og opfordrer indtrængende de berørte medlemsstater og regioner til at gøre fuldt brug af de midler, der er til rådighed fra ESF og de særlige tildelinger; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at mobilisere alle til rådighed værende midler, især inden for rammerne af strukturfondene, til et program med henblik på at stimulere investeringer i uddannelse og job for at bekæmpe den uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed, og herunder at tilskynde unges virksomhedsudvikling gennem iværksætteri; glæder sig over ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og opfordrer indtrængende de berørte medlemsstater og regioner til at gøre fuldt brug af de midler, der er til rådighed fra ESF og de særlige tildelinger;

| 46. | glæder sig over, at det nye EU-initiativ om en ungdomsgarantiordning også skal udvides til at omfatte unge under 30 år, og at det bør give dem de nødvendige kvalifikationer på arbejdsmarkedet ved at sikre dem meningsfulde og relevante muligheder af høj kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at gennemføre ordningen på en effektiv og rettidig måde og til fuldt ud at udnytte de muligheder, der tilbydes under den nye fond for beskæftigelse af unge, som den nye FFR har stillet til rådighed; understreger behovet for tilstrækkelige midler til initiativet gennem ESF og andre tidligere og fremtidige EU-strukturfonde; anser det budget, som Rådet har fastsat for syvårsperioden, for at være utilstrækkeligt; |
| --- | --- |

46.

glæder sig over, at det nye EU-initiativ om en ungdomsgarantiordning også skal udvides til at omfatte unge under 30 år, og at det bør give dem de nødvendige kvalifikationer på arbejdsmarkedet ved at sikre dem meningsfulde og relevante muligheder af høj kvalitet; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at gennemføre ordningen på en effektiv og rettidig måde og til fuldt ud at udnytte de muligheder, der tilbydes under den nye fond for beskæftigelse af unge, som den nye FFR har stillet til rådighed; understreger behovet for tilstrækkelige midler til initiativet gennem ESF og andre tidligere og fremtidige EU-strukturfonde; anser det budget, som Rådet har fastsat for syvårsperioden, for at være utilstrækkeligt;

| 47. | understreger imidlertid, at ungdomsgarantiordningen ikke kan erstatte strukturelle tiltag og de nødvendige reformer, der skal gøre uddannelsessystemerne og arbejdsmarkederne i nogle medlemsstater klar til at tage fremtidige udfordringer op; |
| --- | --- |

47.

understreger imidlertid, at ungdomsgarantiordningen ikke kan erstatte strukturelle tiltag og de nødvendige reformer, der skal gøre uddannelsessystemerne og arbejdsmarkederne i nogle medlemsstater klar til at tage fremtidige udfordringer op;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at give teknisk støtte og tilskynde unge til at skabe deres egen virksomhed under sloganet; »hvis du ikke kan finde et job, så skab et«; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at give teknisk støtte og tilskynde unge til at skabe deres egen virksomhed under sloganet; »hvis du ikke kan finde et job, så skab et«;

| 49. | foreslår at fremme iværksætterånden blandt de unge ved at lette adgangen til mikrokredit- og mikrofinansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

49.

foreslår at fremme iværksætterånden blandt de unge ved at lette adgangen til mikrokredit- og mikrofinansieringsinstrumenter;

| 50. | mener, at finanspolitisk konsolidering ikke bør gennemføres på en måde, der påvirker unges beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til yderligere at støtte oprettelsen af arbejdspladser af høj kvalitet for unge, f.eks. via skattelettelser og nedsættelser i de sociale bidrag og ved at fastsætte en passende arbejdsmarkedslovgivning; |
| --- | --- |

50.

mener, at finanspolitisk konsolidering ikke bør gennemføres på en måde, der påvirker unges beskæftigelse; opfordrer medlemsstaterne til yderligere at støtte oprettelsen af arbejdspladser af høj kvalitet for unge, f.eks. via skattelettelser og nedsættelser i de sociale bidrag og ved at fastsætte en passende arbejdsmarkedslovgivning;

| 51. | anerkender, at sociale foretagender kan spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme kvalitetsjob og bekæmpe fattigdom og social udstødelse ved at investere i almen uddannelse og faglig uddannelse for unge europæere; |
| --- | --- |

51.

anerkender, at sociale foretagender kan spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme kvalitetsjob og bekæmpe fattigdom og social udstødelse ved at investere i almen uddannelse og faglig uddannelse for unge europæere;

| 52. | understreger behovet for, at medlemsstaterne sørger for et sikkerhedsnet til nystartede virksomheder, der går ned; opfordrer dem til at afskaffe bureaukrati; |
| --- | --- |

52.

understreger behovet for, at medlemsstaterne sørger for et sikkerhedsnet til nystartede virksomheder, der går ned; opfordrer dem til at afskaffe bureaukrati;

Nye teknologier og sociale medier

| 53. | opfordrer kommissionen til at lancere en undersøgelse for at overvåge, hvordan nye teknologier og sociale medier påvirker unges liv; |
| --- | --- |

53.

opfordrer kommissionen til at lancere en undersøgelse for at overvåge, hvordan nye teknologier og sociale medier påvirker unges liv;

| 54. | understreger behovet for, at medlemsstaterne gennemfører strategier til støtte for unges adgang til ikt; |
| --- | --- |

54.

understreger behovet for, at medlemsstaterne gennemfører strategier til støtte for unges adgang til ikt;

| 55. | opfordrer Kommissionen til at udnytte sociale mediers dynamik inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og inddragelse af de unge for at øge beskæftigelsesegnetheden og styrke iværksætterånd, innovation og kultur; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til at udnytte sociale mediers dynamik inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og inddragelse af de unge for at øge beskæftigelsesegnetheden og styrke iværksætterånd, innovation og kultur;

| 56. | understreger behovet for at beskytte unge mod enhver form for misbrug, herunder onlineangreb og misbrug, der relaterer til deres persondata og helbred; |
| --- | --- |

56.

understreger behovet for at beskytte unge mod enhver form for misbrug, herunder onlineangreb og misbrug, der relaterer til deres persondata og helbred;

| 57. | understreger behovet for at forbedre formidlingen og anvendelsen af Kommissionens ungdomsinitiativer (f.eks. Den Europæiske Ungdomsportal) gennem sociale netværk og øget inddragelse af ungdomsorganisationer og -repræsentanter; |
| --- | --- |

57.

understreger behovet for at forbedre formidlingen og anvendelsen af Kommissionens ungdomsinitiativer (f.eks. Den Europæiske Ungdomsportal) gennem sociale netværk og øget inddragelse af ungdomsorganisationer og -repræsentanter;

| 58. | glæder sig over Kommissionens bebudede meddelelse om at gøre uddannelsessystemerne mere åbne for omverdenen med henblik på at forbedre effektiviteten, tilgængeligheden og ligheden i almen uddannelse, erhvervsuddannelse og læringssystemer ved at styrke integrationen af IKT og nye teknologier i almen uddannelse og erhvervsuddannelse; opfordrer alle medlemsstater til at støtte initiativer til at gøre uddannelse mere åben, f.eks. gennem indførelse af et stort antal åbne onlinekurser (MOOC); |
| --- | --- |

58.

glæder sig over Kommissionens bebudede meddelelse om at gøre uddannelsessystemerne mere åbne for omverdenen med henblik på at forbedre effektiviteten, tilgængeligheden og ligheden i almen uddannelse, erhvervsuddannelse og læringssystemer ved at styrke integrationen af IKT og nye teknologier i almen uddannelse og erhvervsuddannelse; opfordrer alle medlemsstater til at støtte initiativer til at gøre uddannelse mere åben, f.eks. gennem indførelse af et stort antal åbne onlinekurser (MOOC);

Inddragelse af unge og europæisk medborgerskab

| 59. | glæder sig over, at 2013 er blevet udnævnt til at være borgernes Europaår; understreger behovet for at blive bedre til at inddrage unge ved at opmuntre dem til at dele deres vision for EU's fremtid; |
| --- | --- |

59.

glæder sig over, at 2013 er blevet udnævnt til at være borgernes Europaår; understreger behovet for at blive bedre til at inddrage unge ved at opmuntre dem til at dele deres vision for EU's fremtid;

| 60. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte og udvide sin støtte til det europæiske ungdomskort for at lette unges adgang til kultur i hele EU; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til at fortsætte og udvide sin støtte til det europæiske ungdomskort for at lette unges adgang til kultur i hele EU;

| 61. | fremhæver sport, motion og sociale aktiviteters afgørende betydning for at opmuntre inddragelsen af unge, som er noget, der kan have en stor virkning i lokalsamfundene ved at bidrage til at håndtere mange af de samfundsmæssige udfordringer, som de unge er konfronteret med, f.eks. social udstødelse, og ved at give de unge en følelse af stolthed og selvværd; henviser desuden til, at motion bidrager til fysisk og psykisk at gøre de unge arbejdsdygtige; |
| --- | --- |

61.

fremhæver sport, motion og sociale aktiviteters afgørende betydning for at opmuntre inddragelsen af unge, som er noget, der kan have en stor virkning i lokalsamfundene ved at bidrage til at håndtere mange af de samfundsmæssige udfordringer, som de unge er konfronteret med, f.eks. social udstødelse, og ved at give de unge en følelse af stolthed og selvværd; henviser desuden til, at motion bidrager til fysisk og psykisk at gøre de unge arbejdsdygtige;

| 62. | understreger betydningen af, at EU udsender klare, ungdomsorienterede signaler, som er understøttet af reelle politikker, med henblik på valget til Europa-Parlamentet i 2014; |
| --- | --- |

62.

understreger betydningen af, at EU udsender klare, ungdomsorienterede signaler, som er understøttet af reelle politikker, med henblik på valget til Europa-Parlamentet i 2014;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at udvikle flere initiativer til at styrke EU-integration; anmoder indtrængende medlemsstaterne om at medtage europæiske studier i deres undervisningsplaner; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at udvikle flere initiativer til at styrke EU-integration; anmoder indtrængende medlemsstaterne om at medtage europæiske studier i deres undervisningsplaner;

| 64. | understreger betydningen af at anvende informations- og kommunikationsteknologier, herunder de sociale netværk, med det specifikke formål at styrke deltagelsen; |
| --- | --- |

64.

understreger betydningen af at anvende informations- og kommunikationsteknologier, herunder de sociale netværk, med det specifikke formål at styrke deltagelsen;

| 65. | understreger behovet for at udvikle mere effektivt opsøgende programmer for marginalgrupper og for at støtte ungdomssektoren for at udvikle dens strukturer og kommunikationskanaler, så det bliver muligt at nå ud til flere unge, navnlig dem, der risikerer social udstødelse; |
| --- | --- |

65.

understreger behovet for at udvikle mere effektivt opsøgende programmer for marginalgrupper og for at støtte ungdomssektoren for at udvikle dens strukturer og kommunikationskanaler, så det bliver muligt at nå ud til flere unge, navnlig dem, der risikerer social udstødelse;

| 66. | understreger betydningen af programmet »Aktive Unge«, der fremmer aktivt medborgerskab, solidaritet og tolerance blandt unge; |
| --- | --- |

66.

understreger betydningen af programmet »Aktive Unge«, der fremmer aktivt medborgerskab, solidaritet og tolerance blandt unge;

| 67. | fremhæver den rolle, der spilles af ungdomsorganisationer som den vigtigste kanal for deltagelse og den rolle, der spilles af volontører, og som bør styrkes yderligere via støttemekanismer, hensigtsmæssige retlige rammer og tydeligt definerede rettigheder og forpligtelser for volontører som fastsat i chartret for den europæiske volontørtjeneste; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre politisk og finansiel støtte til ungdomsarbejde, særligt til ungdomsorganisationer, der er involveret i EU-projekter; |
| --- | --- |

67.

fremhæver den rolle, der spilles af ungdomsorganisationer som den vigtigste kanal for deltagelse og den rolle, der spilles af volontører, og som bør styrkes yderligere via støttemekanismer, hensigtsmæssige retlige rammer og tydeligt definerede rettigheder og forpligtelser for volontører som fastsat i chartret for den europæiske volontørtjeneste; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre politisk og finansiel støtte til ungdomsarbejde, særligt til ungdomsorganisationer, der er involveret i EU-projekter;

| 68. | mener, at langt den vigtigste prioritet for strategien for unge i den kommende periode bør være at sætte de unge i stand til at føre en uafhængig tilværelse; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at målrette samarbejdet på ungdomsområdet mod unges uafhængighed og alle unges deltagelse i samfundet; |
| --- | --- |

68.

mener, at langt den vigtigste prioritet for strategien for unge i den kommende periode bør være at sætte de unge i stand til at føre en uafhængig tilværelse; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at målrette samarbejdet på ungdomsområdet mod unges uafhængighed og alle unges deltagelse i samfundet;

Generelle principper

| 69. | understreger, at det er vigtigt at få udryddet alle former for forskelsbehandling blandt unge, herunder forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion, handicap, alder og seksuel orientering; |
| --- | --- |

69.

understreger, at det er vigtigt at få udryddet alle former for forskelsbehandling blandt unge, herunder forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion, handicap, alder og seksuel orientering;

| 70. | understreger, at bekæmpelse af kønsbestemte uligheder og kønsstereotyper bør være en integrerende del af en effektiv ungdomspolitik for at forebygge og udrydde navnlig vold imod kvinder; |
| --- | --- |

70.

understreger, at bekæmpelse af kønsbestemte uligheder og kønsstereotyper bør være en integrerende del af en effektiv ungdomspolitik for at forebygge og udrydde navnlig vold imod kvinder;

| 71. | understreger betydningen af inden for rammerne af EU’s sociale vision at prioritere unge højt som gruppe og inddrage dem direkte og på denne måde øge deres indflydelse, udvikling, trivsel og sociale inddragelse; |
| --- | --- |

71.

understreger betydningen af inden for rammerne af EU’s sociale vision at prioritere unge højt som gruppe og inddrage dem direkte og på denne måde øge deres indflydelse, udvikling, trivsel og sociale inddragelse;

| 72. | betoner behovet for at sørge for effektiv og individualiseret støtte til handicappede unge; |
| --- | --- |

72.

betoner behovet for at sørge for effektiv og individualiseret støtte til handicappede unge;

o

o o

| 73. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

73.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 21.

(2)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(3)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 77.

(4)  Eurofound (2012), ‘NEETs — Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe’, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(5)  Eurofound (2012), »NEETs — Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe«. Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/70

---

P7_TA(2013)0365

Bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed: mulige udveje

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed: mulige udveje (2013/2045(INI))

(2016/C 093/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010»fremme af unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status som praktikant og lærling« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010»fremme af unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status som praktikant og lærling« (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativet »Muligheder for unge« (COM(2011)0933) og Parlamentets beslutning af 24. maj 2012 om initiativet »Muligheder for unge« (2) samt dets forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om initiativet »Muligheder for unge« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om initiativet »Muligheder for unge« (COM(2011)0933) og Parlamentets beslutning af 24. maj 2012 om initiativet »Muligheder for unge« (2) samt dets forespørgsel til mundtlig besvarelse til Kommissionen om initiativet »Muligheder for unge« (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af initiativet »Muligheder for unge« (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af initiativet »Muligheder for unge« (COM(2012)0727),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Unge på vej« (COM(2010)0478), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Unge på vej« (COM(2010)0478),

| — | der henviser til Rådets konklusioner, som blev vedtaget i Luxembourg den 17. juni 2011, om fremme af beskæftigelse for unge med henblik på at nå målene i Europa 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner, som blev vedtaget i Luxembourg den 17. juni 2011, om fremme af beskæftigelse for unge med henblik på at nå målene i Europa 2020,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 7. februar 2013 om et ungdomsbeskæftigelsesinitiativ, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 7. februar 2013 om et ungdomsbeskæftigelsesinitiativ,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. december 2012»På vej mod en kvalitetsramme for praktikophold. Anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter på EU-niveau i henhold til artikel 154 i TEUF« (COM(2012)0728), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. december 2012»På vej mod en kvalitetsramme for praktikophold. Anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter på EU-niveau i henhold til artikel 154 i TEUF« (COM(2012)0728),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets henstilling af 5. december 2012 om en ungdomsgaranti (COM(2012)0729), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets henstilling af 5. december 2012 om en ungdomsgaranti (COM(2012)0729),

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 13. juni 2012 med titlen »Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 13. juni 2012 med titlen »Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden«,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2013 om en ungdomsgaranti (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2013 om en ungdomsgaranti (4),

| — | der henviser til den politiske aftale, der blev indgået i Rådet den 28. februar 2013 om en rådshenstilling om indførelse af en ungdomsgaranti, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske aftale, der blev indgået i Rådet den 28. februar 2013 om en rådshenstilling om indførelse af en ungdomsgaranti,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. april 2009»En EU-strategi for unge — investering og mobilisering. En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet« (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. april 2009»En EU-strategi for unge — investering og mobilisering. En fornyet åben koordinationsmetode tilpasset udfordringer og muligheder på ungdomsområdet« (COM(2009)0200),

| — | der henviser til forslaget om ændring af Kommissionens dokument "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget om ændring af Kommissionens dokument "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | der henviser til erklæringen af 30. januar 2012 fra Det Europæiske Råds medlemmer med titlen »På vej mod vækstfremmende konsolidering og beskæftigelsesfremmende vækst«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 30. januar 2012 fra Det Europæiske Råds medlemmer med titlen »På vej mod vækstfremmende konsolidering og beskæftigelsesfremmende vækst«,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om mobilitet og integrering af personer med handicap og den europæiske handicapstrategi for 2010-2020 (5),

| — | der henviser til det europæiske kvalitetscharter for praktikordninger, der er udarbejdet af det europæiske ungdomsforum sammen med arbejdsmarkedets parter og andre interesseparter, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske kvalitetscharter for praktikordninger, der er udarbejdet af det europæiske ungdomsforum sammen med arbejdsmarkedets parter og andre interesseparter,

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 22. oktober 2012 med titlen »NEET- Unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse: karakteristika, omkostninger og politiske tiltag i Europa« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 22. oktober 2012 med titlen »NEET- Unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse: karakteristika, omkostninger og politiske tiltag i Europa« (6),

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 21. december 2012 med titlen »Effektiviteten af politiske foranstaltninger til forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen blandt unge« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 21. december 2012 med titlen »Effektiviteten af politiske foranstaltninger til forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen blandt unge« (7),

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 29. april 2011 med titlen »Sådan hjælpes unge arbejdstagere gennem krisen: bidrag fra arbejdsmarkedets parter og offentlige myndigheder« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 29. april 2011 med titlen »Sådan hjælpes unge arbejdstagere gennem krisen: bidrag fra arbejdsmarkedets parter og offentlige myndigheder« (8),

| — | der henviser til sin betænkning af 14. marts 2013 om integrationen af migranter, virkningerne for arbejdsmarkedet og den eksterne dimension af koordineringen af de sociale sikringsordninger (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin betænkning af 14. marts 2013 om integrationen af migranter, virkningerne for arbejdsmarkedet og den eksterne dimension af koordineringen af de sociale sikringsordninger (9),

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 7. februar 2012 med titlen »Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 7. februar 2012 med titlen »Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)« (10),

| — | der henviser til Eurofound-rapporten af 15. januar 2013 med titlen »Aktiv integration af unge med helbredsproblemer eller handicap« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofound-rapporten af 15. januar 2013 med titlen »Aktiv integration af unge med helbredsproblemer eller handicap« (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0275/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0275/2013),

| A. | der henviser til, at 23,5 % af de aktive unge var arbejdsløse i juni 2013 og tallene varierer fra 10 % eller færre i Østrig og Tyskland til 64,2 % i Grækenland, hvilket vidner om markante geografiske forskelle både mellem og i de enkelte medlemsstater; der henviser til, at de seneste data og prognoser peger på en yderligere forværring af de unges situation i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 23,5 % af de aktive unge var arbejdsløse i juni 2013 og tallene varierer fra 10 % eller færre i Østrig og Tyskland til 64,2 % i Grækenland, hvilket vidner om markante geografiske forskelle både mellem og i de enkelte medlemsstater; der henviser til, at de seneste data og prognoser peger på en yderligere forværring af de unges situation i nogle medlemsstater;

| B. | der henviser til, at arbejdsløsheden blandt kvinder under 25 år fortsat stiger (fra 18,8 % i 2009 til 22,1 % i 2012), og at den ifølge de senest tilgængelige oplysninger nu ligger på 22,9 %; der henviser til, at holdninger såsom modløshed, selvudelukkelse og manglende interesse i forhold til arbejde bliver mere og mere udbredte; der henviser til, at unge kvinder stadig står over for ringere arbejdsmarkedsvilkår end unge mænd, og at den manglende udnyttelse af højtkvalificerede kvinders kompetencer betyder, at man går glip af en mulighed for økonomisk vækst i Europa; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at arbejdsløsheden blandt kvinder under 25 år fortsat stiger (fra 18,8 % i 2009 til 22,1 % i 2012), og at den ifølge de senest tilgængelige oplysninger nu ligger på 22,9 %; der henviser til, at holdninger såsom modløshed, selvudelukkelse og manglende interesse i forhold til arbejde bliver mere og mere udbredte; der henviser til, at unge kvinder stadig står over for ringere arbejdsmarkedsvilkår end unge mænd, og at den manglende udnyttelse af højtkvalificerede kvinders kompetencer betyder, at man går glip af en mulighed for økonomisk vækst i Europa;

| C. | der henviser til, at 7,5 mio. unge i alderen 15-24 og 6,5 mio. i alderen 25-29 ikke var under i beskæftigelse eller under almen uddannelse eller erhvervsuddannelse i 2011; der henviser til, at dette kan få alvorlige personlige og sociale konsekvenser såsom usikre fremtidige beskæftigelsesmuligheder, fattigdom og social udstødelse eller endda mentale og fysiske problemer; der henviser til, at disse problemer sandsynligvis vil vokse i den nærmeste fremtid, og at de har alvorlige finansielle konsekvenser for medlemsstaternes velfærdssystemer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 7,5 mio. unge i alderen 15-24 og 6,5 mio. i alderen 25-29 ikke var under i beskæftigelse eller under almen uddannelse eller erhvervsuddannelse i 2011; der henviser til, at dette kan få alvorlige personlige og sociale konsekvenser såsom usikre fremtidige beskæftigelsesmuligheder, fattigdom og social udstødelse eller endda mentale og fysiske problemer; der henviser til, at disse problemer sandsynligvis vil vokse i den nærmeste fremtid, og at de har alvorlige finansielle konsekvenser for medlemsstaternes velfærdssystemer;

| D. | der henviser til, at der med 14 mio., der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, kræves en større indsats fra medlemsstaternes og de europæiske institutioners side for at reintegrere unge i arbejdsmarkedet; der henviser til, at unge i Europa har meget forskellige behov og derfor er det nødvendigt, at alle foranstaltninger til arbejdsmarkedsintegration skræddersyes efter de enkelte specifikke gruppers behov, og hvor dette er muligt, at inkludere foranstaltninger til personlige vurderinger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der med 14 mio., der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse, kræves en større indsats fra medlemsstaternes og de europæiske institutioners side for at reintegrere unge i arbejdsmarkedet; der henviser til, at unge i Europa har meget forskellige behov og derfor er det nødvendigt, at alle foranstaltninger til arbejdsmarkedsintegration skræddersyes efter de enkelte specifikke gruppers behov, og hvor dette er muligt, at inkludere foranstaltninger til personlige vurderinger;

| E. | der henviser til, at det økonomiske tab som følge af unges udtrædelse af arbejdsmarkedet i 2011 vurderedes til 153 mia. EUR i medlemsstaterne, hvilket svarer til 1,2 % af EU's BNP (12); der henviser til, at dette beløb er langt mere end de anslåede 10 mia. EUR, der er nødvendige for at skabe to mio. nye job for unge (13); der henviser til, at dette udgør en alvorlig social og økonomisk byrde på langt sigt for EU som helhed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det økonomiske tab som følge af unges udtrædelse af arbejdsmarkedet i 2011 vurderedes til 153 mia. EUR i medlemsstaterne, hvilket svarer til 1,2 % af EU's BNP (12); der henviser til, at dette beløb er langt mere end de anslåede 10 mia. EUR, der er nødvendige for at skabe to mio. nye job for unge (13); der henviser til, at dette udgør en alvorlig social og økonomisk byrde på langt sigt for EU som helhed;

| F. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløshed er en væsentlig årsag til den store stigning i den migration, som finder sted i en række medlemsstater; der henviser til, at der blandt de, der vælger mobilitet og migration, kun er få, der gør dette frivilligt, men at de snarere er tvunget til det af økonomiske årsager; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløshed er en væsentlig årsag til den store stigning i den migration, som finder sted i en række medlemsstater; der henviser til, at der blandt de, der vælger mobilitet og migration, kun er få, der gør dette frivilligt, men at de snarere er tvunget til det af økonomiske årsager;

| G. | der henviser til, at der er behov for store investeringer i EU for at skabe vækst og beskæftigelse og for at øge den interne efterspørgsel; der henviser til, at en investeringspakke på 2 % af EU's BNP er nødvendig for at opnå en betydelig forbedring af den økonomiske situation på kort sigt og af forholdene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder; der henviser til, at denne foranstaltning primært vil komme de unge til gode, som er den gruppe, der er hårdest ramt af krisen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er behov for store investeringer i EU for at skabe vækst og beskæftigelse og for at øge den interne efterspørgsel; der henviser til, at en investeringspakke på 2 % af EU's BNP er nødvendig for at opnå en betydelig forbedring af den økonomiske situation på kort sigt og af forholdene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder; der henviser til, at denne foranstaltning primært vil komme de unge til gode, som er den gruppe, der er hårdest ramt af krisen;

| H. | der henviser til, at unge er særligt ugunstigt stillede under økonomiske kriser i højere grad end andre grupper; der henviser til, at den aktuelle arbejdsløshed for mange unge kan forventes at blive en langvarig arbejdsløshed, hvilket i høj grad øger risikoen for social udstødelse; der henviser til, at dette har alarmerende konsekvenser for de enkelte unge, forringer deres selvtillid, forhindrer dem i at indfri deres ambitioner, forringer deres indkomst og deres karrieremuligheder og forsinker deres muligheder for at leve uafhængigt voksenliv, heriblandt stiftelse af en familie, og at det herved også har alvorlige konsekvenser for den sociale, økonomiske og demografiske situation i Europa, både på kort og langt sigt, og øger risikoen, for at unge rammes af fattigdom i alderdommen på grund af, at de ikke har været i stand til at betale pensionsbidrag i løbet af deres arbejdsliv. |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at unge er særligt ugunstigt stillede under økonomiske kriser i højere grad end andre grupper; der henviser til, at den aktuelle arbejdsløshed for mange unge kan forventes at blive en langvarig arbejdsløshed, hvilket i høj grad øger risikoen for social udstødelse; der henviser til, at dette har alarmerende konsekvenser for de enkelte unge, forringer deres selvtillid, forhindrer dem i at indfri deres ambitioner, forringer deres indkomst og deres karrieremuligheder og forsinker deres muligheder for at leve uafhængigt voksenliv, heriblandt stiftelse af en familie, og at det herved også har alvorlige konsekvenser for den sociale, økonomiske og demografiske situation i Europa, både på kort og langt sigt, og øger risikoen, for at unge rammes af fattigdom i alderdommen på grund af, at de ikke har været i stand til at betale pensionsbidrag i løbet af deres arbejdsliv.

| I. | der henviser til, at artikel 13 i EF-traktaten navnlig giver Fællesskabet beføjelser til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; der henviser til, at unge kvinder på trods af direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv fortsat udsættes for forskelsbehandling på grund af alder eller køn, når de kommer ud på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at artikel 13 i EF-traktaten navnlig giver Fællesskabet beføjelser til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; der henviser til, at unge kvinder på trods af direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv fortsat udsættes for forskelsbehandling på grund af alder eller køn, når de kommer ud på arbejdsmarkedet;

| J. | der henviser til, at der er omkring fire mio. ledige job i EU (14) på trods af en generelt høj ungdomsarbejdsløshed på grund af manglende overensstemmelse mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer; der henviser til at flere områder, såsom ikt-sektoren og F&U, er et vedvarende og stadig større efterspørgsel efter højtkvalificeret arbejdskraft, der ikke opfyldes; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er omkring fire mio. ledige job i EU (14) på trods af en generelt høj ungdomsarbejdsløshed på grund af manglende overensstemmelse mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer; der henviser til at flere områder, såsom ikt-sektoren og F&U, er et vedvarende og stadig større efterspørgsel efter højtkvalificeret arbejdskraft, der ikke opfyldes;

| K. | der henviser til, at ILO har anbefalet et budget på 21 mia. EUR, hvilket svarer til 0,5 % af alle udgifter i euroområdet, til fuldstændig gennemførelse af en ungdomsgaranti i EU; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ILO har anbefalet et budget på 21 mia. EUR, hvilket svarer til 0,5 % af alle udgifter i euroområdet, til fuldstændig gennemførelse af en ungdomsgaranti i EU;

| L. | der henviser til, at EU inden for rammerne af Europa 2020-strategien har påtaget sig at forbedre uddannelsesniveauet, nedbringe skolefrafaldet til mindre end 10 % senest i 2020, hæve procenten af de 30-34-årige med en videregående eller tilsvarende uddannelse til mindst 40 % og hæve beskæftigelsesfrekvensen for de 20-64-årige til 75 %; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU inden for rammerne af Europa 2020-strategien har påtaget sig at forbedre uddannelsesniveauet, nedbringe skolefrafaldet til mindre end 10 % senest i 2020, hæve procenten af de 30-34-årige med en videregående eller tilsvarende uddannelse til mindst 40 % og hæve beskæftigelsesfrekvensen for de 20-64-årige til 75 %;

| M. | der henviser til, at krisen har medført et øget antal personer i usikre ansættelsesforhold, navnlig unge, og at mange fuldtidsjob erstattes af kortvarige kontrakter, deltidsarbejde og ulønnet arbejde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at krisen har medført et øget antal personer i usikre ansættelsesforhold, navnlig unge, og at mange fuldtidsjob erstattes af kortvarige kontrakter, deltidsarbejde og ulønnet arbejde;

| N. | der henviser til, at flere og flere unge må tage både ulønnede og lønnede praktikophold, og at dette er diskriminerende for de, der er mindre velstillede; der henviser til, at det er nødvendigt at erkende problemet med, at praktikanter udnyttes som billig arbejdskraft, og at der derfor skal skabes en række kvalitetskriterier for praktikpladser; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at flere og flere unge må tage både ulønnede og lønnede praktikophold, og at dette er diskriminerende for de, der er mindre velstillede; der henviser til, at det er nødvendigt at erkende problemet med, at praktikanter udnyttes som billig arbejdskraft, og at der derfor skal skabes en række kvalitetskriterier for praktikpladser;

| O. | der henviser til, at SMV'er og mikrovirksomheder, der er en drivkraft for økonomisk vækst og jobskabelse og for opfyldelsen af målene i Europa 2020-strategien, har mistet over 3,5 millioner job og har reduceret rekrutteringen væsentligt som følge af den økonomiske krise, og at nedlæggelse af arbejdspladser har haft konsekvenser for alle arbejdstagere, navnlig de unge; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at SMV'er og mikrovirksomheder, der er en drivkraft for økonomisk vækst og jobskabelse og for opfyldelsen af målene i Europa 2020-strategien, har mistet over 3,5 millioner job og har reduceret rekrutteringen væsentligt som følge af den økonomiske krise, og at nedlæggelse af arbejdspladser har haft konsekvenser for alle arbejdstagere, navnlig de unge;

| P. | der henviser til, at unge har ret til kvalitetsbeskæftigelse, der er i overensstemmelse med deres kvalifikationer; der henviser til, at kvalitetsbeskæftigelse er af afgørende betydning for den europæiske ungdoms værdighed og selvstændighed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at unge har ret til kvalitetsbeskæftigelse, der er i overensstemmelse med deres kvalifikationer; der henviser til, at kvalitetsbeskæftigelse er af afgørende betydning for den europæiske ungdoms værdighed og selvstændighed;

| Q. | der henviser til, at den økonomiske krise, som blev synlig i 2008, har haft en negativ indvirkning på såvel efterspørgslen som udbuddet på arbejdsmarkedet og dermed dramatisk har øget usikkerheden om beskæftigelsesmuligheder, og at det derfor er afgørende for alle arbejdsløse at blive bedre informeret om beskæftigelsesmuligheder, der henviser til, at almen uddannelse, erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling ofte er utilgængelig for de dårligst stillede grupper, herunder unge mennesker med handicap; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den økonomiske krise, som blev synlig i 2008, har haft en negativ indvirkning på såvel efterspørgslen som udbuddet på arbejdsmarkedet og dermed dramatisk har øget usikkerheden om beskæftigelsesmuligheder, og at det derfor er afgørende for alle arbejdsløse at blive bedre informeret om beskæftigelsesmuligheder, der henviser til, at almen uddannelse, erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling ofte er utilgængelig for de dårligst stillede grupper, herunder unge mennesker med handicap;

| R. | der henviser til, at tosporede uddannelser, der kombinerer undervisning i klasseværelset med erhvervsuddannelse, og uddannelser med kombinerede akademiske og erhvervsrettede elementer, som findes i en række medlemsstater, i kraft af, at de lægger stor vægt på praktiske færdigheder, har bevist deres værd under krisen; der henviser til, at Kommissionen gentagne gange har nævnt, at effektive tosporede uddannelsessystemer kan sikre en vedvarende tilgang af kvalificerede arbejdstagere, samtidig med, at arbejdsløsheden holdes nede; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at tosporede uddannelser, der kombinerer undervisning i klasseværelset med erhvervsuddannelse, og uddannelser med kombinerede akademiske og erhvervsrettede elementer, som findes i en række medlemsstater, i kraft af, at de lægger stor vægt på praktiske færdigheder, har bevist deres værd under krisen; der henviser til, at Kommissionen gentagne gange har nævnt, at effektive tosporede uddannelsessystemer kan sikre en vedvarende tilgang af kvalificerede arbejdstagere, samtidig med, at arbejdsløsheden holdes nede;

| S. | der henviser til, at overgangen fra fuldtidsuddannelse til arbejdsmarked er et afgørende tidspunkt i unge menneskers liv, som er vigtigt for deres fremtidige karrieremuligheder, deres mulige livstidsindkomst og langsigtede sociale situation; der henviser til, at uddannelsespolitikken i den forbindelse ikke kan adskilles fra arbejdsmarkedspolitikken; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at overgangen fra fuldtidsuddannelse til arbejdsmarked er et afgørende tidspunkt i unge menneskers liv, som er vigtigt for deres fremtidige karrieremuligheder, deres mulige livstidsindkomst og langsigtede sociale situation; der henviser til, at uddannelsespolitikken i den forbindelse ikke kan adskilles fra arbejdsmarkedspolitikken;

| T. | der henviser til, at den økonomiske krise, som startede i 2008, har haft en negativ indvirkning på såvel efterspørgslen som udbuddet på arbejdsmarkedet og dermed dramatisk har øget usikkerheden omkring jobmuligheder og gjort det nødvendigt at tage hånd om medlemsstaternes investering i jobskabelse og almen uddannelse og erhvervsuddannelse; der henviser, at konsekvenserne af krisen kan omfatte øgede sociale konflikter og uro; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at den økonomiske krise, som startede i 2008, har haft en negativ indvirkning på såvel efterspørgslen som udbuddet på arbejdsmarkedet og dermed dramatisk har øget usikkerheden omkring jobmuligheder og gjort det nødvendigt at tage hånd om medlemsstaternes investering i jobskabelse og almen uddannelse og erhvervsuddannelse; der henviser, at konsekvenserne af krisen kan omfatte øgede sociale konflikter og uro;

| U. | der henviser til, at arbejdsformidlingerne spiller en central rolle på arbejdsmarkedet og derfor skal opfylde høje kvalitetsstandarder, og at deres overholdelse af disse standarder skal kontrolleres af de kompetente myndigheder; der henviser til, at disse kvalitetsstandarder og kravet om kontroller bør gælde i samme grad for både offentlige og private arbejdsformidlinger; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at arbejdsformidlingerne spiller en central rolle på arbejdsmarkedet og derfor skal opfylde høje kvalitetsstandarder, og at deres overholdelse af disse standarder skal kontrolleres af de kompetente myndigheder; der henviser til, at disse kvalitetsstandarder og kravet om kontroller bør gælde i samme grad for både offentlige og private arbejdsformidlinger;

| V. | der henviser til, at en del af løsningen på arbejdsløshed kan være at udvikle erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet med højt kvalificerede undervisere og lærere, infrastrukturer og faciliteter af høj kvalitet og stor relevans for arbejdsmarkedet, der giver mulighed for yderligere almen uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en del af løsningen på arbejdsløshed kan være at udvikle erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet med højt kvalificerede undervisere og lærere, infrastrukturer og faciliteter af høj kvalitet og stor relevans for arbejdsmarkedet, der giver mulighed for yderligere almen uddannelse og erhvervsuddannelse;

| W. | der henviser til, at unge udgør 40 % af dem, der er ansat på midlertidige kontrakter, men at de udgør 13 % af den samlede arbejdsstyrke, at en ud af fem unge frygter at miste deres arbejde; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at unge udgør 40 % af dem, der er ansat på midlertidige kontrakter, men at de udgør 13 % af den samlede arbejdsstyrke, at en ud af fem unge frygter at miste deres arbejde;

| X. | der henviser til, at der i visse medlemsstater kan ses en voksende kløft mellem kandidaternes færdigheder og de færdigheder, som arbejdsmarkedet kræver, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der i visse medlemsstater kan ses en voksende kløft mellem kandidaternes færdigheder og de færdigheder, som arbejdsmarkedet kræver,

| Y. | der henviser til, at hensyntagen til kravene på arbejdsmarkedet ikke bør afskære børn fra at erhverve sig det bredest mulige videngrundlag, eftersom dette er det bedste middel til at sikre, at de vil kunne tilpasse sig arbejdsmarkedets og tilværelsens omskiftelighed; der henviser til, at de fleste undersøgelser viser betydningen af kvalitetsuddannelse fra de tidligste skoleår for at forhindre skolefrafald og sikre, at børn fra de dårligst stillede sociale lag integreres fuldt ud i skolelivet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at hensyntagen til kravene på arbejdsmarkedet ikke bør afskære børn fra at erhverve sig det bredest mulige videngrundlag, eftersom dette er det bedste middel til at sikre, at de vil kunne tilpasse sig arbejdsmarkedets og tilværelsens omskiftelighed; der henviser til, at de fleste undersøgelser viser betydningen af kvalitetsuddannelse fra de tidligste skoleår for at forhindre skolefrafald og sikre, at børn fra de dårligst stillede sociale lag integreres fuldt ud i skolelivet;

| Z. | der henviser til, at åbne uddannelsesressourcer forbedrer kvaliteten og tilgængeligheden af og lige muligheder inden for uddannelse og fremmer en interaktiv, kreativ, fleksibel og personaliseret læringsproces gennem anvendelse af IKT og nye teknologier; der henviser til, at åben uddannelse øger vedvarende beskæftigelsesegnethed ved at støtte livslang læring; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at åbne uddannelsesressourcer forbedrer kvaliteten og tilgængeligheden af og lige muligheder inden for uddannelse og fremmer en interaktiv, kreativ, fleksibel og personaliseret læringsproces gennem anvendelse af IKT og nye teknologier; der henviser til, at åben uddannelse øger vedvarende beskæftigelsesegnethed ved at støtte livslang læring;

| AA. | der henviser til, at både skole- og universitetslærere står over for hidtil usete udfordringer i et globalt økonomisk miljø, der hurtigt forandrer sig, hvor udviklingen af nye færdigheder og kompetencer, innovative tilgange og moderne undervisningsmetoder er nøglefaktorer for unges effektive uddannelse og beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at både skole- og universitetslærere står over for hidtil usete udfordringer i et globalt økonomisk miljø, der hurtigt forandrer sig, hvor udviklingen af nye færdigheder og kompetencer, innovative tilgange og moderne undervisningsmetoder er nøglefaktorer for unges effektive uddannelse og beskæftigelsesegnethed;

| AB. | der henviser til, at 60 % af universitetskandidaterne er kvinder, som ofte placeres i stillinger, hvor de er underkvalificerede eller underbetalte; der henviser til, at unge kvinder også er berørte af kønsforskelle med hensyn til vilkår for ikke-beskæftigelse og beskæftigelse, hvilket resulterer i en lønforskel (på nuværende tidspunkt 16,2 %) og en pensionsforskel; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at 60 % af universitetskandidaterne er kvinder, som ofte placeres i stillinger, hvor de er underkvalificerede eller underbetalte; der henviser til, at unge kvinder også er berørte af kønsforskelle med hensyn til vilkår for ikke-beskæftigelse og beskæftigelse, hvilket resulterer i en lønforskel (på nuværende tidspunkt 16,2 %) og en pensionsforskel;

| AC. | der henviser til, at kvinders beskæftigelse i højere grad påvirkes af fleksibilitet og jobusikkerhed end mænds beskæftigelse; der henviser til, at kvinder i det tredje kvartal af 2012 udgjorde ca. 60 % af de deltidsansatte i alderen 15-24 år, mens 64 % af vikaransatte med en videregående uddannelse i samme aldersgruppe (bachelorgrad eller kandidatgrad) var kvinder; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at kvinders beskæftigelse i højere grad påvirkes af fleksibilitet og jobusikkerhed end mænds beskæftigelse; der henviser til, at kvinder i det tredje kvartal af 2012 udgjorde ca. 60 % af de deltidsansatte i alderen 15-24 år, mens 64 % af vikaransatte med en videregående uddannelse i samme aldersgruppe (bachelorgrad eller kandidatgrad) var kvinder;

| AD. | der henviser til, at kvinder til trods for artikel 19 i TEUF, direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 og direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 udsættes for alders- og kønsdiskrimination, når de kommer ud på arbejdsmarkedet; der henviser til, at det er vanskeligere for kvinder fra udsatte samfundsgrupper, herunder etniske minoriteter, at få adgang til det officielle arbejdsmarked; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at kvinder til trods for artikel 19 i TEUF, direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 og direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 udsættes for alders- og kønsdiskrimination, når de kommer ud på arbejdsmarkedet; der henviser til, at det er vanskeligere for kvinder fra udsatte samfundsgrupper, herunder etniske minoriteter, at få adgang til det officielle arbejdsmarked;

| AE. | der henviser til, at moderskab ofte er til hinder for unge mødres adgang til arbejdsmarkedet og derfor bidrager til at øge kønsskævhederne på beskæftigelsesområdet; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at moderskab ofte er til hinder for unge mødres adgang til arbejdsmarkedet og derfor bidrager til at øge kønsskævhederne på beskæftigelsesområdet;

| AF. | mener, at foranstaltninger i forbindelse med ungdomsbeskæftigelse skal integreres i en konsekvent og fremtids- og investeringsorienteret makroøkonomisk strategi, som kan sikre de rette betingelser for skabelse af bæredygtige arbejdspladser til det 21. århundrede og for en effektiv overgang fra uddannelse til beskæftigelse; |
| --- | --- |

AF.

mener, at foranstaltninger i forbindelse med ungdomsbeskæftigelse skal integreres i en konsekvent og fremtids- og investeringsorienteret makroøkonomisk strategi, som kan sikre de rette betingelser for skabelse af bæredygtige arbejdspladser til det 21. århundrede og for en effektiv overgang fra uddannelse til beskæftigelse;

| 1. | understreger, at de politiske foranstaltninger på nationalt plan og på EU-plan til fremme af ungdomsbeskæftigelse bør være sammenhængende og styrke hinanden gensidigt og især bør fokusere på gode (erhvervs)uddannelser og at give erhvervserfaring og derved sætte unge i stand til at opnå stabil beskæftigelse af god kvalitet; understreger, at det at skabe muligheder for rimeligt aflønnede praktikophold og frivillige aktiviteter i offentlighedens interesse kan sætte unge mennesker i stand til at engagere sig i samfundsnyttige aktiviteter; |
| --- | --- |

1.

understreger, at de politiske foranstaltninger på nationalt plan og på EU-plan til fremme af ungdomsbeskæftigelse bør være sammenhængende og styrke hinanden gensidigt og især bør fokusere på gode (erhvervs)uddannelser og at give erhvervserfaring og derved sætte unge i stand til at opnå stabil beskæftigelse af god kvalitet; understreger, at det at skabe muligheder for rimeligt aflønnede praktikophold og frivillige aktiviteter i offentlighedens interesse kan sætte unge mennesker i stand til at engagere sig i samfundsnyttige aktiviteter;

| 2. | beklager, at de nuværende kriseforanstaltninger, som sigter mod at reducere de offentlige udgifter i kriseramte lande, allerede har haft en negativ virkning på unge mennesker som følge af nedskæringer inden for uddannelse, jobskabelse og støttetjenester; |
| --- | --- |

2.

beklager, at de nuværende kriseforanstaltninger, som sigter mod at reducere de offentlige udgifter i kriseramte lande, allerede har haft en negativ virkning på unge mennesker som følge af nedskæringer inden for uddannelse, jobskabelse og støttetjenester;

| 3. | understreger, at de unge arbejdsløse kommer fra mange forskellige grupper, hvorfor det er nødvendigt at identificere dem i henhold til deres behov og evner for at forbedre gennemførelsen af de trufne foranstaltninger; påpeger, at de nøglekompetencer, der sikrer disse unge en hurtigere, mere stabil og varig adgang til arbejdsmarkedet, bør identificeres; henviser til, at opmærksomheden især bør rettes imod unge, der ikke har nogen kvalifikationer, og som hverken er under almen uddannelse, erhvervsuddannelse eller i beskæftigelse; |
| --- | --- |

3.

understreger, at de unge arbejdsløse kommer fra mange forskellige grupper, hvorfor det er nødvendigt at identificere dem i henhold til deres behov og evner for at forbedre gennemførelsen af de trufne foranstaltninger; påpeger, at de nøglekompetencer, der sikrer disse unge en hurtigere, mere stabil og varig adgang til arbejdsmarkedet, bør identificeres; henviser til, at opmærksomheden især bør rettes imod unge, der ikke har nogen kvalifikationer, og som hverken er under almen uddannelse, erhvervsuddannelse eller i beskæftigelse;

| 4. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de medlemsstater, hvor ungdomsarbejdsløsheden i regionerne er på over 25 %, at tackle ungdomsarbejdsløsheden gennem skabelse af job til mindst 10 % af de berørte unge; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med de medlemsstater, hvor ungdomsarbejdsløsheden i regionerne er på over 25 %, at tackle ungdomsarbejdsløsheden gennem skabelse af job til mindst 10 % af de berørte unge;

| 5. | understreger behovet for aktive, omfattende og inklusive arbejdsmarkedspolitikker med sigte på jobskabelse, med særlige foranstaltninger for unge mennesker, for på den ene side at undgå at spilde tilgængelige ressourcer og på at den anden at mindske ungdomsarbejdsløsheden i stedet for blot at »genanvende« den; opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, om eksempler på bedste praksis fra andre medlemsstater kan gennemføres på deres respektive arbejdsmarked, og anvende de egnede foranstaltninger i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden; fremhæver de gode erfaringer fra lande med erhvervsuddannelsessystemer og tosporede uddannelsessystemer til forbedring af overgangen fra uddannelse til beskæftigelse og dermed mindsker kløften mellem uddannelseskvalifikationer og efterspørgslen fra arbejdsmarkedet; understreger, at det er Kommissionens opgave at støtte en sådan indsats aktivt og opfordrer Kommissionen til at rapportere regelmæssigt om medlemsstaternes reformindsats med hensyn til erhvervsuddannelsessystemer; understreger, at der især bør tages hensyn til sårbare grupper, der er i stor fare for social udstødelse, herunder unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse; |
| --- | --- |

5.

understreger behovet for aktive, omfattende og inklusive arbejdsmarkedspolitikker med sigte på jobskabelse, med særlige foranstaltninger for unge mennesker, for på den ene side at undgå at spilde tilgængelige ressourcer og på at den anden at mindske ungdomsarbejdsløsheden i stedet for blot at »genanvende« den; opfordrer medlemsstaterne til at undersøge, om eksempler på bedste praksis fra andre medlemsstater kan gennemføres på deres respektive arbejdsmarked, og anvende de egnede foranstaltninger i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden; fremhæver de gode erfaringer fra lande med erhvervsuddannelsessystemer og tosporede uddannelsessystemer til forbedring af overgangen fra uddannelse til beskæftigelse og dermed mindsker kløften mellem uddannelseskvalifikationer og efterspørgslen fra arbejdsmarkedet; understreger, at det er Kommissionens opgave at støtte en sådan indsats aktivt og opfordrer Kommissionen til at rapportere regelmæssigt om medlemsstaternes reformindsats med hensyn til erhvervsuddannelsessystemer; understreger, at der især bør tages hensyn til sårbare grupper, der er i stor fare for social udstødelse, herunder unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at samle succeshistorier om uddannelse af unge og udarbejde en håndbog til brug for andre medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at samle succeshistorier om uddannelse af unge og udarbejde en håndbog til brug for andre medlemsstater;

| 7. | opfordrer Kommissionen til årligt at forelægge en rapport om reformen af erhvervsuddannelsessystemerne i medlemsstaterne og dermed yde et strukturelt, langsigtet bidrag til at forbedre unges beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til årligt at forelægge en rapport om reformen af erhvervsuddannelsessystemerne i medlemsstaterne og dermed yde et strukturelt, langsigtet bidrag til at forbedre unges beskæftigelsesegnethed;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde kvalitative retningslinjer for et moderne tosporet uddannelsessystem, ledsaget af en liste over bredt definerede, ikke-akademiske kerneerhverv i Europa; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde kvalitative retningslinjer for et moderne tosporet uddannelsessystem, ledsaget af en liste over bredt definerede, ikke-akademiske kerneerhverv i Europa;

| 9. | understreger betydningen af at forbedre kvalitetsstandarderne for og adgangen til de videregående uddannelser og erhvervsuddannelserne; fremhæver ligeledes betydningen af sprogindlæring i skoler og inden for erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af at forbedre kvalitetsstandarderne for og adgangen til de videregående uddannelser og erhvervsuddannelserne; fremhæver ligeledes betydningen af sprogindlæring i skoler og inden for erhvervsuddannelse;

| 10. | understreger, at deltagelsen af alle relevante interessenter på lokalt, regionalt og nationalt og europæisk plan, herunder arbejdsmarkedets parter, arbejdsformidlinger, erhvervsuddannelses- og uddannelsesmyndigheder, de enkelte arbejdsgivere, ngo'er og især studenter og ungdomsorganisationer, er væsentlig for en vellykket udformning, gennemførelse og overvågning af en række forskellige foranstaltninger til fremme af ungdomsbeskæftigelse og beskæftigelsesegnethed på en integreret måde; understreger, at foranstaltningerne til fremme af bæredygtig ungdomsbeskæftigelse af høj kvalitet skal være fleksible, så de kan opfylde de tiltagende behov på arbejdsmarkedet; bemærker, at der er behov for fleksible og samtidig pålidelige kontraktforhold, effektive reintegrationspolitikker og moderne sociale sikringsordninger; understreger, at tidlig erhvervsvejledning for unge, længe før de afslutter den almindelige skolegang, er særligt nyttig, fordi dette kræver, at forældre og lærere forbedrer kapaciteten til at hjælpe og rådgive elever med at vælge deres uddannelse og efterfølgende karriere; |
| --- | --- |

10.

understreger, at deltagelsen af alle relevante interessenter på lokalt, regionalt og nationalt og europæisk plan, herunder arbejdsmarkedets parter, arbejdsformidlinger, erhvervsuddannelses- og uddannelsesmyndigheder, de enkelte arbejdsgivere, ngo'er og især studenter og ungdomsorganisationer, er væsentlig for en vellykket udformning, gennemførelse og overvågning af en række forskellige foranstaltninger til fremme af ungdomsbeskæftigelse og beskæftigelsesegnethed på en integreret måde; understreger, at foranstaltningerne til fremme af bæredygtig ungdomsbeskæftigelse af høj kvalitet skal være fleksible, så de kan opfylde de tiltagende behov på arbejdsmarkedet; bemærker, at der er behov for fleksible og samtidig pålidelige kontraktforhold, effektive reintegrationspolitikker og moderne sociale sikringsordninger; understreger, at tidlig erhvervsvejledning for unge, længe før de afslutter den almindelige skolegang, er særligt nyttig, fordi dette kræver, at forældre og lærere forbedrer kapaciteten til at hjælpe og rådgive elever med at vælge deres uddannelse og efterfølgende karriere;

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger, der prioriterer områder inden for videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik i deres uddannelsesprogrammer for at imødekomme den forventede fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

11.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger, der prioriterer områder inden for videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik i deres uddannelsesprogrammer for at imødekomme den forventede fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet;

| 12. | understreger de kollektive forhandlingers vigtige rolle med henblik på at fremme og forbedre unge arbejdstageres arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

12.

understreger de kollektive forhandlingers vigtige rolle med henblik på at fremme og forbedre unge arbejdstageres arbejdsvilkår;

| 13. | anerkender, at det er vigtigt at investere i de rigtige færdigheder for at hjælpe medlemsstaterne med at skabe innovation og genvinde deres konkurrenceevne; |
| --- | --- |

13.

anerkender, at det er vigtigt at investere i de rigtige færdigheder for at hjælpe medlemsstaterne med at skabe innovation og genvinde deres konkurrenceevne;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at anerkende de nye udfordringer i et globalt økonomisk miljø i hastig forandring, som både skole- og universitetslærere står over for; bemærker, at en vigtig faktor for en vellykket uddannelse af unge og deres beskæftigelsesmuligheder er udvikling af nye færdigheder og kompetencer, innovative tilgange og moderne undervisnings- og læringsmetoder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at anerkende de nye udfordringer i et globalt økonomisk miljø i hastig forandring, som både skole- og universitetslærere står over for; bemærker, at en vigtig faktor for en vellykket uddannelse af unge og deres beskæftigelsesmuligheder er udvikling af nye færdigheder og kompetencer, innovative tilgange og moderne undervisnings- og læringsmetoder;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde og støtte unge menneskers og navnlig kvinders deltagelse, gennem uddannelse, civilsamfundet og ungdomsinitiativer af høj kvalitet, til at deltage i det demokratiske liv og gøre brug af eksisterende og nye værktøjer, der kan bidrage til politikudviklingen og derigennem styrke unges udvikling, velfærd og sociale inklusion; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde og støtte unge menneskers og navnlig kvinders deltagelse, gennem uddannelse, civilsamfundet og ungdomsinitiativer af høj kvalitet, til at deltage i det demokratiske liv og gøre brug af eksisterende og nye værktøjer, der kan bidrage til politikudviklingen og derigennem styrke unges udvikling, velfærd og sociale inklusion;

| 16. | er dybt bekymret over medlemsstaternes budgetnedskæringer på området uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomspolitik, som kan resultere i, at unge udelukkes fra både uddannelse og beskæftigelse, og minder om, at budgetbevillinger til uddannelse er en nødvendig og uvurderlig investering i fremtiden; |
| --- | --- |

16.

er dybt bekymret over medlemsstaternes budgetnedskæringer på området uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomspolitik, som kan resultere i, at unge udelukkes fra både uddannelse og beskæftigelse, og minder om, at budgetbevillinger til uddannelse er en nødvendig og uvurderlig investering i fremtiden;

| 17. | efterlyser mere erhvervsuddannelse og videreuddannelse for lærere, navnlig hvad angår moderne undervisningsmetoder og brugen af nye teknologier; påpeger, at livslang læring begynder med førskoleundervisning, og understreger, at indlæringen af sprogfærdigheder først og fremmest skal ske på en sjov måde; |
| --- | --- |

17.

efterlyser mere erhvervsuddannelse og videreuddannelse for lærere, navnlig hvad angår moderne undervisningsmetoder og brugen af nye teknologier; påpeger, at livslang læring begynder med førskoleundervisning, og understreger, at indlæringen af sprogfærdigheder først og fremmest skal ske på en sjov måde;

| 18. | fremhæver betydningen af den foreslåede EU-lånegarantiordning for fuldtidsmasterstuderende i EU og tredjelande i forbindelse med yderligere fremme af unges mobilitet og bidrag til opstillingen af flerdimensionelle universitetsranglister; |
| --- | --- |

18.

fremhæver betydningen af den foreslåede EU-lånegarantiordning for fuldtidsmasterstuderende i EU og tredjelande i forbindelse med yderligere fremme af unges mobilitet og bidrag til opstillingen af flerdimensionelle universitetsranglister;

| 19. | finder, at der bør tages højde for lokale behov og særlige territoriale forhold for at gøre det muligt at identificere job, navnlig inden for innovative sektorer såsom grønne sektorer og sociale virksomheder, inden for rammerne af integrerede territoriale udviklingsstrategier; |
| --- | --- |

19.

finder, at der bør tages højde for lokale behov og særlige territoriale forhold for at gøre det muligt at identificere job, navnlig inden for innovative sektorer såsom grønne sektorer og sociale virksomheder, inden for rammerne af integrerede territoriale udviklingsstrategier;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at fastsætte integrerede territoriale udviklingsstrategier, herunder uddannelses- og beskæftigelseskomponenter, og i første omgang om at træffe foranstaltninger til forebyggelse af skolefrafald samt til at bane vejen for unge til beskæftigelse; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at fastsætte integrerede territoriale udviklingsstrategier, herunder uddannelses- og beskæftigelseskomponenter, og i første omgang om at træffe foranstaltninger til forebyggelse af skolefrafald samt til at bane vejen for unge til beskæftigelse;

| 21. | anerkender den særligt vanskelige situation i visse regioner, hvor arbejdsløsheden blandt unge er på over 25 %; glæder sig over, at EU-støtten til ungdomsbeskæftigelse vil blive yderligere styrket gennem det foreslåede EU-ungdomsbeskæftigelsesinitiativ med et maksimalt budget på otte mia. EUR over den syvårige periode 2014-2020; understreger samtidig, at en effektiv gennemførelse af den europæiske ungdomsgaranti i eurozonen ifølge ILO kræver, at der tilføres 21 mia. EUR; er enig i, at den specifikke budgetbevilling til dette beskæftigelsesinitiativ for unge og den tilsvarende bevilling fra ESF bør fremrykkes; |
| --- | --- |

21.

anerkender den særligt vanskelige situation i visse regioner, hvor arbejdsløsheden blandt unge er på over 25 %; glæder sig over, at EU-støtten til ungdomsbeskæftigelse vil blive yderligere styrket gennem det foreslåede EU-ungdomsbeskæftigelsesinitiativ med et maksimalt budget på otte mia. EUR over den syvårige periode 2014-2020; understreger samtidig, at en effektiv gennemførelse af den europæiske ungdomsgaranti i eurozonen ifølge ILO kræver, at der tilføres 21 mia. EUR; er enig i, at den specifikke budgetbevilling til dette beskæftigelsesinitiativ for unge og den tilsvarende bevilling fra ESF bør fremrykkes;

| 22. | understreger, at det er vigtigt at handle straks for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og langtidsarbejdsløshed blandt unge; understreger desuden nødvendigheden af at give unge en langsigtet og bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det er vigtigt at handle straks for at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og langtidsarbejdsløshed blandt unge; understreger desuden nødvendigheden af at give unge en langsigtet og bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet;

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den nationale lovgivning, der påvirker unge, og i særdeleshed national lovgivning baseret på direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse, ikke bruges til at diskriminere unge arbejdstageres adgang til sociale ydelser; mener, at der bør gøres meget mere for at sikre, at såvel arbejdsgivere som arbejdstagere er klar over deres rettigheder og pligter i henhold til denne lovgivning; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den nationale lovgivning, der påvirker unge, og i særdeleshed national lovgivning baseret på direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse, ikke bruges til at diskriminere unge arbejdstageres adgang til sociale ydelser; mener, at der bør gøres meget mere for at sikre, at såvel arbejdsgivere som arbejdstagere er klar over deres rettigheder og pligter i henhold til denne lovgivning;

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at opdatere deres regionale udviklingsstrategier, så de afspejler foranstaltninger, der skal styrke beskæftigelsen, herunder ungdomsbeskæftigelsen; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne til at opdatere deres regionale udviklingsstrategier, så de afspejler foranstaltninger, der skal styrke beskæftigelsen, herunder ungdomsbeskæftigelsen;

| 25. | glæder sig over Rådets (EPSCO) beslutning af 28. februar 2013 om at enes om en rådshenstilling om at indføre en ungdomsgaranti og opfordrer alle medlemsstater til at træffe foranstaltninger til en ambitiøs gennemførelse af ungdomsgarantiordninger på nationalt plan; opfordrer til, at målgrupperne udvides til at omfatte unge under 30 år, herunder kandidater og de, der forlader uddannelsessystemerne uden kvalifikationer; understreger, at denne foranstaltnings succes i høj grad afhænger af en lang række politikker og rammebetingelser, såsom tilstrækkelig investering i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, infrastruktur og arbejdsformidlingernes kompetence, tilgængeligheden af studie- og kandidatpladser og lærepladser og praktikpladser af god kvalitet samt generelle politikker, der bidrager til jobskabelse; opfordrer til en passende opfølgning gennem medlemsstaternes nationale reformprogrammer og i forbindelse med det europæiske semester med henblik på at lette overvågning, evaluering og løbende forbedring af nationale ungdomsgarantiordninger; understreger, at ungdomsgarantiordningerne bør integreres i de bredere rammer for nationale aktive arbejdsmarkedspolitikker; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over Rådets (EPSCO) beslutning af 28. februar 2013 om at enes om en rådshenstilling om at indføre en ungdomsgaranti og opfordrer alle medlemsstater til at træffe foranstaltninger til en ambitiøs gennemførelse af ungdomsgarantiordninger på nationalt plan; opfordrer til, at målgrupperne udvides til at omfatte unge under 30 år, herunder kandidater og de, der forlader uddannelsessystemerne uden kvalifikationer; understreger, at denne foranstaltnings succes i høj grad afhænger af en lang række politikker og rammebetingelser, såsom tilstrækkelig investering i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, infrastruktur og arbejdsformidlingernes kompetence, tilgængeligheden af studie- og kandidatpladser og lærepladser og praktikpladser af god kvalitet samt generelle politikker, der bidrager til jobskabelse; opfordrer til en passende opfølgning gennem medlemsstaternes nationale reformprogrammer og i forbindelse med det europæiske semester med henblik på at lette overvågning, evaluering og løbende forbedring af nationale ungdomsgarantiordninger; understreger, at ungdomsgarantiordningerne bør integreres i de bredere rammer for nationale aktive arbejdsmarkedspolitikker;

| 26. | meddeler medlemsstaterne, at Parlamentet har til hensigt at overvåge alle medlemsstaternes aktiviteter nøje for at realisere ungdomsgarantien, og opfordrer ungdomsorganisationerne til at holde Europa-Parlamentet ajour med deres analyser af medlemsstaternes foranstaltninger; |
| --- | --- |

26.

meddeler medlemsstaterne, at Parlamentet har til hensigt at overvåge alle medlemsstaternes aktiviteter nøje for at realisere ungdomsgarantien, og opfordrer ungdomsorganisationerne til at holde Europa-Parlamentet ajour med deres analyser af medlemsstaternes foranstaltninger;

| 27. | opfordrer de nationale parlamenter til sammen med ungdomsorganisationerne at drage deres regeringer til ansvar for at opfylde ungdomsgarantien og sikre, at der tages seriøse skridt til at sikre, at alle unge (arbejdsløse eller de, der har forladt det formelle uddannelsessystem) inden for fire måneder modtager et tilbud af god kvalitet om job, videreuddannelse, lærlingeordning eller praktikophold; |
| --- | --- |

27.

opfordrer de nationale parlamenter til sammen med ungdomsorganisationerne at drage deres regeringer til ansvar for at opfylde ungdomsgarantien og sikre, at der tages seriøse skridt til at sikre, at alle unge (arbejdsløse eller de, der har forladt det formelle uddannelsessystem) inden for fire måneder modtager et tilbud af god kvalitet om job, videreuddannelse, lærlingeordning eller praktikophold;

| 28. | understreger imidlertid, at bestræbelser og støtte med sigte på at indføre ungdomsgarantiordninger ikke bør erstatte strukturelle bestræbelser og reformer, som er nødvendige for at sætte uddannelsessystemerne og arbejdsmarkederne i visse medlemsstater i stand til at tage fremtidens udfordringer op; |
| --- | --- |

28.

understreger imidlertid, at bestræbelser og støtte med sigte på at indføre ungdomsgarantiordninger ikke bør erstatte strukturelle bestræbelser og reformer, som er nødvendige for at sætte uddannelsessystemerne og arbejdsmarkederne i visse medlemsstater i stand til at tage fremtidens udfordringer op;

| 29. | opfordrer Kommissionen til i alle sine programmer at medtage foranstaltninger, der specifikt tager sigte på at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, og til i den forbindelse at følge en integreret global tilgang i overensstemmelse med initiativet »Unge på vej«, som er et af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til i alle sine programmer at medtage foranstaltninger, der specifikt tager sigte på at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, og til i den forbindelse at følge en integreret global tilgang i overensstemmelse med initiativet »Unge på vej«, som er et af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer;

| 30. | minder Kommissionen og medlemsstaterne om deres forpligtelse i henhold til Europa 2020-målene om en beskæftigelse på 75 % for både kvinder og mænd og advarer om, at den nuværende ungdomsarbejdsløshed kan udelukke en generation af kvinder fra arbejdsmarkedet, hvilket vil øge deres usynlighed og sårbarhed; |
| --- | --- |

30.

minder Kommissionen og medlemsstaterne om deres forpligtelse i henhold til Europa 2020-målene om en beskæftigelse på 75 % for både kvinder og mænd og advarer om, at den nuværende ungdomsarbejdsløshed kan udelukke en generation af kvinder fra arbejdsmarkedet, hvilket vil øge deres usynlighed og sårbarhed;

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og offentliggøre samtlige data vedrørende politikker til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden (herunder gennemførelsen af ungdomsgarantien), udarbejde regionale statistikker for de forskellige medlemsstater og lægge særlig vægt på kønsdimensionen; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge og offentliggøre samtlige data vedrørende politikker til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden (herunder gennemførelsen af ungdomsgarantien), udarbejde regionale statistikker for de forskellige medlemsstater og lægge særlig vægt på kønsdimensionen;

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle klare kvalitetsstandarder og indikatorer for udformningen af nationale ungdomsgarantiordninger, samt at fremme deres støtte til alle aktører, der har betydning for skabelse af ungdomsgarantiordninger såsom arbejdsmarkedets parter på nationalt plan, lokale og regionale myndigheder, arbejdsformidlinger og institutioner for almen uddannelse og erhvervsuddannelse; opfordrer til, at ungdomsgarantiordningerne lettes gennem finansielle incitamenter, herunder incitamenter for offentlige indkøb og finansiering til uddannelse på stedet, der vil støtte virksomhederne med at tilbyde bæredygtig beskæftigelse og uddannelse af høj kvalitet, der vil udgøre en effektiv og målrettet investering i unge menneskers potentiale; understreger virksomhedernes særlige ansvar for at stille sådanne tilbud til rådighed; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle klare kvalitetsstandarder og indikatorer for udformningen af nationale ungdomsgarantiordninger, samt at fremme deres støtte til alle aktører, der har betydning for skabelse af ungdomsgarantiordninger såsom arbejdsmarkedets parter på nationalt plan, lokale og regionale myndigheder, arbejdsformidlinger og institutioner for almen uddannelse og erhvervsuddannelse; opfordrer til, at ungdomsgarantiordningerne lettes gennem finansielle incitamenter, herunder incitamenter for offentlige indkøb og finansiering til uddannelse på stedet, der vil støtte virksomhederne med at tilbyde bæredygtig beskæftigelse og uddannelse af høj kvalitet, der vil udgøre en effektiv og målrettet investering i unge menneskers potentiale; understreger virksomhedernes særlige ansvar for at stille sådanne tilbud til rådighed;

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med ungdomsinteressenter og med Parlamentet at udarbejde en handlingsplan for ungdomsbeskæftigelse, der identificerer foranstaltninger på kort, mellemlangt og langt sigt; beklager, at langsigtede foranstaltninger i den aktuelle debat præsenteres som kortsigtede løsninger; understreger, at der på kort sigt bør fokuseres på umiddelbar krisehjælp, både til dem på og uden for arbejdsmarkedet, med fokus på at sikre dem en indkomst og muligheder på arbejdsmarkedet; understreger, at investeringer i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, jobskabelse, lærlingeordninger og incitamenter til arbejdsgivere primært er foranstaltninger på mellemlangt, men også langt sigt, som skal aftales mellem alle aktører og opretholdes i mindst fem år; understreger, at navnlig udvikling af et tosporet uddannelsessystem, lærlingeuddannelser, uddannelse på jobbet og integration af unge på arbejdsmarkedet er langsigtede foranstaltninger, som kræver en mere langsigtet indsats end hidtil; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med ungdomsinteressenter og med Parlamentet at udarbejde en handlingsplan for ungdomsbeskæftigelse, der identificerer foranstaltninger på kort, mellemlangt og langt sigt; beklager, at langsigtede foranstaltninger i den aktuelle debat præsenteres som kortsigtede løsninger; understreger, at der på kort sigt bør fokuseres på umiddelbar krisehjælp, både til dem på og uden for arbejdsmarkedet, med fokus på at sikre dem en indkomst og muligheder på arbejdsmarkedet; understreger, at investeringer i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, jobskabelse, lærlingeordninger og incitamenter til arbejdsgivere primært er foranstaltninger på mellemlangt, men også langt sigt, som skal aftales mellem alle aktører og opretholdes i mindst fem år; understreger, at navnlig udvikling af et tosporet uddannelsessystem, lærlingeuddannelser, uddannelse på jobbet og integration af unge på arbejdsmarkedet er langsigtede foranstaltninger, som kræver en mere langsigtet indsats end hidtil;

| 34. | anbefaler, at der i medlemsstater med tosporet uddannelsessystem bør stå en erstatningslæreplads og dermed en ungdomsgaranti i form af en erhvervsuddannelse med mere end en arbejdsgiver til rådighed før unge under 18 år, som ikke har fundet en læreplads; mener, at man i lande uden vekseluddannelsessystem bør tage skridt til at gennemføre et sådant system i en passende tilpasset form; |
| --- | --- |

34.

anbefaler, at der i medlemsstater med tosporet uddannelsessystem bør stå en erstatningslæreplads og dermed en ungdomsgaranti i form af en erhvervsuddannelse med mere end en arbejdsgiver til rådighed før unge under 18 år, som ikke har fundet en læreplads; mener, at man i lande uden vekseluddannelsessystem bør tage skridt til at gennemføre et sådant system i en passende tilpasset form;

| 35. | understreger, at forskellige aldersgrupper kræver forskellige tilgange til beskæftigelsesspørgsmål med fokus på de yngre aldersgruppers adgang til arbejdsmarkedet og på øget jobsikkerhed og social sikring for de ældre aldersgrupper; |
| --- | --- |

35.

understreger, at forskellige aldersgrupper kræver forskellige tilgange til beskæftigelsesspørgsmål med fokus på de yngre aldersgruppers adgang til arbejdsmarkedet og på øget jobsikkerhed og social sikring for de ældre aldersgrupper;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en tilnærmelse mellem arbejdsmarkedet og uddannelsessektoren for at skabe uddannelsesforløb, f.eks. todelte forløb, som kombinerer teori og praktisk erfaring for at give de unge den nødvendige ballast af både generelle og specifikke færdigheder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i støtte til oplysningskampagner om erhvervsuddannelser samt tekniske uddannelser og iværksætteruddannelser; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en tilnærmelse mellem arbejdsmarkedet og uddannelsessektoren for at skabe uddannelsesforløb, f.eks. todelte forløb, som kombinerer teori og praktisk erfaring for at give de unge den nødvendige ballast af både generelle og specifikke færdigheder; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i støtte til oplysningskampagner om erhvervsuddannelser samt tekniske uddannelser og iværksætteruddannelser;

| 37. | opfordrer EU-institutionerne til at vise et godt eksempel ved at fjerne annoncer om ubetalte praktikpladser fra deres hjemmesider og betale en minimumsgodtgørelse baseret på leveomkostningerne på det sted, hvor praktikopholdet gennemføres; |
| --- | --- |

37.

opfordrer EU-institutionerne til at vise et godt eksempel ved at fjerne annoncer om ubetalte praktikpladser fra deres hjemmesider og betale en minimumsgodtgørelse baseret på leveomkostningerne på det sted, hvor praktikopholdet gennemføres;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge nye inkluderende og målrettede arbejdsmarkedspolitikker, som sikrer respektfuld inklusion og meningsfuld beskæftigelse af unge, f.eks. ved at etablere inspirerende netværk, praktikordninger ledsaget af økonomisk støtte, så praktikanten har mulighed for at rejse hen og slå sig ned i nærheden af, hvor praktikopholdet skal foregå, internationale karrierecentre og ungdomscentre med individuel vejledning, der bl.a. omfatter kollektiv organisering og kendskab til de juridiske sider ved deres praktik; |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge nye inkluderende og målrettede arbejdsmarkedspolitikker, som sikrer respektfuld inklusion og meningsfuld beskæftigelse af unge, f.eks. ved at etablere inspirerende netværk, praktikordninger ledsaget af økonomisk støtte, så praktikanten har mulighed for at rejse hen og slå sig ned i nærheden af, hvor praktikopholdet skal foregå, internationale karrierecentre og ungdomscentre med individuel vejledning, der bl.a. omfatter kollektiv organisering og kendskab til de juridiske sider ved deres praktik;

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til sammen med alle relevante aktører og interessenter at udarbejde yderligere specifikke opsøgende strategier målrettet mod unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, som bør kombinere effektive former for reintegration af de, der forlader skolen tidligt, i uddannelse eller beskæftigelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til inden for rammerne af det europæiske semester at forelægge, hvordan de vil gøre fremskridt med henblik på at opnå en bedre integration af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, gennem ungdomsgarantien og andre instrumenter; understreger nødvendigheden af at øge unges beskæftigelsesegnethed og arbejdsmarkedsdeltagelse ved at fremme livslang læring og gøre de sociale sikringsordninger mere inklusive og aktiverende; opfordrer, til at de praktiske og logistiske barrierer, som unge med mere komplekse behov eller unge mennesker med handicap står over for, fjernes; |
| --- | --- |

39.

opfordrer medlemsstaterne til sammen med alle relevante aktører og interessenter at udarbejde yderligere specifikke opsøgende strategier målrettet mod unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, som bør kombinere effektive former for reintegration af de, der forlader skolen tidligt, i uddannelse eller beskæftigelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til inden for rammerne af det europæiske semester at forelægge, hvordan de vil gøre fremskridt med henblik på at opnå en bedre integration af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, gennem ungdomsgarantien og andre instrumenter; understreger nødvendigheden af at øge unges beskæftigelsesegnethed og arbejdsmarkedsdeltagelse ved at fremme livslang læring og gøre de sociale sikringsordninger mere inklusive og aktiverende; opfordrer, til at de praktiske og logistiske barrierer, som unge med mere komplekse behov eller unge mennesker med handicap står over for, fjernes;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at intensivere deres indsats for at reducere skolefrafaldet med henblik på at indfri målene i EU 2020-strategien om en frafaldsprocent i skolerne på højst 10 % inden 2012; opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af en lang række foranstaltninger til bekæmpelse af skolefrafald og analfabetisme, f.eks. at mindske klassernes størrelse, at støtte elever, der af økonomiske grunde ikke kan fuldende den obligatoriske uddannelse, at styrke den praktiske dimension i skoleprogrammerne, at indføre mentorordninger på alle skoler, at etablere en ordning til øjeblikkelig opfølgning på elever, som forlader skolen tidligt; peger på eksemplet Finland, som har haft succes med at reducere skolefrafaldet ved sammen med eleverne at undersøge mulighederne for at vælge en ny retning; opfordrer Kommissionen til at koordinere et projekt om bedste praksis; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at intensivere deres indsats for at reducere skolefrafaldet med henblik på at indfri målene i EU 2020-strategien om en frafaldsprocent i skolerne på højst 10 % inden 2012; opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af en lang række foranstaltninger til bekæmpelse af skolefrafald og analfabetisme, f.eks. at mindske klassernes størrelse, at støtte elever, der af økonomiske grunde ikke kan fuldende den obligatoriske uddannelse, at styrke den praktiske dimension i skoleprogrammerne, at indføre mentorordninger på alle skoler, at etablere en ordning til øjeblikkelig opfølgning på elever, som forlader skolen tidligt; peger på eksemplet Finland, som har haft succes med at reducere skolefrafaldet ved sammen med eleverne at undersøge mulighederne for at vælge en ny retning; opfordrer Kommissionen til at koordinere et projekt om bedste praksis;

| 41. | konstaterer, at børnene allerede i løbet af førskoleundervisningen gennem leg kan spores ind på et positivt læringsforløb, og understreger, at navnlig på dette punkt er den pædagogiske uddannelse og faglige videreuddannelse af lærere af meget stor betydning; |
| --- | --- |

41.

konstaterer, at børnene allerede i løbet af førskoleundervisningen gennem leg kan spores ind på et positivt læringsforløb, og understreger, at navnlig på dette punkt er den pædagogiske uddannelse og faglige videreuddannelse af lærere af meget stor betydning;

| 42. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i betragtning af de ekstraordinære sociale vilkår, som krisen har medført, at udarbejde en strategi for at give incitamenter — herunder også økonomiske — til elever fra sårbare grupper med henblik på færdiggørelse af deres ungdomsuddannelse; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i betragtning af de ekstraordinære sociale vilkår, som krisen har medført, at udarbejde en strategi for at give incitamenter — herunder også økonomiske — til elever fra sårbare grupper med henblik på færdiggørelse af deres ungdomsuddannelse;

| 43. | understreger vigtigheden af et godt offentligt netværk af kollegier |
| --- | --- |

43.

understreger vigtigheden af et godt offentligt netværk af kollegier

| 44. | støtter oprettelsen af Erasmus for Alle-programmet med et separat kapitel for ungdom og en tilsvarende separat budgettildeling, herunder øget støtte til dem, der er aktive inden for ungdomsbeskæftigelse, både inden for institutionaliserede og ikkeinstitutionaliserede rammer; er af den opfattelse, at kompetenceudvikling, især tværgående færdigheder (f.eks. inden for ikt og sprog) f.eks. gennem studier, arbejde eller volontørarbejde i udlandet, kan fremme unges aktive deltagelse i samfundet og den europæiske integration, og kan forbedre deres muligheder på arbejdsmarkedet samt arbejdstagernes mobilitet generelt i hele Unionen; |
| --- | --- |

44.

støtter oprettelsen af Erasmus for Alle-programmet med et separat kapitel for ungdom og en tilsvarende separat budgettildeling, herunder øget støtte til dem, der er aktive inden for ungdomsbeskæftigelse, både inden for institutionaliserede og ikkeinstitutionaliserede rammer; er af den opfattelse, at kompetenceudvikling, især tværgående færdigheder (f.eks. inden for ikt og sprog) f.eks. gennem studier, arbejde eller volontørarbejde i udlandet, kan fremme unges aktive deltagelse i samfundet og den europæiske integration, og kan forbedre deres muligheder på arbejdsmarkedet samt arbejdstagernes mobilitet generelt i hele Unionen;

| 45. | understreger, at Den Europæiske Socialfond bør spille en central rolle i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed og opfordrer medlemsstaterne og alle de operationelle programmers forvaltningsmyndigheder til at sikre, at foranstaltninger, der sigter mod at nå dette mål, indarbejdes; |
| --- | --- |

45.

understreger, at Den Europæiske Socialfond bør spille en central rolle i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed og opfordrer medlemsstaterne og alle de operationelle programmers forvaltningsmyndigheder til at sikre, at foranstaltninger, der sigter mod at nå dette mål, indarbejdes;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i deres nationale ungdomsgarantier, under hensyntagen til kønsperspektivet i alle faser af forberedelsen, programmeringen og gennemførelsen af disse foranstaltninger; opfordrer medlemsstaterne til at oprette arbejdsformidlingskontorer med passende uddannet personale, der kan gennemføre effektive oplysningstiltag og stille specifikke ordninger til rådighed for kvinder, også for at undgå langtidsarbejdsløshed og risikoen for social udstødelse; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i deres nationale ungdomsgarantier, under hensyntagen til kønsperspektivet i alle faser af forberedelsen, programmeringen og gennemførelsen af disse foranstaltninger; opfordrer medlemsstaterne til at oprette arbejdsformidlingskontorer med passende uddannet personale, der kan gennemføre effektive oplysningstiltag og stille specifikke ordninger til rådighed for kvinder, også for at undgå langtidsarbejdsløshed og risikoen for social udstødelse;

| 47. | understreger, at det for at føre ungdomsgarantien ud i livet er nødvendigt at respektere de kollektive lønforhandlinger og princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi; |
| --- | --- |

47.

understreger, at det for at føre ungdomsgarantien ud i livet er nødvendigt at respektere de kollektive lønforhandlinger og princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi;

| 48. | understreger betydningen af, at de unge erhverver sig generelle færdigheder såsom ikt, lederfærdigheder, kritisk tænkning, fremmedsprog og iværksætterfærdigheder, bl.a. gennem studier i udlandet, for at forbedre deres jobmuligheder og deres evne til at tilpasse sig den fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstater til at lægge mere vægt på denne type færdigheder i deres undervisningsplaner; |
| --- | --- |

48.

understreger betydningen af, at de unge erhverver sig generelle færdigheder såsom ikt, lederfærdigheder, kritisk tænkning, fremmedsprog og iværksætterfærdigheder, bl.a. gennem studier i udlandet, for at forbedre deres jobmuligheder og deres evne til at tilpasse sig den fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstater til at lægge mere vægt på denne type færdigheder i deres undervisningsplaner;

| 49. | erkender de vanskeligheder, som unge møder, når de etablerer og udvikler deres egen virksomhed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte unge iværksættere og unge selvstændige ved at lette og forenkle adgangen til finansiering, mindske de administrative byrder, behandle konkurslovene og skabe overordnede præferencevilkår, der bør omfatte effektiv rådgivning og mentorordninger og skabe virksomhedskuvøser; |
| --- | --- |

49.

erkender de vanskeligheder, som unge møder, når de etablerer og udvikler deres egen virksomhed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte unge iværksættere og unge selvstændige ved at lette og forenkle adgangen til finansiering, mindske de administrative byrder, behandle konkurslovene og skabe overordnede præferencevilkår, der bør omfatte effektiv rådgivning og mentorordninger og skabe virksomhedskuvøser;

| 50. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilskynde til, fremme og støtte iværksættelse og selvstændig virksomhed hos unge kvinder ved at tilvejebringe uddannelse, rådgivning og lettere adgang til kreditter og mikrokreditter, der indebærer favorable betingelser og skattenedsættelser, især til SMV'er; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at tilskynde til, fremme og støtte iværksættelse og selvstændig virksomhed hos unge kvinder ved at tilvejebringe uddannelse, rådgivning og lettere adgang til kreditter og mikrokreditter, der indebærer favorable betingelser og skattenedsættelser, især til SMV'er;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige, for at modvirke stereotypen om, at iværksættelse er en risikofyldt og mandsdomineret aktivitet; understreger, at der med henblik på at styrke kvinders generelle stilling på arbejdsmarkedet og fremme iværksætteri mere effektivt skal træffes foranstaltninger med henblik på at støtte regionalt og internationalt samarbejde mellem kvindelige iværksættere og på at tilskynde til oprettelse af netværksplatforme med sigte på udveksling af erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige, for at modvirke stereotypen om, at iværksættelse er en risikofyldt og mandsdomineret aktivitet; understreger, at der med henblik på at styrke kvinders generelle stilling på arbejdsmarkedet og fremme iværksætteri mere effektivt skal træffes foranstaltninger med henblik på at støtte regionalt og internationalt samarbejde mellem kvindelige iværksættere og på at tilskynde til oprettelse af netværksplatforme med sigte på udveksling af erfaringer og bedste praksis;

| 52. | glæder sig i forbindelse med fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed blandt unge over den foreslåede efterfølger til mikrofinansieringsfaciliteten Progress under programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) for perioden 2014-2020 for bedre at imødekomme efterspørgslen, også blandt unge, der etablerer små virksomheder, herunder universitetsstuderende, der starter nye virksomheder; glæder sig over EIB's løfte om at tage særligt hensyn til investeringer, der fremmer unges mulighed for at opnå adgang til produktive job; understreger, at alle tre dele af programmet for beskæftigelse og social innovation skaber veje til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

52.

glæder sig i forbindelse med fremme af selvstændig erhvervsvirksomhed blandt unge over den foreslåede efterfølger til mikrofinansieringsfaciliteten Progress under programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) for perioden 2014-2020 for bedre at imødekomme efterspørgslen, også blandt unge, der etablerer små virksomheder, herunder universitetsstuderende, der starter nye virksomheder; glæder sig over EIB's løfte om at tage særligt hensyn til investeringer, der fremmer unges mulighed for at opnå adgang til produktive job; understreger, at alle tre dele af programmet for beskæftigelse og social innovation skaber veje til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed;

| 53. | fremhæver, at selv om internetøkonomien skaber 2,6 job for hvert »offlinejob«, der mistes, er det vigtigt, at unge omsætter deres e-færdigheder inden for programmering, design eller social markedsføring til job ved hjælp af den tilgængelige europæiske og nationale finansiering; |
| --- | --- |

53.

fremhæver, at selv om internetøkonomien skaber 2,6 job for hvert »offlinejob«, der mistes, er det vigtigt, at unge omsætter deres e-færdigheder inden for programmering, design eller social markedsføring til job ved hjælp af den tilgængelige europæiske og nationale finansiering;

| 54. | opfordrer til en ambitiøs og holistisk politisk tilgang, såvel på europæisk som på nationalt plan, der ser på almen uddannelse og erhvervsfaglig uddannelse, beskæftigelse af høj kvalitet og selvstændig erhvervsvirksomhed og initiativer til selvstændig erhvervsvirksomhed, for alle unge på alle de forskellige niveauer på en integreret måde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre en omfattende høring af universiteterne og andre uddannelsesinstitutioner med henblik på en bedre tilpasning af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsestilbud til arbejdsmarkedets behov; opfordrer i lyset af den kommende programmeringsperiode 2014-2020 Kommissionen til at foretage en omfattende analyse af EU-programmerne og de finansielle kilder, som er investeret i almen uddannelse og erhvervsuddannelse og håndtering af ungdomsarbejdsløshed i programmeringsperioden 2007-2013 og til at rapportere til Parlamentet og Rådet om dette spørgsmål; understreger, at ungdomsbeskæftigelse er forbundet med lav økonomisk vækst i de fleste medlemsstater; understreger derfor, at det er tvingende nødvendigt at prioritere en jobvenlig vækst, som også er til fordel for unge mennesker, og tage hånd om de strukturelle hindringer for unges adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til en ambitiøs og holistisk politisk tilgang, såvel på europæisk som på nationalt plan, der ser på almen uddannelse og erhvervsfaglig uddannelse, beskæftigelse af høj kvalitet og selvstændig erhvervsvirksomhed og initiativer til selvstændig erhvervsvirksomhed, for alle unge på alle de forskellige niveauer på en integreret måde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre en omfattende høring af universiteterne og andre uddannelsesinstitutioner med henblik på en bedre tilpasning af deres uddannelses- og erhvervsuddannelsestilbud til arbejdsmarkedets behov; opfordrer i lyset af den kommende programmeringsperiode 2014-2020 Kommissionen til at foretage en omfattende analyse af EU-programmerne og de finansielle kilder, som er investeret i almen uddannelse og erhvervsuddannelse og håndtering af ungdomsarbejdsløshed i programmeringsperioden 2007-2013 og til at rapportere til Parlamentet og Rådet om dette spørgsmål; understreger, at ungdomsbeskæftigelse er forbundet med lav økonomisk vækst i de fleste medlemsstater; understreger derfor, at det er tvingende nødvendigt at prioritere en jobvenlig vækst, som også er til fordel for unge mennesker, og tage hånd om de strukturelle hindringer for unges adgang til arbejdsmarkedet;

| 55. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om et program om et europæisk ungdomskorps med det formål at give unge under 30 i hele Europa mulighed for at udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat end deres egen i op til tre måneder; understreger, at idéen med et sådant europæisk ungdomskorps er at give unge en chance for at bruge og opgradere deres uddannelsesmæssige og sociale færdigheder, øge deres viden om andre medlemsstater og fremme venskab og integration i hele EU; understreger, at ungdomskorpsets arbejde skal være frivilligt og ubetalt og ikke må erstatte eksisterende job i det besøgte land; mener, at et sådant ungdomskorps bør opfattes som et offentligt-privat partnerskab, som sigter mod at etablere et program, hvor unge kan få individuel støtte, som dækker rejse- og leveomkostninger i en periode på op til tre måneder; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om et program om et europæisk ungdomskorps med det formål at give unge under 30 i hele Europa mulighed for at udføre frivilligt arbejde i en anden medlemsstat end deres egen i op til tre måneder; understreger, at idéen med et sådant europæisk ungdomskorps er at give unge en chance for at bruge og opgradere deres uddannelsesmæssige og sociale færdigheder, øge deres viden om andre medlemsstater og fremme venskab og integration i hele EU; understreger, at ungdomskorpsets arbejde skal være frivilligt og ubetalt og ikke må erstatte eksisterende job i det besøgte land; mener, at et sådant ungdomskorps bør opfattes som et offentligt-privat partnerskab, som sigter mod at etablere et program, hvor unge kan få individuel støtte, som dækker rejse- og leveomkostninger i en periode på op til tre måneder;

| 56. | mener, at de almene uddannelses- og/eller erhvervsuddannelsesinstitutionerne bør sikre deres studerende praktikophold som supplement til læseplanerne, så de får erfaring inden for det område, de vælger, for hermed at fremme deres læring og tilknytning til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

56.

mener, at de almene uddannelses- og/eller erhvervsuddannelsesinstitutionerne bør sikre deres studerende praktikophold som supplement til læseplanerne, så de får erfaring inden for det område, de vælger, for hermed at fremme deres læring og tilknytning til arbejdsmarkedet;

| 57. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre samarbejdet og styrke partnerskaber mellem erhvervslivet og uddannelsessektoren på alle niveauer med det formål at koble undervisningsplanerne tættere til behovene på arbejdsmarkedet, f. eks. ved at udbygge alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer og videnalliancer; |
| --- | --- |

57.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre samarbejdet og styrke partnerskaber mellem erhvervslivet og uddannelsessektoren på alle niveauer med det formål at koble undervisningsplanerne tættere til behovene på arbejdsmarkedet, f. eks. ved at udbygge alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer og videnalliancer;

| 58. | fremhæver betydningen af at forbedre erhvervsuddannelsernes kvalitet med henblik på at finde den rette balance mellem uddannelse og arbejdsmarkedets behov; mener, at fremme af erhvervsuddannelserne ikke bør ske på bekostning af de videregående uddannelser; understreger, at det er nødvendigt at forbedre interaktionen mellem erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser og i højere grad lade erhvervsuddannelserne give adgang til videregående uddannelser; understreger, at der er behov for mere fleksible undervisningsplaner for at lette unges adgang til arbejdsmarkedet og forbedre tilpasningen til den fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

58.

fremhæver betydningen af at forbedre erhvervsuddannelsernes kvalitet med henblik på at finde den rette balance mellem uddannelse og arbejdsmarkedets behov; mener, at fremme af erhvervsuddannelserne ikke bør ske på bekostning af de videregående uddannelser; understreger, at det er nødvendigt at forbedre interaktionen mellem erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser og i højere grad lade erhvervsuddannelserne give adgang til videregående uddannelser; understreger, at der er behov for mere fleksible undervisningsplaner for at lette unges adgang til arbejdsmarkedet og forbedre tilpasningen til den fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet;

| 59. | opfordrer Kommissionen til at foreslå kvalitetsrammer for praktikophold, baseret på dens tidligere forslag om et europæisk kvalitetscharter for praktikophold og lærepladser (15), herunder en definition af kvalitetspraktikophold med kriterier for passende godtgørelse, arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; opfordrer alle medlemsstater og sociale partnere til at sikre passende kvalitetsstandarder for praktikophold idet det sikres at praktikopholdene skræddersyes til de unges behov for så vidt angår udvikling af relevante færdigheder, bakkes op af obligatorisk overvågning, samt at sikre kvalitetsstandarder for virksomhedspraktik, bl.a. med henblik på at forhindre, at unge udnyttes som billig erstatning for arbejdskraft; understreger, at det er nødvendigt aktivt at fremme og øge kendskabet til sådanne standarder; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til at foreslå kvalitetsrammer for praktikophold, baseret på dens tidligere forslag om et europæisk kvalitetscharter for praktikophold og lærepladser (15), herunder en definition af kvalitetspraktikophold med kriterier for passende godtgørelse, arbejdsvilkår og sundheds- og sikkerhedsstandarder; opfordrer alle medlemsstater og sociale partnere til at sikre passende kvalitetsstandarder for praktikophold idet det sikres at praktikopholdene skræddersyes til de unges behov for så vidt angår udvikling af relevante færdigheder, bakkes op af obligatorisk overvågning, samt at sikre kvalitetsstandarder for virksomhedspraktik, bl.a. med henblik på at forhindre, at unge udnyttes som billig erstatning for arbejdskraft; understreger, at det er nødvendigt aktivt at fremme og øge kendskabet til sådanne standarder;

| 60. | opfordrer medlemsstaterne til at tage særligt hensyn til den høje ungdomsarbejdsløshed blandt indvandrere, og fokusere på integration på arbejdsmarkedet og mainstreaming af integrationspolitikker, idet beskæftigelse er nøglen til en god integration; understreger, at der bør tages hensyn til de unge indvandreres vanskeligheder med at opnå karrierevejledning, og at de unge indvandreres integration i samfundet og på arbejdsmarkedet bør overvåges og evalueres; |
| --- | --- |

60.

opfordrer medlemsstaterne til at tage særligt hensyn til den høje ungdomsarbejdsløshed blandt indvandrere, og fokusere på integration på arbejdsmarkedet og mainstreaming af integrationspolitikker, idet beskæftigelse er nøglen til en god integration; understreger, at der bør tages hensyn til de unge indvandreres vanskeligheder med at opnå karrierevejledning, og at de unge indvandreres integration i samfundet og på arbejdsmarkedet bør overvåges og evalueres;

| 61. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter i Europa til at acceptere en ambitiøs tilgang til udviklingen af en europæisk alliance for lærlingeuddannelser, der vil blive lanceret i juli 2013, og ligeledes støtte europæiske, nationale, regionale og lokale kampagner til ændring af opfattelsen af erhvervsuddannelse; mener, at alliancen bør organisere et debatforum om overvågning af EU-strategien for lærlingeuddannelse med alle relevante europæiske, nationale, regionale og lokale interessenter; understreger, at der også bør gives adgang til støtte for at lette grænseoverskridende uddannelsesaktiviteter, der giver virksomheder og arbejdsmarkedsparter mulighed for at engagere sig i etableringen af tosporede uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter i Europa til at acceptere en ambitiøs tilgang til udviklingen af en europæisk alliance for lærlingeuddannelser, der vil blive lanceret i juli 2013, og ligeledes støtte europæiske, nationale, regionale og lokale kampagner til ændring af opfattelsen af erhvervsuddannelse; mener, at alliancen bør organisere et debatforum om overvågning af EU-strategien for lærlingeuddannelse med alle relevante europæiske, nationale, regionale og lokale interessenter; understreger, at der også bør gives adgang til støtte for at lette grænseoverskridende uddannelsesaktiviteter, der giver virksomheder og arbejdsmarkedsparter mulighed for at engagere sig i etableringen af tosporede uddannelsessystemer;

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til i samråd med Kommissionen at fastsætte foranstaltninger og lettelser i forbindelse med lærlingekontrakter samt bonusser til etablering af virksomheder, der opstartes af unge under 35 år; |
| --- | --- |

62.

opfordrer medlemsstaterne til i samråd med Kommissionen at fastsætte foranstaltninger og lettelser i forbindelse med lærlingekontrakter samt bonusser til etablering af virksomheder, der opstartes af unge under 35 år;

| 63. | understreger behovet for at skabe bedre rammer for socialt partnerskab og socialt ansvar i virksomheder og firmaer, så de sættes i stand til bedre at indarbejde kvalitetschartret for praktikordninger samt ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

63.

understreger behovet for at skabe bedre rammer for socialt partnerskab og socialt ansvar i virksomheder og firmaer, så de sættes i stand til bedre at indarbejde kvalitetschartret for praktikordninger samt ungdomsgarantien;

| 64. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med programmeringen for 2014-2020 at fastsætte strengere og kvantificerbare kriterier for udformningen, overvågningen og vurderingen af strukturfondenes mål med specifikke målsætninger, for bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed, som også skal kunne måles i forhold til kønnene (i perioden 2007-2011 var 52 % af strukturfondenes modtagere kvinder); |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med programmeringen for 2014-2020 at fastsætte strengere og kvantificerbare kriterier for udformningen, overvågningen og vurderingen af strukturfondenes mål med specifikke målsætninger, for bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed, som også skal kunne måles i forhold til kønnene (i perioden 2007-2011 var 52 % af strukturfondenes modtagere kvinder);

| 65. | opfordrer Kommissionen til at overveje en yderlig tilpasning af ESF med henblik på at tilvejebringe supplerende støtte på områderne unge kvinders videreuddannelse, adgang til beskæftigelse og børnepasning; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen til at overveje en yderlig tilpasning af ESF med henblik på at tilvejebringe supplerende støtte på områderne unge kvinders videreuddannelse, adgang til beskæftigelse og børnepasning;

| 66. | mener, at EU's samhørighedspolitik ved at styrke og supplere medlemsstaternes anstrengelser for på ny at sætte gang i den økonomiske aktivitet og fremme beskæftigelsen i hele deres område er et afgørende instrument, der kan hjælpe Unionen med at overvinde den nuværende situation, idet den giver retningslinjer for og anviser gennemførelsen af de nødvendige strukturreformer og koncentrerer investeringerne om prioriterede foranstaltninger, for at investeringerne får størst mulig virkning på en regions eller medlemsstats socioøkonomiske situation, stimulerer økonomien og hjælper med at skabe nye job blandt unge; opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud og på en samordnet måde at udnytte de til rådighed værende EU-midler (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EMFF) og dermed give de unge mulighed for at spille en aktiv rolle i økonomien og samfundet; understreger, at der bør tages hensyn til særlige regionale forhold, eftersom de kan være bestemmende for, om unges initiativer bliver en succes eller en fiasko, i hele EU og navnlig i de mest ugunstigt stillede regioner samt i regionerne i den yderste periferi, hvor der er behov for investeringer for at sikre økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

66.

mener, at EU's samhørighedspolitik ved at styrke og supplere medlemsstaternes anstrengelser for på ny at sætte gang i den økonomiske aktivitet og fremme beskæftigelsen i hele deres område er et afgørende instrument, der kan hjælpe Unionen med at overvinde den nuværende situation, idet den giver retningslinjer for og anviser gennemførelsen af de nødvendige strukturreformer og koncentrerer investeringerne om prioriterede foranstaltninger, for at investeringerne får størst mulig virkning på en regions eller medlemsstats socioøkonomiske situation, stimulerer økonomien og hjælper med at skabe nye job blandt unge; opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud og på en samordnet måde at udnytte de til rådighed værende EU-midler (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EMFF) og dermed give de unge mulighed for at spille en aktiv rolle i økonomien og samfundet; understreger, at der bør tages hensyn til særlige regionale forhold, eftersom de kan være bestemmende for, om unges initiativer bliver en succes eller en fiasko, i hele EU og navnlig i de mest ugunstigt stillede regioner samt i regionerne i den yderste periferi, hvor der er behov for investeringer for at sikre økonomisk, social og territorial samhørighed;

| 67. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme beskæftigelsesmuligheder for unge lokalt og at supplere dette ved at fremme unge arbejdstageres mobilitet til andre EU-lande eller tredjelande, for de der ønsker dette (16); opfordrer til foranstaltninger, der styrker deres uddannelse og erfaring, herunder at de eksisterende barrierer for grænseoverskridende lærepladser, praktikophold og vikararbejde fjernes; ønsker at se yderligere fremskridt i retning af en gensidig anerkendelse af kvalifikationer og færdigheder og forbedret koordination af nationale sociale sikringsordninger, navnlig hvad angår pensionsordninger, samt betydelig investering i sproguddannelse fra en tidlig alder; |
| --- | --- |

67.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme beskæftigelsesmuligheder for unge lokalt og at supplere dette ved at fremme unge arbejdstageres mobilitet til andre EU-lande eller tredjelande, for de der ønsker dette (16); opfordrer til foranstaltninger, der styrker deres uddannelse og erfaring, herunder at de eksisterende barrierer for grænseoverskridende lærepladser, praktikophold og vikararbejde fjernes; ønsker at se yderligere fremskridt i retning af en gensidig anerkendelse af kvalifikationer og færdigheder og forbedret koordination af nationale sociale sikringsordninger, navnlig hvad angår pensionsordninger, samt betydelig investering i sproguddannelse fra en tidlig alder;

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at fortætte processen med at reformere og udvikle effektive offentlige arbejdsformidlinger for bedre at målrette deres aktiviteter og tilgange til unge som en grundlæggende del af enhver national ungdomsgarantistrategi; understreger endvidere behovet for at indføre reformer af EURES med det formål proaktivt at matche jobsøgende og personer, der skifter job, med eksisterende ledige stillinger samt med det formål at fremme kendskabet til EURES, herunder dets rådgivende netværk og øge dets synlighed og tilgængelighed som en karriererådgivningsordning, der hjælper de studerende, så de kan blive mere bevidste om eksisterende jobmuligheder; fremhæver behovet for tættere koordinering mellem EURES og andre portaler og tjenester for borgere og virksomheder (f.eks. »Dit første EURES-job«, Europe Direct-informationssteder eller European Enterprise Network for SMV'er) for at gøre de tjenester, der tilbydes, mere effektive; bifalder det arbejde, som cheferne for de offentlige arbejdsformidlinger har udført, og støtter institutionaliseringen af dette arbejde; |
| --- | --- |

68.

opfordrer medlemsstaterne til at fortætte processen med at reformere og udvikle effektive offentlige arbejdsformidlinger for bedre at målrette deres aktiviteter og tilgange til unge som en grundlæggende del af enhver national ungdomsgarantistrategi; understreger endvidere behovet for at indføre reformer af EURES med det formål proaktivt at matche jobsøgende og personer, der skifter job, med eksisterende ledige stillinger samt med det formål at fremme kendskabet til EURES, herunder dets rådgivende netværk og øge dets synlighed og tilgængelighed som en karriererådgivningsordning, der hjælper de studerende, så de kan blive mere bevidste om eksisterende jobmuligheder; fremhæver behovet for tættere koordinering mellem EURES og andre portaler og tjenester for borgere og virksomheder (f.eks. »Dit første EURES-job«, Europe Direct-informationssteder eller European Enterprise Network for SMV'er) for at gøre de tjenester, der tilbydes, mere effektive; bifalder det arbejde, som cheferne for de offentlige arbejdsformidlinger har udført, og støtter institutionaliseringen af dette arbejde;

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til i mangel af specifikke tal for ungdomsmigrationsstrømme at skabe mekanismer for forskning, overvågning og evaluering af denne mobilitet, som kan overføres til EURES for bedre at tage hånd om dette fænomen; |
| --- | --- |

69.

opfordrer medlemsstaterne til i mangel af specifikke tal for ungdomsmigrationsstrømme at skabe mekanismer for forskning, overvågning og evaluering af denne mobilitet, som kan overføres til EURES for bedre at tage hånd om dette fænomen;

| 70. | understreger endvidere betydningen af at fremme unges kendskab for så vidt angår brug af den rådgivning, som tilbydes af de offentlige arbejdsformidlinger, styrke partnerskaber med skoler og universiteter og arbejde i retning af en bedre integration med EURES-netværket; |
| --- | --- |

70.

understreger endvidere betydningen af at fremme unges kendskab for så vidt angår brug af den rådgivning, som tilbydes af de offentlige arbejdsformidlinger, styrke partnerskaber med skoler og universiteter og arbejde i retning af en bedre integration med EURES-netværket;

| 71. | opfordrer medlemsstaterne til på korrekt vis at anerkende og validere uformel og ikke-formel læring og uddannelse og opnåede kompetencer samt anden erhvervserfaring som en form for valorisering af kompetencer, så de unge bedre kan dokumentere deres uddannelse og kompetencer i forhold til kravene for vellykket indtræden på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

71.

opfordrer medlemsstaterne til på korrekt vis at anerkende og validere uformel og ikke-formel læring og uddannelse og opnåede kompetencer samt anden erhvervserfaring som en form for valorisering af kompetencer, så de unge bedre kan dokumentere deres uddannelse og kompetencer i forhold til kravene for vellykket indtræden på arbejdsmarkedet;

| 72. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre gennemsigtighed og harmonisering af anerkendelsen af kvalifikationer i Unionen, navnlig gennem det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse, Europass og den europæiske referenceramme for kvalifikationer, til fuldt ud at gennemføre Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring og navnlig til at sikre anerkendelse af ikkeformel og uformel læring på tværs af grænserne; understreger vigtigheden af rettidig gennemførelse af og rapportering om disse initiativer; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre gennemsigtighed og harmonisering af anerkendelsen af kvalifikationer i Unionen, navnlig gennem det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse, Europass og den europæiske referenceramme for kvalifikationer, til fuldt ud at gennemføre Rådets henstilling om validering af ikkeformel og uformel læring og navnlig til at sikre anerkendelse af ikkeformel og uformel læring på tværs af grænserne; understreger vigtigheden af rettidig gennemførelse af og rapportering om disse initiativer;

| 73. | understreger, at der må tages hånd om problemet med »hjernespild«, idet det for højt kvalificerede og veluddannede unge, der arbejder langt under deres potentiale, resulterer i en manglende anvendelse af deres aktuelle færdigheder og kvalifikationer, mens det samtidig har negative sociale og psykologiske konsekvenser for dem; |
| --- | --- |

73.

understreger, at der må tages hånd om problemet med »hjernespild«, idet det for højt kvalificerede og veluddannede unge, der arbejder langt under deres potentiale, resulterer i en manglende anvendelse af deres aktuelle færdigheder og kvalifikationer, mens det samtidig har negative sociale og psykologiske konsekvenser for dem;

| 74. | erkender, at arbejdskraftens mobilitet delvist kan være en effektiv løsning for at matche efterspørgsel på og udbud af arbejdskraft i Unionen; opfordrer samtidig medlemsstaterne til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at forhindre fænomenet »hjernespild« gennem bæredygtige foranstaltninger, der sikrer beskæftigelsesmuligheder for højtuddannede arbejdstagere i deres egen medlemsstat eller region; |
| --- | --- |

74.

erkender, at arbejdskraftens mobilitet delvist kan være en effektiv løsning for at matche efterspørgsel på og udbud af arbejdskraft i Unionen; opfordrer samtidig medlemsstaterne til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at forhindre fænomenet »hjernespild« gennem bæredygtige foranstaltninger, der sikrer beskæftigelsesmuligheder for højtuddannede arbejdstagere i deres egen medlemsstat eller region;

| 75. | anser overgangen fra uddannelse til arbejde som et afgørende øjeblik for unge; understreger vigtigheden af foranstaltninger, der fremmer en sikker overgang; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle individuel karriererådgivning og at styrke vejlednings- og rådgivningsforanstaltninger, samt skræddersyet formidling, der starter allerede i sekundærtrinnets første år, med det formål at give unge mulighed for at træffe velinformerede valg med hensyn til deres fremtidige uddannelse eller erhvervsuddannelse, og samtidig indføre mekanismer, der kan overvåge de tilgængelige muligheder og vurdere, med hvor stor succes unge efterfølgende finder arbejde; |
| --- | --- |

75.

anser overgangen fra uddannelse til arbejde som et afgørende øjeblik for unge; understreger vigtigheden af foranstaltninger, der fremmer en sikker overgang; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udvikle individuel karriererådgivning og at styrke vejlednings- og rådgivningsforanstaltninger, samt skræddersyet formidling, der starter allerede i sekundærtrinnets første år, med det formål at give unge mulighed for at træffe velinformerede valg med hensyn til deres fremtidige uddannelse eller erhvervsuddannelse, og samtidig indføre mekanismer, der kan overvåge de tilgængelige muligheder og vurdere, med hvor stor succes unge efterfølgende finder arbejde;

| 76. | understreger behovet for at tilskynde alle virksomheder af en vis størrelse til at tilbyde praktikophold som led i det tosporede uddannelsessystem, medmindre virksomheden er i store økonomiske vanskeligheder, og til at ansætte praktikanten, når denne har afsluttet sit praktikophold; |
| --- | --- |

76.

understreger behovet for at tilskynde alle virksomheder af en vis størrelse til at tilbyde praktikophold som led i det tosporede uddannelsessystem, medmindre virksomheden er i store økonomiske vanskeligheder, og til at ansætte praktikanten, når denne har afsluttet sit praktikophold;

| 77. | anmoder medlemsstaterne om at sørge for, at unge, hvis de ønsker det, kan få effektiv hjælp til deres erhvervsvalg og oplysninger om deres rettigheder og deres mindsteløn; |
| --- | --- |

77.

anmoder medlemsstaterne om at sørge for, at unge, hvis de ønsker det, kan få effektiv hjælp til deres erhvervsvalg og oplysninger om deres rettigheder og deres mindsteløn;

| 78. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der i universitetskurser indgår basal undervisning i jobsøgningsfærdigheder; |
| --- | --- |

78.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der i universitetskurser indgår basal undervisning i jobsøgningsfærdigheder;

| 79. | mener, at uddannelsessystemerne i EU bør fremme princippet om fair og lige muligheder; opfordrer til fremme af alle de fornødne færdigheder for at lette adgangen til livslang læring, som er en uomgængelig nødvendighed i vidensamfundet. |
| --- | --- |

79.

mener, at uddannelsessystemerne i EU bør fremme princippet om fair og lige muligheder; opfordrer til fremme af alle de fornødne færdigheder for at lette adgangen til livslang læring, som er en uomgængelig nødvendighed i vidensamfundet.

| 80. | understreger, at alle finansielle ressourcer, der investeres aktivt i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed, bør anvendes effektivt; opfordrer medlemsstaterne til at indføre en overvågnings- og evalueringsordning for de gennemførte beskæftigelsesforanstaltninger, som skal være offentlig og lettilgængelig for borgerne, og et system til at kontrollere effektiviteten af disse foranstaltninger med henblik på i stigende grad at arbejde hen imod evidensbaserede politikker, der også kan deles på EU-niveau; bemærker i denne forbindelse, at indførelse af et fælles system af resultat- og indvirkningsindikatorer ville bidrage til den kvantitative og kvalitative evaluering af fremskridtene inden for de forskellige programmer; |
| --- | --- |

80.

understreger, at alle finansielle ressourcer, der investeres aktivt i bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed, bør anvendes effektivt; opfordrer medlemsstaterne til at indføre en overvågnings- og evalueringsordning for de gennemførte beskæftigelsesforanstaltninger, som skal være offentlig og lettilgængelig for borgerne, og et system til at kontrollere effektiviteten af disse foranstaltninger med henblik på i stigende grad at arbejde hen imod evidensbaserede politikker, der også kan deles på EU-niveau; bemærker i denne forbindelse, at indførelse af et fælles system af resultat- og indvirkningsindikatorer ville bidrage til den kvantitative og kvalitative evaluering af fremskridtene inden for de forskellige programmer;

| 81. | understreger, at ungdomsorganisationer bør spille en anerkendt rolle i overvågningen og, hvor det er relevant, gennemførelsen af politikker og initiativer, som er rettet mod ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

81.

understreger, at ungdomsorganisationer bør spille en anerkendt rolle i overvågningen og, hvor det er relevant, gennemførelsen af politikker og initiativer, som er rettet mod ungdomsarbejdsløshed;

| 82. | understreger behovet for at investere i oprettelsen af »grønne job«, stabile job og gode job, som et middel til at sætte unge mennesker i stand til at føre et værdigt liv; anmoder endvidere Kommissionen og medlemsstaterne om at mobilisere alle tilgængelige midler for at stimulere investeringer, navnlig i »grønne job« med henblik på at bekæmpe den uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

82.

understreger behovet for at investere i oprettelsen af »grønne job«, stabile job og gode job, som et middel til at sætte unge mennesker i stand til at føre et værdigt liv; anmoder endvidere Kommissionen og medlemsstaterne om at mobilisere alle tilgængelige midler for at stimulere investeringer, navnlig i »grønne job« med henblik på at bekæmpe den uacceptabelt høje ungdomsarbejdsløshed;

| 83. | er af den opfattelse, at der er behov for mere attraktive undervisningsstrategier, med større regional integration og oprettelse af netværk af platforme for udveksling af erfaring og bedste praksis mellem regioner og medlemsstater, der tager hensyn til de forskellige situationer og giver mulighed for fleksibilitet i overensstemmelse med de enkelte regioners særlige behov og fastsætter prioritetsområder for udviklingen af de enkelte regioner; |
| --- | --- |

83.

er af den opfattelse, at der er behov for mere attraktive undervisningsstrategier, med større regional integration og oprettelse af netværk af platforme for udveksling af erfaring og bedste praksis mellem regioner og medlemsstater, der tager hensyn til de forskellige situationer og giver mulighed for fleksibilitet i overensstemmelse med de enkelte regioners særlige behov og fastsætter prioritetsområder for udviklingen af de enkelte regioner;

| 84. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger rettet mod uligheder mellem kønnene, som er egnede til at tage hensyn til de udsatte samfundsgrupper, herunder personer med handicap, migranter og enlige mødre; |
| --- | --- |

84.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger rettet mod uligheder mellem kønnene, som er egnede til at tage hensyn til de udsatte samfundsgrupper, herunder personer med handicap, migranter og enlige mødre;

| 85. | opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med politikker, der fremmer kvinders tilstedeværelse i sektorer og karrierer, hvor de er underrepræsenterede, såsom videnskabs- og teknologiområdet (i 2009 var kun 33 % af forskerne i EU kvinder) og i den økonomiske og finansielle sektor, da kvinder ved at vælge sådanne forløb kunne blive mere konkurrencedygtige på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

85.

opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med politikker, der fremmer kvinders tilstedeværelse i sektorer og karrierer, hvor de er underrepræsenterede, såsom videnskabs- og teknologiområdet (i 2009 var kun 33 % af forskerne i EU kvinder) og i den økonomiske og finansielle sektor, da kvinder ved at vælge sådanne forløb kunne blive mere konkurrencedygtige på arbejdsmarkedet;

| 86. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe kønsopdeling, både inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet, ved at identificere specifik almen uddannelse og erhvervsuddannelse og undervisning baseret på vedvarende opfølgning, overholde konklusionerne i Kommissionens meddelelse af 28. november 2012»Nytænkning på uddannelsesområdet« (COM(2012)0669), kombinere almen og faglig uddannelse med målrettet beskæftigelsespolitik for unge kvinder og ved at fremme og tilvejebringe incitamenter til beskæftigelse af kvinder i strategiske udviklingssektorer; |
| --- | --- |

86.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe kønsopdeling, både inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet, ved at identificere specifik almen uddannelse og erhvervsuddannelse og undervisning baseret på vedvarende opfølgning, overholde konklusionerne i Kommissionens meddelelse af 28. november 2012»Nytænkning på uddannelsesområdet« (COM(2012)0669), kombinere almen og faglig uddannelse med målrettet beskæftigelsespolitik for unge kvinder og ved at fremme og tilvejebringe incitamenter til beskæftigelse af kvinder i strategiske udviklingssektorer;

| 87. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme unge kvinders adgang til arbejdsmarkedet og træffe foranstaltninger til, at de forbliver beskæftigede, og samtidig sigte mod kvalitet i beskæftigelsen og faglig udvikling og til at fjerne de kløfter, der altid har karakteriseret forholdet mellem kvinder og mænd på arbejdspladserne, med hensyn til adgang til arbejdsmarkedet, karrierer og lønninger; |
| --- | --- |

87.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme unge kvinders adgang til arbejdsmarkedet og træffe foranstaltninger til, at de forbliver beskæftigede, og samtidig sigte mod kvalitet i beskæftigelsen og faglig udvikling og til at fjerne de kløfter, der altid har karakteriseret forholdet mellem kvinder og mænd på arbejdspladserne, med hensyn til adgang til arbejdsmarkedet, karrierer og lønninger;

| 88. | mener, at det for at hjælpe kvinder til at komme tilbage på arbejdsmarkedet er nødvendigt med mangesidige politiske løsninger, der omfatter livslang læring, bekæmpelse af usikre job og fremme af beskæftigelse med rettigheder og forskellige former for organisering af beskæftigelsen, på anmodning fra kvinderne, for på denne måde at undgå, at kvinder bliver nødt til at opgive eller afbryde deres karriere; |
| --- | --- |

88.

mener, at det for at hjælpe kvinder til at komme tilbage på arbejdsmarkedet er nødvendigt med mangesidige politiske løsninger, der omfatter livslang læring, bekæmpelse af usikre job og fremme af beskæftigelse med rettigheder og forskellige former for organisering af beskæftigelsen, på anmodning fra kvinderne, for på denne måde at undgå, at kvinder bliver nødt til at opgive eller afbryde deres karriere;

| 89. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle passende politikker i fuld overensstemmelse med europæisk og national lovgivning og til at indføre specifikke foranstaltninger, herunder arbejdsorienterede uddannelses- og beskæftigelsesprogrammer, for at sikre både unge mænd og unge kvinder lige muligheder for at opnå egentlig erhvervserfaring; |
| --- | --- |

89.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle passende politikker i fuld overensstemmelse med europæisk og national lovgivning og til at indføre specifikke foranstaltninger, herunder arbejdsorienterede uddannelses- og beskæftigelsesprogrammer, for at sikre både unge mænd og unge kvinder lige muligheder for at opnå egentlig erhvervserfaring;

| 90. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og integrere kønsaspektet og overvåge de politikker, der har til formål at støtte arbejdsløses adgang til rekruttering og sociale støtteordninger; |
| --- | --- |

90.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og integrere kønsaspektet og overvåge de politikker, der har til formål at støtte arbejdsløses adgang til rekruttering og sociale støtteordninger;

| 91. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

91.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 351 E af 2.12.2011, s. 29.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0224.

(3)  O-000106/2012; B7-0113/2012.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0016.

(5)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 9.

(6)  Eurofound (2012), NEETs: young people not in employment, education or training: characteristics, costs and policy responses in Europe. Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(7)  »Eurofound (2012) Effectiveness of policy measures to increase the employment participation of young people«. Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(8)  Eurofound (2011), Helping young workers during the crisis: contributions by social partners and public authorities. Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0092.

(10)  Eurofound (2012) »Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/docs/erm/tn1109042s/tn1109042s.pdf).

(11)  Eurofound (2013) »Active inclusion of young people with disabilities or health problems«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1226.htm).

(12)  Eurofound (2012), »NEET — Unge, der ikke er under uddannelse eller i beskæftigelse: Karakteristika, omkostninger og politiske tiltag i Europa«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(13)  Det østrigske arbejdsministerium, sociale anliggender og forbrugerbeskyttelse, januar 2012.

(14)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-380_da.htm

(15)  COM(2012)0728).

(16)  Gennem initiativer som programmet MobiPro.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/84 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/84

---

P7_TA(2013)0366

Det indre marked for tjenesteydelser

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om det indre marked for tjenesteydelser: status og næste skridt (2012/2144(INI))

(2016/C 093/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 9, 49 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 49 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelse af servicedirektivet — Partnerskab for ny vækst i servicesektoren 2012-2015 (COM(2012)0261) og de medfølgende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om gennemførelse af servicedirektivet — Partnerskab for ny vækst i servicesektoren 2012-2015 (COM(2012)0261) og de medfølgende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene,

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse med titlen »The Economic Impact of the Services Directive: A first assessment following implementation« (Economic Papers nr. 456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse med titlen »The Economic Impact of the Services Directive: A first assessment following implementation« (Economic Papers nr. 456),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser — der bygger på resultaterne af den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet« (COM(2011)0020) og til det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (SEK(2011)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Mod et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser — der bygger på resultaterne af den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet« (COM(2011)0020) og til det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (SEK(2011)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Akten for det indre marked II — Sammen om fornyet vækst« (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Akten for det indre marked II — Sammen om fornyet vækst« (COM(2012)0573),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Bedre forvaltning af det indre marked« (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Bedre forvaltning af det indre marked« (COM(2012)0259),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid« (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid« (COM(2011)0206),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »På vej mod en akt for det indre marked« (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »På vej mod en akt for det indre marked« (COM(2010)0608),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14.—15. marts 2013 om de europæiske politikkers bidrag til vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 14.—15. marts 2013 om de europæiske politikkers bidrag til vækst og beskæftigelse,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 28.—29. juni 2012 om en vækst- og beskæftigelsespagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 28.—29. juni 2012 om en vækst- og beskæftigelsespagt,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. marts 2011 om et bedre fungerende indre marked for tjenesteydelser — den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. marts 2011 om et bedre fungerende indre marked for tjenesteydelser — den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. februar 2013 med henstillinger til Kommissionen om forvaltningen af det indre marked (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. februar 2013 med henstillinger til Kommissionen om forvaltningen af det indre marked (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2012 om de 20 vigtigste problemer for europæiske borgere og virksomheder i forbindelse med det indre marked (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2012 om de 20 vigtigste problemer for europæiske borgere og virksomheder i forbindelse med det indre marked (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2011 om den gensidige evalueringsproces i tjenesteydelsesdirektivet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. april 2011 om styring og partnerskab i det indre marked (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2011 om et mere effektivt og fair detailmarked (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2011 om gennemførelse af servicedirektiv 2006/123/EF (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2011 om gennemførelse af servicedirektiv 2006/123/EF (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0273/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0273/2013),

| A. | der henviser til, at det indre marked er en hjørnesten i det europæiske bygningsværk, som skal fungere godt, for at EU's politikker kan gennemføres på behørig vis, og at det er grundlaget for økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det indre marked er en hjørnesten i det europæiske bygningsværk, som skal fungere godt, for at EU's politikker kan gennemføres på behørig vis, og at det er grundlaget for økonomisk genopretning;

| B. | der henviser til, at servicesektoren tegner sig for mere end 65 % af EU's BNP og samlede beskæftigelse og er en af vores økonomis søjler; der henviser til, at tjenester, der er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, tegner sig for 45 % af EU's BNP; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at servicesektoren tegner sig for mere end 65 % af EU's BNP og samlede beskæftigelse og er en af vores økonomis søjler; der henviser til, at tjenester, der er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet, tegner sig for 45 % af EU's BNP;

| C. | der henviser til, at fuld gennemførelse af direktivet vil betyde et væsentligt mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser og herved navnlig gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder og for selvstændige at få adgang til markedet, udvide forbrugernes valgmuligheder og samtidig bidrage til at styrke konkurrenceevnen i EU samt vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fuld gennemførelse af direktivet vil betyde et væsentligt mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser og herved navnlig gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder og for selvstændige at få adgang til markedet, udvide forbrugernes valgmuligheder og samtidig bidrage til at styrke konkurrenceevnen i EU samt vækst og beskæftigelse;

| D. | der henviser til, at europæisk industri, de europæiske virksomheder (navnlig SMV'erne) og forbrugerne har brug for et funktionelt, effektivt og mere konkurrencedygtigt marked for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at europæisk industri, de europæiske virksomheder (navnlig SMV'erne) og forbrugerne har brug for et funktionelt, effektivt og mere konkurrencedygtigt marked for tjenesteydelser;

| E. | der henviser til, at tjenesteydelsesdirektivet har medført konkrete fordele, siden det blev vedtaget i 2006, og har lettet markedsadgangen for både virksomheder og forbrugere, men at det ikke har givet alle de forventede resultater som følge af mangler i forbindelse med gennemførelsen af det; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tjenesteydelsesdirektivet har medført konkrete fordele, siden det blev vedtaget i 2006, og har lettet markedsadgangen for både virksomheder og forbrugere, men at det ikke har givet alle de forventede resultater som følge af mangler i forbindelse med gennemførelsen af det;

| F. | der henviser til, at en fragmenteret fortolkning og utilstrækkelig gennemførelse af direktivet fortsat hindrer fri bevægelighed for tjenesteydelser på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en fragmenteret fortolkning og utilstrækkelig gennemførelse af direktivet fortsat hindrer fri bevægelighed for tjenesteydelser på tværs af grænserne;

| G. | der henviser til, at virksomhederne — navnlig SMV'erne — stadig oplever en lang række administrative og bureaukratiske krav, der pålægger dem en stor byrde, især i sammenhæng med den vanskelige adgang til kredit; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at virksomhederne — navnlig SMV'erne — stadig oplever en lang række administrative og bureaukratiske krav, der pålægger dem en stor byrde, især i sammenhæng med den vanskelige adgang til kredit;

| H. | der henviser til, at risikoen for lede ved tjenesteydelsesdirektivet ikke skal få os til at slække på arbejdet med at realisere direktivets fulde potentiale; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at risikoen for lede ved tjenesteydelsesdirektivet ikke skal få os til at slække på arbejdet med at realisere direktivets fulde potentiale;

| I. | der henviser til, at det på tide til at handle, i lyset af at servicesektoren på grund af den stigende arbejdsløshed og de dårlige offentlige finanser mere end nogensinde før er en kilde til konkurrencedygtighed, vækst og arbejdspladser, som ikke kan negligeres; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det på tide til at handle, i lyset af at servicesektoren på grund af den stigende arbejdsløshed og de dårlige offentlige finanser mere end nogensinde før er en kilde til konkurrencedygtighed, vækst og arbejdspladser, som ikke kan negligeres;

Uudnyttede muligheder for vækst og beskæftigelse i servicesektoren

| 1. | fremhæver, at unødvendige og uforholdsmæssige administrative byrder, forskelsbehandling og visse ubegrundede begrænsninger for levering af tjenesteydelser i hele EU blokerer væsentlige kilder til vækst, hæmmer jobskabelse og fratager virksomhederne muligheder; |
| --- | --- |

1.

fremhæver, at unødvendige og uforholdsmæssige administrative byrder, forskelsbehandling og visse ubegrundede begrænsninger for levering af tjenesteydelser i hele EU blokerer væsentlige kilder til vækst, hæmmer jobskabelse og fratager virksomhederne muligheder;

| 2. | understreger, at hvis medlemsstaterne var villige til at gennemføre servicedirektivet korrekt og fuldstændigt og fjerne ubegrundede begrænsninger, er det Kommissionens ambitiøse vurdering, at EU kunne øge sit BNP med 2,6 % i løbet af 5-10 år; |
| --- | --- |

2.

understreger, at hvis medlemsstaterne var villige til at gennemføre servicedirektivet korrekt og fuldstændigt og fjerne ubegrundede begrænsninger, er det Kommissionens ambitiøse vurdering, at EU kunne øge sit BNP med 2,6 % i løbet af 5-10 år;

| 3. | understreger, at Kommissionen bør rette sine bestræbelser mod de dele af servicesektoren, som har stor økonomisk betydning og et udviklingspotentiale over gennemsnittet, f.eks. erhvervsrettede tjenesteydelser, bygge- og anlægssektoren, turismesektoren og detailhandelen, for at få konkrete resultater på kort sigt inden for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

3.

understreger, at Kommissionen bør rette sine bestræbelser mod de dele af servicesektoren, som har stor økonomisk betydning og et udviklingspotentiale over gennemsnittet, f.eks. erhvervsrettede tjenesteydelser, bygge- og anlægssektoren, turismesektoren og detailhandelen, for at få konkrete resultater på kort sigt inden for vækst og beskæftigelse;

| 4. | understreger, at effektiv håndhævelse af eksisterende regler er en intelligent og hurtig metode til at bidrage til vækst uden offentlige udgifter; understreger, at det haster med at få direktivet til at fungere i praksis, så dets uudnyttede potentiale kan frigøres og bidrage til EU's model for en afbalanceret og bæredygtig social markedsøkonomi; |
| --- | --- |

4.

understreger, at effektiv håndhævelse af eksisterende regler er en intelligent og hurtig metode til at bidrage til vækst uden offentlige udgifter; understreger, at det haster med at få direktivet til at fungere i praksis, så dets uudnyttede potentiale kan frigøres og bidrage til EU's model for en afbalanceret og bæredygtig social markedsøkonomi;

| 5. | understreger betydningen af at udvikle bedre indikatorer for det indre markeds funktion baseret på reelle erfaringer og forventninger fra virksomheders og forbrugeres side med det formål at forbedre dets funktion og deres viden om de forskellige rettigheder, de kan gøre gældende for at sikre adgang til det indre marked for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

5.

understreger betydningen af at udvikle bedre indikatorer for det indre markeds funktion baseret på reelle erfaringer og forventninger fra virksomheders og forbrugeres side med det formål at forbedre dets funktion og deres viden om de forskellige rettigheder, de kan gøre gældende for at sikre adgang til det indre marked for tjenesteydelser;

| 6. | glæder sig over udviklingen af det digitale indre marked og nye former for tjenesteydelser såsom digitale og mobile tjenesteydelser og pakker med blandede produkter/tjenesteydelser; understreger behovet for at gennemføre direktivet fuldstændigt, i ånd og bogstav, og på en fremtidssikret måde for at tilskynde til innovation; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over udviklingen af det digitale indre marked og nye former for tjenesteydelser såsom digitale og mobile tjenesteydelser og pakker med blandede produkter/tjenesteydelser; understreger behovet for at gennemføre direktivet fuldstændigt, i ånd og bogstav, og på en fremtidssikret måde for at tilskynde til innovation;

| 7. | tilskynder også til en gradvis åbning af det indre marked for tjenesteydelser inden for velfærdssektoren, samtidig med at bestemmelserne i servicedirektivet overholdes; |
| --- | --- |

7.

tilskynder også til en gradvis åbning af det indre marked for tjenesteydelser inden for velfærdssektoren, samtidig med at bestemmelserne i servicedirektivet overholdes;

| 8. | minder om, at tjenesteydelsesdirektivet ikke fremtvinger liberalisering af tjenesteydelser, men baner vejen for, at såvel virksomheder som forbrugere kan forstå det indre markeds fordele fuldt ud inden for rammerne af en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne; |
| --- | --- |

8.

minder om, at tjenesteydelsesdirektivet ikke fremtvinger liberalisering af tjenesteydelser, men baner vejen for, at såvel virksomheder som forbrugere kan forstå det indre markeds fordele fuldt ud inden for rammerne af en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne;

| 9. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om gennemførelse af servicedirektivet med titlen »Partnerskab for ny vækst i servicesektoren 2012-2015« (COM(2012)0261), hvorved Kommissionen opfylder rapporteringsforpligtelsen i direktivets artikel 41; gentager, at det er nødvendigt at tage hensyn til servicedirektivets virkninger for beskæftigelsen i EU på mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om gennemførelse af servicedirektivet med titlen »Partnerskab for ny vækst i servicesektoren 2012-2015« (COM(2012)0261), hvorved Kommissionen opfylder rapporteringsforpligtelsen i direktivets artikel 41; gentager, at det er nødvendigt at tage hensyn til servicedirektivets virkninger for beskæftigelsen i EU på mellemlang og lang sigt;

Hindringer, grænser og begrænsninger for fri bevægelighed

| 10. | beklager, at findes et betydeligt antal påviste tilfælde, hvor medlemsstaterne uberettiget påberåber sig tvingende almene hensyn (artikel 15 i tjenesteydelsesdirektivet) med det ene formål at beskytte og favorisere deres nationale marked; mener, at anvendelsen af tvingende almene hensyn altid bør være objektivt begrundet og stå i nøje forhold til det formål, der forfølges, i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis; fremhæver, at byrdefulde krav vedrørende juridisk form og aktionærer, territoriale restriktioner, økonomiske behovstest og faste priser skaber ubegrundede hindringer for en effektiv etablering på tværs af grænserne og skader det indre marked for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

10.

beklager, at findes et betydeligt antal påviste tilfælde, hvor medlemsstaterne uberettiget påberåber sig tvingende almene hensyn (artikel 15 i tjenesteydelsesdirektivet) med det ene formål at beskytte og favorisere deres nationale marked; mener, at anvendelsen af tvingende almene hensyn altid bør være objektivt begrundet og stå i nøje forhold til det formål, der forfølges, i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis; fremhæver, at byrdefulde krav vedrørende juridisk form og aktionærer, territoriale restriktioner, økonomiske behovstest og faste priser skaber ubegrundede hindringer for en effektiv etablering på tværs af grænserne og skader det indre marked for tjenesteydelser;

| 11. | beklager, at der sjældent foretages en vurdering af proportionaliteten; anmoder Kommissionen om at præcisere begrebet proportionalitet og give praktisk vejledning til medlemsstaterne om, hvordan det anvendes, på basis af gældende retspraksis i Domstolen; |
| --- | --- |

11.

beklager, at der sjældent foretages en vurdering af proportionaliteten; anmoder Kommissionen om at præcisere begrebet proportionalitet og give praktisk vejledning til medlemsstaterne om, hvordan det anvendes, på basis af gældende retspraksis i Domstolen;

| 12. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til effektivt og fuldt ud at anvende klausulen om fri udveksling af tjenesteydelser (artikel 16 i servicedirektivet) og fjerne dobbelte byrder i lovgivningen; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til effektivt og fuldt ud at anvende klausulen om fri udveksling af tjenesteydelser (artikel 16 i servicedirektivet) og fjerne dobbelte byrder i lovgivningen;

| 13. | påpeger, at servicedirektivet i forbindelse med aktiviteter, hvor antallet af tilgængelige tilladelser kan være begrænset på grund af knaphed på naturressourcer eller teknisk kapacitet, indeholder bestemmelser om, at der er behov for at sikre tjenesteyderen afskrivning på investeringer og et rimeligt afkast på den investerede kapital uden at begrænse eller forvride den frie konkurrence; |
| --- | --- |

13.

påpeger, at servicedirektivet i forbindelse med aktiviteter, hvor antallet af tilgængelige tilladelser kan være begrænset på grund af knaphed på naturressourcer eller teknisk kapacitet, indeholder bestemmelser om, at der er behov for at sikre tjenesteyderen afskrivning på investeringer og et rimeligt afkast på den investerede kapital uden at begrænse eller forvride den frie konkurrence;

| 14. | er bekymret over det voksende antal tilfælde af forskelsbehandling, som forbrugerne rapporterer om; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at håndhæve artikel 20, stk. 2, i tjenesteydelsesdirektivet korrekt og fuldstændigt og opfordrer virksomhederne til at afstå fra uberettiget forskelsbehandling på grund af nationalitet eller bopæl; understreger imidlertid, at en hvilken som helst forpligtelse til at sælge strider mod det grundlæggende princip om kontraktfrihed; glæder sig derfor over Kommissionens igangværende arbejde på en specifik vejledningsrapport om ikke-forskelsbehandling, som har den rette balance til gavn for både forbrugere og virksomheder; glæder sig også over de europæiske forbrugercentres rolle med hensyn til at påvise og afhjælpe de uregelmæssigheder, der observeres; |
| --- | --- |

14.

er bekymret over det voksende antal tilfælde af forskelsbehandling, som forbrugerne rapporterer om; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at håndhæve artikel 20, stk. 2, i tjenesteydelsesdirektivet korrekt og fuldstændigt og opfordrer virksomhederne til at afstå fra uberettiget forskelsbehandling på grund af nationalitet eller bopæl; understreger imidlertid, at en hvilken som helst forpligtelse til at sælge strider mod det grundlæggende princip om kontraktfrihed; glæder sig derfor over Kommissionens igangværende arbejde på en specifik vejledningsrapport om ikke-forskelsbehandling, som har den rette balance til gavn for både forbrugere og virksomheder; glæder sig også over de europæiske forbrugercentres rolle med hensyn til at påvise og afhjælpe de uregelmæssigheder, der observeres;

Intelligent forvaltning af det indre marked for tjenesteydelser

| 15. | understreger, at en det indre marked for tjenesteydelser for at fungere gnidningsløst kræver samspil med sektorspecifikke regler, som kan kræve ekstra tilladelser, hvilket medfører kumulative omkostninger for især virksomheder; påpeger, at det også er afhængigt af gennemførelse af andre EU-retsakter; opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende en integreret tilgang til det indre marked for tjenesteydelser for at sikre retssikkerheden for forbrugere og virksomheder; især SMV'er; |
| --- | --- |

15.

understreger, at en det indre marked for tjenesteydelser for at fungere gnidningsløst kræver samspil med sektorspecifikke regler, som kan kræve ekstra tilladelser, hvilket medfører kumulative omkostninger for især virksomheder; påpeger, at det også er afhængigt af gennemførelse af andre EU-retsakter; opfordrer derfor medlemsstaterne til at anvende en integreret tilgang til det indre marked for tjenesteydelser for at sikre retssikkerheden for forbrugere og virksomheder; især SMV'er;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at sikre overensstemmelse mellem peer review-processen i henhold til servicedirektivet og den gensidige evalueringsproces i henhold til direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer; understreger, at der bør foretages en omhyggelig vurdering af hvert enkelt tilfælde, herunder af de begrundelser, som medlemsstaterne giver for at opretholde visse krav, for at finde frem til specifikke områder, hvor medlemsstaterne i uforholdsmæssig grad regulerer udøvelsen af et erhverv eller blokerer for adgangen til visse erhverv; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fjerne sådanne uberettigede krav; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at sikre overensstemmelse mellem peer review-processen i henhold til servicedirektivet og den gensidige evalueringsproces i henhold til direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer; understreger, at der bør foretages en omhyggelig vurdering af hvert enkelt tilfælde, herunder af de begrundelser, som medlemsstaterne giver for at opretholde visse krav, for at finde frem til specifikke områder, hvor medlemsstaterne i uforholdsmæssig grad regulerer udøvelsen af et erhverv eller blokerer for adgangen til visse erhverv; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fjerne sådanne uberettigede krav;

| 17. | anmoder medlemsstaterne om i højere grad at gøre brug af gensidig anerkendelse for at fremme den frie bevægelighed af tjenesteydelser, hvor der endnu ikke findes harmoniserede regler; |
| --- | --- |

17.

anmoder medlemsstaterne om i højere grad at gøre brug af gensidig anerkendelse for at fremme den frie bevægelighed af tjenesteydelser, hvor der endnu ikke findes harmoniserede regler;

| 18. | bemærker, at forskellige nationale standarder skaber fragmentering og usikkerhed; opfordrer til, at der udvikles frivillige europæiske standarder for tjenesteydelser, der er omfattet af servicedirektivet, som en måde til at forbedre sammenligneligheden og handelen på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at forskellige nationale standarder skaber fragmentering og usikkerhed; opfordrer til, at der udvikles frivillige europæiske standarder for tjenesteydelser, der er omfattet af servicedirektivet, som en måde til at forbedre sammenligneligheden og handelen på tværs af grænserne;

| 19. | mener, at Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganer bør arbejde tæt sammen for i givet fald at sikre sammenhæng i den anvendte terminologi, således at reglerne anvendes på ensartet måde overalt i EU; |
| --- | --- |

19.

mener, at Kommissionen og de europæiske standardiseringsorganer bør arbejde tæt sammen for i givet fald at sikre sammenhæng i den anvendte terminologi, således at reglerne anvendes på ensartet måde overalt i EU;

| 20. | fremhæver endvidere, at utilstrækkelig forsikringsdækning på tværs af grænserne for leverandører af tjenesteydelser er en stor hindring for fri bevægelighed; opfordrer indtrængende de interesserede parter til at finde løsninger ved hjælp af dialog; |
| --- | --- |

20.

fremhæver endvidere, at utilstrækkelig forsikringsdækning på tværs af grænserne for leverandører af tjenesteydelser er en stor hindring for fri bevægelighed; opfordrer indtrængende de interesserede parter til at finde løsninger ved hjælp af dialog;

| 21. | opfordrer til bredere brug af IMI-systemet mellem medlemsstaterne til at kontrollere overholdelse af direktivets krav, især i forbindelse med grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, og til at anvende europæiske forbrugercentre og SOLVIT til at hjælpe virksomheder og forbrugere med modstridende regler og manglende overholdelse; understreger i denne forbindelse betydningen af at sikre associerede partnere fuld adgang til SOLVIT-nettet på teknisk plan; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til bredere brug af IMI-systemet mellem medlemsstaterne til at kontrollere overholdelse af direktivets krav, især i forbindelse med grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, og til at anvende europæiske forbrugercentre og SOLVIT til at hjælpe virksomheder og forbrugere med modstridende regler og manglende overholdelse; understreger i denne forbindelse betydningen af at sikre associerede partnere fuld adgang til SOLVIT-nettet på teknisk plan;

| 22. | bemærker, at værktøjer vedrørende det indre marked, herunder SOLVIT, bør fungere bedre med hensyn til sagsbehandlingstid; understreger betydningen af bedre mål og nøgleresultatindikatorer i denne forbindelse; glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at revidere lovrammen for SOLVIT; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at værktøjer vedrørende det indre marked, herunder SOLVIT, bør fungere bedre med hensyn til sagsbehandlingstid; understreger betydningen af bedre mål og nøgleresultatindikatorer i denne forbindelse; glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at revidere lovrammen for SOLVIT;

| 23. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opgradere til andengenerationskvikskranker, som er fuldt ud funktionsdygtige, flersprogede og brugervenlige e-forvaltningsportaler; understreger betydningen af en tjenesteydertilgang, der omfatter hele virksomhedscyklussen; mener, at e-procedurer vil skabe forenkling, reducere omkostningerne ved overholdelse af kravene og øge retssikkerheden; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres kvikskranker er fuldt ud funktionsdygtige, og til at udbrede kendskabet til dem på tværs af grænserne, således at de kan informere europæiske borgere og virksomheder om deres rettigheder og muligheder i forbindelse med servicedirektivet; opfordrer desuden Kommissionen til at fastsætte tydelige benchmarkingkriterier for evaluering af kvikskranker, herunder data om i hvilket omfang der gøres brug af dem, og regelmæssigt rapportere til Parlamentet om udviklingen; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opgradere til andengenerationskvikskranker, som er fuldt ud funktionsdygtige, flersprogede og brugervenlige e-forvaltningsportaler; understreger betydningen af en tjenesteydertilgang, der omfatter hele virksomhedscyklussen; mener, at e-procedurer vil skabe forenkling, reducere omkostningerne ved overholdelse af kravene og øge retssikkerheden; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres kvikskranker er fuldt ud funktionsdygtige, og til at udbrede kendskabet til dem på tværs af grænserne, således at de kan informere europæiske borgere og virksomheder om deres rettigheder og muligheder i forbindelse med servicedirektivet; opfordrer desuden Kommissionen til at fastsætte tydelige benchmarkingkriterier for evaluering af kvikskranker, herunder data om i hvilket omfang der gøres brug af dem, og regelmæssigt rapportere til Parlamentet om udviklingen;

Bedre håndhævelse for at opnå de bedste økonomiske virkninger

| 24. | fremhæver, at servicedirektivet, hvor det håndhæves korrekt, har medført konkrete resultater med hensyn til beskæftigelse og vækst; støtter derfor udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, herunder innovative løsninger mellem de kompetente myndigheder i grænseregionerne; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at servicedirektivet, hvor det håndhæves korrekt, har medført konkrete resultater med hensyn til beskæftigelse og vækst; støtter derfor udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, herunder innovative løsninger mellem de kompetente myndigheder i grænseregionerne;

| 25. | påpeger, at utilstrækkelig gennemførelse har en »grænseløs« betydning, og at borgere i hele EU betaler prisen; understreger, at alle medlemsstater har et ansvar over for hinanden og Unionen for at håndhæve direktivet effektivt og derfor bør konfronteres med deres forpligtelser på lige vilkår; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at utilstrækkelig gennemførelse har en »grænseløs« betydning, og at borgere i hele EU betaler prisen; understreger, at alle medlemsstater har et ansvar over for hinanden og Unionen for at håndhæve direktivet effektivt og derfor bør konfronteres med deres forpligtelser på lige vilkår;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaterne med at løse de nøgleproblemer, de er stødt på i forbindelse med gennemførelsen og anvendelsen af EU-lovgivningen om det indre marked, herunder begrænse gennemførelsesefterslæbet og opnå hurtige og effektive retsmidler; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaterne med at løse de nøgleproblemer, de er stødt på i forbindelse med gennemførelsen og anvendelsen af EU-lovgivningen om det indre marked, herunder begrænse gennemførelsesefterslæbet og opnå hurtige og effektive retsmidler;

| 27. | understreger, at kompetente regionale og lokale myndigheder ligeledes skal påtage sig deres del af ansvaret for en fuldstændig og kvalitativ håndhævelse af direktivets ånd og bogstav, med det overordnede mål at stimulere den økonomiske aktivitet og beskæftigelse; påpeger i den forbindelse betydningen af at reducere de administrative byrder; |
| --- | --- |

27.

understreger, at kompetente regionale og lokale myndigheder ligeledes skal påtage sig deres del af ansvaret for en fuldstændig og kvalitativ håndhævelse af direktivets ånd og bogstav, med det overordnede mål at stimulere den økonomiske aktivitet og beskæftigelse; påpeger i den forbindelse betydningen af at reducere de administrative byrder;

| 28. | støtter kraftigt Kommissionens nultolerancepolitik over for uberettigede restriktioner; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de midler, den har til rådighed, til at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af eksisterende regler i en dialog på lige fod med medlemsstaterne; opfordrer til, at der anvendes forenklede overtrædelsesprocedurer, som afsluttes senest efter 18 måneder, når som helst det påvises, at medlemsstaterne har gennemført direktivet på ukorrekt måde eller i utilstrækkelig grad eller overtræder det; |
| --- | --- |

28.

støtter kraftigt Kommissionens nultolerancepolitik over for uberettigede restriktioner; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de midler, den har til rådighed, til at sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af eksisterende regler i en dialog på lige fod med medlemsstaterne; opfordrer til, at der anvendes forenklede overtrædelsesprocedurer, som afsluttes senest efter 18 måneder, når som helst det påvises, at medlemsstaterne har gennemført direktivet på ukorrekt måde eller i utilstrækkelig grad eller overtræder det;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at benytte »måneden for det indre marked« som en lejlighed til at præsentere virksomhederne for fordelene ved det indre marked for tjenesteydelser; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at benytte »måneden for det indre marked« som en lejlighed til at præsentere virksomhederne for fordelene ved det indre marked for tjenesteydelser;

Styrket gennemsigtighed og ansvarlighed

| 30. | anmoder Kommissionen om på baggrund af resultatet af peer review-proceduren at lave en liste over de mest byrdefulde begrænsninger, foreslå målrettede reformer og holde Rådet og Parlamentet underrettet; |
| --- | --- |

30.

anmoder Kommissionen om på baggrund af resultatet af peer review-proceduren at lave en liste over de mest byrdefulde begrænsninger, foreslå målrettede reformer og holde Rådet og Parlamentet underrettet;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at være særligt opmærksom på servicesektoren i årlige vækstundersøgelser og rapporter om status for integrationen på det indre marked samt at indarbejde tjenesteydelser i de landespecifikke anbefalinger; mener, at Kommissionen og Rådet ved hjælp af disse landespecifikke politiske retningslinjer fortsat skal tilskynde medlemsstaterne til at vedtage og gennemføre langsigtede vækstpolitikker; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at være særligt opmærksom på servicesektoren i årlige vækstundersøgelser og rapporter om status for integrationen på det indre marked samt at indarbejde tjenesteydelser i de landespecifikke anbefalinger; mener, at Kommissionen og Rådet ved hjælp af disse landespecifikke politiske retningslinjer fortsat skal tilskynde medlemsstaterne til at vedtage og gennemføre langsigtede vækstpolitikker;

| 32. | opfordrer de nationale parlamenter til aktivt at arbejde for at støtte håndhævelsen af direktivet og anvende deres undersøgelsesbeføjelser over for de nationale myndigheder på alle planer; |
| --- | --- |

32.

opfordrer de nationale parlamenter til aktivt at arbejde for at støtte håndhævelsen af direktivet og anvende deres undersøgelsesbeføjelser over for de nationale myndigheder på alle planer;

| 33. | opfordrer indtrængende interesserede parter, erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter til at gøre deres til at drage regeringerne til ansvar for genoplivningen af den europæiske servicesektor og skabe stabile job; |
| --- | --- |

33.

opfordrer indtrængende interesserede parter, erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter til at gøre deres til at drage regeringerne til ansvar for genoplivningen af den europæiske servicesektor og skabe stabile job;

| 34. | anmoder Rådet og dets formandskab om regelmæssigt at sætte det indre marked for tjenesteydelser på dagsordenen for møderne i Rådet (konkurrenceevne); foreslår at genindføre Kommissionens »overensstemmelsesrapporter« som et middel til at måle udviklingen i forbindelse med at lette markedsadgangen; |
| --- | --- |

34.

anmoder Rådet og dets formandskab om regelmæssigt at sætte det indre marked for tjenesteydelser på dagsordenen for møderne i Rådet (konkurrenceevne); foreslår at genindføre Kommissionens »overensstemmelsesrapporter« som et middel til at måle udviklingen i forbindelse med at lette markedsadgangen;

| 35. | opfordrer indtrængende medlemmerne af Det Europæiske Råd til at påtage sig det fulde ansvar for et velfungerende indre marked for tjenesteydelser; opfordrer formanden for Det Europæiske Råd til at beholde dette emne på Det Europæiske Råds dagsorden, så længe det er nødvendigt, med en fælles aftalt køreplan, herunder specifikke benchmarks og en tidsplan for medlemsstaterne med henblik på at give friske impulser til og fjerne hindringer for en fuldstændig håndhævelse af servicedirektivet; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende medlemmerne af Det Europæiske Råd til at påtage sig det fulde ansvar for et velfungerende indre marked for tjenesteydelser; opfordrer formanden for Det Europæiske Råd til at beholde dette emne på Det Europæiske Råds dagsorden, så længe det er nødvendigt, med en fælles aftalt køreplan, herunder specifikke benchmarks og en tidsplan for medlemsstaterne med henblik på at give friske impulser til og fjerne hindringer for en fuldstændig håndhævelse af servicedirektivet;

o

o o

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0054.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0395.

(4)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 46.

(5)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 51.

(6)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 9.

(7)  EUT C 188 E af 28.6.2012, s. 1.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/89

---

P7_TA(2013)0367

Forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 med dets henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten om forhandlingerne om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia (2013/2052(INI))

(2016/C 093/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1440/80 af 30. maj 1980 om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand — medlemmerne af Sammenslutningen af stater i Sydøstasien (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 1440/80 af 30. maj 1980 om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand — medlemmerne af Sammenslutningen af stater i Sydøstasien (1),

| — | der henviser til de forhandlinger, som Rådet gav bemyndigelse til i november 2004, og som indledtes i Bruxelles i oktober 2010 i forbindelse med det ottende topmøde mellem EU og Asien (ASEM8), om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia (PSA), |
| --- | --- |

—

der henviser til de forhandlinger, som Rådet gav bemyndigelse til i november 2004, og som indledtes i Bruxelles i oktober 2010 i forbindelse med det ottende topmøde mellem EU og Asien (ASEM8), om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia (PSA),

| — | der henviser til ASEM9-topmødet mellem EU og Asien, som blev afholdt i Vientiane (Laos) den 5. og 6. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEM9-topmødet mellem EU og Asien, som blev afholdt i Vientiane (Laos) den 5. og 6. november 2012,

| — | der henviser til topmødet i Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN), som blev afholdt i Cambodia den 18.—20. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet i Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN), som blev afholdt i Cambodia den 18.—20. november 2012,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om udkast til Kommissionens beslutninger om landestrategidokumenter og vejledende programmer for Malaysia, Brasilien og Pakistan (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om udkast til Kommissionens beslutninger om landestrategidokumenter og vejledende programmer for Malaysia, Brasilien og Pakistan (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om »Malaysia: stokkeslag som afstraffelsesmetode« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2010 om »Malaysia: stokkeslag som afstraffelsesmetode« (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2010 om de seneste angreb på kristne trossamfund (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2010 om de seneste angreb på kristne trossamfund (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny handelspolitik for Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. september 2011 om en ny handelspolitik for Europa i forbindelse med Europa 2020-strategien (5),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions tiltrædelse i juli 2012 af traktaten om venskab og samarbejde i Sydøstasien (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions tiltrædelse i juli 2012 af traktaten om venskab og samarbejde i Sydøstasien (6),

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om en frihandelsaftale (FTA) mellem EU og Malaysia, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om en frihandelsaftale (FTA) mellem EU og Malaysia,

| — | der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Malaysias regering om visse aspekter af lufttrafik, som blev undertegnet i 2007 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Malaysias regering om visse aspekter af lufttrafik, som blev undertegnet i 2007 (7),

| — | der henviser til forhandlingerne om en frivillig partnerskabsaftale med Malaysia i tilknytning til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT), som indledtes i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingerne om en frivillig partnerskabsaftale med Malaysia i tilknytning til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT), som indledtes i 2007,

| — | der henviser til Det Europæiske Fællesskabs strategidokument for Malaysia for perioden 2007-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Fællesskabs strategidokument for Malaysia for perioden 2007-2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 90, stk. 4, og artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 90, stk. 4, og artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0235/2013),

| A. | der henviser til, at Malaysia er stiftende medlem af ASEAN og skal have formandskabet for organisationen i 2015; der henviser til, at Malaysia er EU's næstvigtigste handelspartner i ASEAN; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Malaysia er stiftende medlem af ASEAN og skal have formandskabet for organisationen i 2015; der henviser til, at Malaysia er EU's næstvigtigste handelspartner i ASEAN;

| B. | der henviser til, at Malaysia bl.a. er aktivt medlem af forummet for økonomisk samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC), Den Islamiske Samarbejdsorganisation (OIC), Den Alliancefri Bevægelse (NAM), Den Asiatiske Udviklingsbank (ADB), FN's Økonomiske og Sociale Kommission for Asien og Stillehavsområdet (UNESCAP), Colomboplanen for fremme af økonomisk og social udvikling i Asien-Stillehavsområdet, FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Asien-Europa-mødet (ASEM) og Det Østasiatiske Vækstområde Brunei Darussalam-Indonesien-Malaysia-Filippinerne (BIMP-EAGA); der henviser til, at Malaysia desuden har været medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) siden dens grundlæggelse i 1995 og er medlem af 77-gruppen af udviklingslande (G77), D-8-gruppen (»the Developing Eight«), G15 og FN's Menneskerettighedsråd (2010-2013); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Malaysia bl.a. er aktivt medlem af forummet for økonomisk samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC), Den Islamiske Samarbejdsorganisation (OIC), Den Alliancefri Bevægelse (NAM), Den Asiatiske Udviklingsbank (ADB), FN's Økonomiske og Sociale Kommission for Asien og Stillehavsområdet (UNESCAP), Colomboplanen for fremme af økonomisk og social udvikling i Asien-Stillehavsområdet, FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO), Asien-Europa-mødet (ASEM) og Det Østasiatiske Vækstområde Brunei Darussalam-Indonesien-Malaysia-Filippinerne (BIMP-EAGA); der henviser til, at Malaysia desuden har været medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) siden dens grundlæggelse i 1995 og er medlem af 77-gruppen af udviklingslande (G77), D-8-gruppen (»the Developing Eight«), G15 og FN's Menneskerettighedsråd (2010-2013);

| C. | der henviser til, at Malaysia i oktober 2010 tilsluttede sig Trans-Pacific-Partnerskabet (TPP), der blev oprettet i 2005 med henblik på at indgå en frihandelsaftale, som kunne få betydelige konsekvenser for EU's handelspolitik; der henviser til, at de forhandlinger, der blev ført af TPP, tog en overordentlig vigtig drejning med USA's tiltræden i februar 2008, Mexicos i juni 2012 og Canadas i oktober 2012; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Malaysia i oktober 2010 tilsluttede sig Trans-Pacific-Partnerskabet (TPP), der blev oprettet i 2005 med henblik på at indgå en frihandelsaftale, som kunne få betydelige konsekvenser for EU's handelspolitik; der henviser til, at de forhandlinger, der blev ført af TPP, tog en overordentlig vigtig drejning med USA's tiltræden i februar 2008, Mexicos i juni 2012 og Canadas i oktober 2012;

| D. | der henviser til, at Malaysia ofte bidrager til FN-missioner og andre fredsbevarende styrker, herunder til Libanon, Timor-Leste, Filippinerne, Indonesien, Pakistan, Sierra Leone, Sudan, Vestsahara, Nepal og Kosovo, og at det har sendt en lægeenhed til Afghanistan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Malaysia ofte bidrager til FN-missioner og andre fredsbevarende styrker, herunder til Libanon, Timor-Leste, Filippinerne, Indonesien, Pakistan, Sierra Leone, Sudan, Vestsahara, Nepal og Kosovo, og at det har sendt en lægeenhed til Afghanistan;

| E. | der henviser til, at Malaysia er et multikulturelt, flersproget, multireligiøst og multietnisk samfund med et malaysisk-muslimsk flertal og minoritetsgrupper af indere, kinesere og ikke-malaysiske indfødte folk; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Malaysia er et multikulturelt, flersproget, multireligiøst og multietnisk samfund med et malaysisk-muslimsk flertal og minoritetsgrupper af indere, kinesere og ikke-malaysiske indfødte folk;

| F. | der henviser til, at Malaysia afholdt parlamentsvalg den 5. maj 2013; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Malaysia afholdt parlamentsvalg den 5. maj 2013;

| G. | der henviser til, at Malaysia, som er en af vækstøkonomierne, har fastlagt successive socioøkonomiske genopretningsprogrammer startende med den nye økonomiske politik (NØP) i 1971, som blev erstattet af den nationale udviklingspolitik i 1991 og siden af den nationale visionspolitik i 2001 under den »nye økonomiske model« for Malaysias langsigtede udviklingsmål om at blive et iland inden 2020 (»Vision 2020«); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Malaysia, som er en af vækstøkonomierne, har fastlagt successive socioøkonomiske genopretningsprogrammer startende med den nye økonomiske politik (NØP) i 1971, som blev erstattet af den nationale udviklingspolitik i 1991 og siden af den nationale visionspolitik i 2001 under den »nye økonomiske model« for Malaysias langsigtede udviklingsmål om at blive et iland inden 2020 (»Vision 2020«);

| H. | der henviser til, at Malaysia vedtog en lov om fredelige forsamlinger den 20. december 2011; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Malaysia vedtog en lov om fredelige forsamlinger den 20. december 2011;

| I. | der henviser til, at samarbejdet mellem EU og Malaysia om kvinders rettigheder, børns rettigheder, oprindelige folks rettigheder, migration, pressefrihed og menneskerettighedsforkæmpere er blevet styrket gennem løbende kontakt med civilsamfundet og Den Malaysiske Menneskerettighedskommission (SUHAKAM); der henviser til, at EU også gradvist er ved at etablere et samarbejde med Malaysia på områder, der falder ind under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), såsom sikkerhed til søs og ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at samarbejdet mellem EU og Malaysia om kvinders rettigheder, børns rettigheder, oprindelige folks rettigheder, migration, pressefrihed og menneskerettighedsforkæmpere er blevet styrket gennem løbende kontakt med civilsamfundet og Den Malaysiske Menneskerettighedskommission (SUHAKAM); der henviser til, at EU også gradvist er ved at etablere et samarbejde med Malaysia på områder, der falder ind under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), såsom sikkerhed til søs og ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben;

| J. | der henviser til, at det malaysiske parlament i november 2010 for at fremme yderligere forbindelser oprettede Malaysia-EU-gruppen under Den Interparlamentariske Union (IPU) med medlemmer fra både regeringskoalitionen og oppositionen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det malaysiske parlament i november 2010 for at fremme yderligere forbindelser oprettede Malaysia-EU-gruppen under Den Interparlamentariske Union (IPU) med medlemmer fra både regeringskoalitionen og oppositionen;

| 1. | retter følgende henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten:


  Vedrørende forhandlingerne om partnerskabs- og samarbejdsaftalen








  a) | at de løfter EU's forbindelser med landene i Sydøstasien — inklusive og i særdeleshed Malaysia — op på et højere niveau gennem en rettidig afslutning af forhandlingerne om partnerskabs- og samarbejdsaftaler med syv ASEAN-lande; at de skaber opmærksomhed i EU om betydningen af, det betragtelige potentiale i og den mangesidede karakter af disse forbindelser |
| --- | --- | --- |

1.

retter følgende henstillinger til Rådet, Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten:

Vedrørende forhandlingerne om partnerskabs- og samarbejdsaftalen

a)

at de løfter EU's forbindelser med landene i Sydøstasien — inklusive og i særdeleshed Malaysia — op på et højere niveau gennem en rettidig afslutning af forhandlingerne om partnerskabs- og samarbejdsaftaler med syv ASEAN-lande; at de skaber opmærksomhed i EU om betydningen af, det betragtelige potentiale i og den mangesidede karakter af disse forbindelser

| b) | at de understreger, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Malaysia vil skabe unikke muligheder for at etablere strategiske og politiske rammer for de bilaterale forbindelser på et nyt niveau, udvide EU's engagement på en række områder af fælles interesse — blandt andre handelssamarbejde, energi, videnskab og teknologi, migration, terrorbekæmpelse, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, god regeringsførelse, sociale standarder og arbejdsvilkår, korruptionsbekæmpelse, menneskehandel og ikke-spredning af våben — og styrke den politiske dialog mellem EU og Malaysia vedrørende miljø, grøn teknologi og klimaforandringer |
| --- | --- |

b)

at de understreger, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem EU og Malaysia vil skabe unikke muligheder for at etablere strategiske og politiske rammer for de bilaterale forbindelser på et nyt niveau, udvide EU's engagement på en række områder af fælles interesse — blandt andre handelssamarbejde, energi, videnskab og teknologi, migration, terrorbekæmpelse, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, god regeringsførelse, sociale standarder og arbejdsvilkår, korruptionsbekæmpelse, menneskehandel og ikke-spredning af våben — og styrke den politiske dialog mellem EU og Malaysia vedrørende miljø, grøn teknologi og klimaforandringer

| c) | at de styrker EU's forhandlingsteam under forhandlingsrunderne, så det modsvarer den tematiske ekspertise, som den malaysiske part råder over, og i øvrigt letter forhandlingerne ved også at vise tilstrækkelig interesse i dem fra EU's side |
| --- | --- |

c)

at de styrker EU's forhandlingsteam under forhandlingsrunderne, så det modsvarer den tematiske ekspertise, som den malaysiske part råder over, og i øvrigt letter forhandlingerne ved også at vise tilstrækkelig interesse i dem fra EU's side

| d) | at de kræver en sammenhængende tilgang til forhandlingerne om partnerskabs- og samarbejdsaftalen og frihandelsaftalen og erindrer om, at begge aftaler skal bidrage til hinandens mål |
| --- | --- |

d)

at de kræver en sammenhængende tilgang til forhandlingerne om partnerskabs- og samarbejdsaftalen og frihandelsaftalen og erindrer om, at begge aftaler skal bidrage til hinandens mål

| e) | at de understreger, at de to forhandlinger bør være indbyrdes afhængige og foregå parallelt |
| --- | --- |

e)

at de understreger, at de to forhandlinger bør være indbyrdes afhængige og foregå parallelt

Politisk dialog

| f) | at de roser oprettelsen af Malaysian Maritime Enforcement Agency (MMEA), der samler alle aktiviteter i forbindelse med håndhævelse af de føderale love til søs under ét agentur; at de roser resultaterne af Malaysias subregionale samarbejde med Singapore, Indonesien, Filippinerne, Thailand, Asiens søfartssikkerhedsinitiativ (AMARSECTIVE) og den regionale samarbejdsaftale om bekæmpelse af pirateri og væbnede overfald på skibe i Asien (ReCAAP) såvel som samarbejdet med det regionale ASEAN-forum (ARF) for i betydelig grad at have forbedret søfartssikkerheden, både i Malaccastrædet, hvorigennem der årligt passerer over 50 000 skibe, og i Malaysias kystfarvande; at de udtrykker anerkendelse af, at Malaysias væbnede styrker har deltaget i operationer til bekæmpelse af piratvirksomhed ud for Somalias kyst; at de ser potentialet for et tættere samarbejde mellem EU og Malaysia om at øge den maritime sikkerhed, især hvad angår kapacitetsudvikling af kystvagter, udveksling af oplysninger, maritim interoperabilitet og udviklingen inden for retlige anliggender |
| --- | --- |

f)

at de roser oprettelsen af Malaysian Maritime Enforcement Agency (MMEA), der samler alle aktiviteter i forbindelse med håndhævelse af de føderale love til søs under ét agentur; at de roser resultaterne af Malaysias subregionale samarbejde med Singapore, Indonesien, Filippinerne, Thailand, Asiens søfartssikkerhedsinitiativ (AMARSECTIVE) og den regionale samarbejdsaftale om bekæmpelse af pirateri og væbnede overfald på skibe i Asien (ReCAAP) såvel som samarbejdet med det regionale ASEAN-forum (ARF) for i betydelig grad at have forbedret søfartssikkerheden, både i Malaccastrædet, hvorigennem der årligt passerer over 50 000 skibe, og i Malaysias kystfarvande; at de udtrykker anerkendelse af, at Malaysias væbnede styrker har deltaget i operationer til bekæmpelse af piratvirksomhed ud for Somalias kyst; at de ser potentialet for et tættere samarbejde mellem EU og Malaysia om at øge den maritime sikkerhed, især hvad angår kapacitetsudvikling af kystvagter, udveksling af oplysninger, maritim interoperabilitet og udviklingen inden for retlige anliggender

| g) | at de gentager, at Det Sydkinesiske Hav har global betydning og retter en appel til alle involverede parter om at finde en løsning på deres modstridende territoriale krav — herunder dem der vedrører Spratly-/Nanshaøerne og Sabah — gennem international mægling i overensstemmelse med folkeretten (navnlig FN's havretskonvention) for at sikre stabilitet og fred i området; at de fordømmer de nylige voldelige hændelser i Sabah og opfordrer til en fredelig løsning på situationen; at de roser Malaysia og Singapore for i 2010 på fredelig vis at have løst deres langvarige konflikter om landområder og territorialfarvand |
| --- | --- |

g)

at de gentager, at Det Sydkinesiske Hav har global betydning og retter en appel til alle involverede parter om at finde en løsning på deres modstridende territoriale krav — herunder dem der vedrører Spratly-/Nanshaøerne og Sabah — gennem international mægling i overensstemmelse med folkeretten (navnlig FN's havretskonvention) for at sikre stabilitet og fred i området; at de fordømmer de nylige voldelige hændelser i Sabah og opfordrer til en fredelig løsning på situationen; at de roser Malaysia og Singapore for i 2010 på fredelig vis at have løst deres langvarige konflikter om landområder og territorialfarvand

| h) | at de hilser samarbejde velkommen og lægger mærke til Malaysias øgede evne til at bekæmpe terrorisme, hvidvaskning af penge, narkotika- og våbensmugling samt forfalskning af rejsedokumenter |
| --- | --- |

h)

at de hilser samarbejde velkommen og lægger mærke til Malaysias øgede evne til at bekæmpe terrorisme, hvidvaskning af penge, narkotika- og våbensmugling samt forfalskning af rejsedokumenter

| i) | at de husker på, at Malaysia har nydt godt af en ualmindeligt høj grad af politisk stabilitet igennem en lang periode; at de lykønsker Malaysia med den meget høje valgdeltagelse ved valget den 5. maj 2013, som er udtryk for, at befolkningen er interesseret i politisk deltagelse; at de bemærker, at det seneste valg viste, at Malaysia bevæger sig i retning af et mere pluralistisk demokrati; at de opfordrer de malaysiske myndigheder til at sørge for, at der foretages en uafhængig og upartisk vurdering af valget som reaktion på beskyldningerne om uregelmæssigheder; at de opfordrer den nye regering til at reagere på de voksende etniske og politiske spændinger, den bredere fordeling af befolkningens støtte på en række politiske partier samt den øgede civile uro og det stigende antal demonstrationer og åbne for en aktiv dialog med oppositionen og alle etniske grupper; at de desuden understreger betydningen af at træffe foranstaltninger for at imødegå befolkningens utilfredshed med korruptionen; at de opfordrer regeringen til at videreføre den økonomiske og politiske reformdagsorden, herunder en valgreform |
| --- | --- |

i)

at de husker på, at Malaysia har nydt godt af en ualmindeligt høj grad af politisk stabilitet igennem en lang periode; at de lykønsker Malaysia med den meget høje valgdeltagelse ved valget den 5. maj 2013, som er udtryk for, at befolkningen er interesseret i politisk deltagelse; at de bemærker, at det seneste valg viste, at Malaysia bevæger sig i retning af et mere pluralistisk demokrati; at de opfordrer de malaysiske myndigheder til at sørge for, at der foretages en uafhængig og upartisk vurdering af valget som reaktion på beskyldningerne om uregelmæssigheder; at de opfordrer den nye regering til at reagere på de voksende etniske og politiske spændinger, den bredere fordeling af befolkningens støtte på en række politiske partier samt den øgede civile uro og det stigende antal demonstrationer og åbne for en aktiv dialog med oppositionen og alle etniske grupper; at de desuden understreger betydningen af at træffe foranstaltninger for at imødegå befolkningens utilfredshed med korruptionen; at de opfordrer regeringen til at videreføre den økonomiske og politiske reformdagsorden, herunder en valgreform

| j) | at de forsøger at få Malaysia til at forpligte sig til fortsat at udarbejde socioøkonomiske politikker, der sikrer fair behandling af alle etniske og religiøse grupper og sikrer, at alle borgere i Malaysia kan nyde godt af alle deres rettigheder, herunder adgang til embedsapparatet, uddannelse og erhvervsmuligheder; at de fremmer inklusivitet i Malaysias økonomiske vækst, også for de fattigste, og samtidig anerkender de resultater, der er opnået i landets udvikling, og med hensyn til at nedbringe fattigdommen |
| --- | --- |

j)

at de forsøger at få Malaysia til at forpligte sig til fortsat at udarbejde socioøkonomiske politikker, der sikrer fair behandling af alle etniske og religiøse grupper og sikrer, at alle borgere i Malaysia kan nyde godt af alle deres rettigheder, herunder adgang til embedsapparatet, uddannelse og erhvervsmuligheder; at de fremmer inklusivitet i Malaysias økonomiske vækst, også for de fattigste, og samtidig anerkender de resultater, der er opnået i landets udvikling, og med hensyn til at nedbringe fattigdommen

| k) | at de tilskynder regeringen til gennem høringer at inddrage Malaysias frodige og aktive civilsamfund yderligere i beslutningstagningsprocessen og ophæve restriktioner over for civilsamfundet; at de roser civilsamfundets arbejde med at sætte fokus på miljøspørgsmål, kvinders rettigheder, forbrugerbeskyttelse, indfødte folks og andre etniske gruppers rettigheder, mediefrihed, social retfærdighed, menneskerettigheder og religiøse mindretals rettigheder |
| --- | --- |

k)

at de tilskynder regeringen til gennem høringer at inddrage Malaysias frodige og aktive civilsamfund yderligere i beslutningstagningsprocessen og ophæve restriktioner over for civilsamfundet; at de roser civilsamfundets arbejde med at sætte fokus på miljøspørgsmål, kvinders rettigheder, forbrugerbeskyttelse, indfødte folks og andre etniske gruppers rettigheder, mediefrihed, social retfærdighed, menneskerettigheder og religiøse mindretals rettigheder

| l) | at de understreger nødvendigheden af aktiv og hyppig EU-deltagelse i møder på højt plan og topmøder i organisationer i regionen, som EU er blevet indbudt til at deltage i |
| --- | --- |

l)

at de understreger nødvendigheden af aktiv og hyppig EU-deltagelse i møder på højt plan og topmøder i organisationer i regionen, som EU er blevet indbudt til at deltage i

| m) | at erindre om, at fremskridt på det politiske område tjener som redskaber til fri og fair handel, lige så vel som handelsliberalisering bidrager til at fremme politisk liberalisering, demokrati og menneskerettigheder |
| --- | --- |

m)

at erindre om, at fremskridt på det politiske område tjener som redskaber til fri og fair handel, lige så vel som handelsliberalisering bidrager til at fremme politisk liberalisering, demokrati og menneskerettigheder

Menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder

| n) | at de reagerer positivt på Malaysias erklæring til FN's Menneskerettighedsråd i 2009 om, at landet overvejer at erstatte dødsstraf med fængsel på livstid, og på nedsættelsen af en uafhængig malaysisk lovkommission i 2011 til at gennemgå de love, der skal ophæves; at de opfordrer regeringen til at indføre et øjeblikkeligt gældende moratorium for henrettelser og til at træffe retlige foranstaltninger med henblik på at afskaffe dødsstraf og fysisk afstraffelse |
| --- | --- |

n)

at de reagerer positivt på Malaysias erklæring til FN's Menneskerettighedsråd i 2009 om, at landet overvejer at erstatte dødsstraf med fængsel på livstid, og på nedsættelsen af en uafhængig malaysisk lovkommission i 2011 til at gennemgå de love, der skal ophæves; at de opfordrer regeringen til at indføre et øjeblikkeligt gældende moratorium for henrettelser og til at træffe retlige foranstaltninger med henblik på at afskaffe dødsstraf og fysisk afstraffelse

| o) | at de værner om og fremmer menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder under hele forhandlingsforløbet om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia, især ytringsfriheden, forsamlings- og foreningsfriheden samt friheden med hensyn til seksuel orientering og kønsidentitet, og fremmer ILO's sociale og arbejdsmæssige standarder; at de sørger for, at menneskerettighedsklausulen gennemføres i alle aftaler; at de tilskynder regeringen til at tage de nødvendige skridt til at undertegne, ratificere og effektivt gennemføre FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, dens valgfrie protokol og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) |
| --- | --- |

o)

at de værner om og fremmer menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder under hele forhandlingsforløbet om en partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Malaysia, især ytringsfriheden, forsamlings- og foreningsfriheden samt friheden med hensyn til seksuel orientering og kønsidentitet, og fremmer ILO's sociale og arbejdsmæssige standarder; at de sørger for, at menneskerettighedsklausulen gennemføres i alle aftaler; at de tilskynder regeringen til at tage de nødvendige skridt til at undertegne, ratificere og effektivt gennemføre FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, dens valgfrie protokol og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR)

| p) | at de understreger vigtigheden af at gøre fremskridt med hensyn til mediefrihed, eftersom de vigtigste medier stadig er underlagt censur; at de glæder sig over den afgørelse, som blev truffet af Højesteret fra 2012 i sagen om internetmediet Malaysiakini, om at tilladelse til at offentliggøre trykte medier er en ret, ikke et privilegium; at de udtrykker beklagelse over, at forsamlingsfriheden stadig er begrænset, især i byområder; at de giver udtryk for bekymring over den lov (Evidence Act), der gør ejere, administratorer og kontrollører af computere, som benyttes til offentliggørelse af en publikation, juridisk ansvarlige |
| --- | --- |

p)

at de understreger vigtigheden af at gøre fremskridt med hensyn til mediefrihed, eftersom de vigtigste medier stadig er underlagt censur; at de glæder sig over den afgørelse, som blev truffet af Højesteret fra 2012 i sagen om internetmediet Malaysiakini, om at tilladelse til at offentliggøre trykte medier er en ret, ikke et privilegium; at de udtrykker beklagelse over, at forsamlingsfriheden stadig er begrænset, især i byområder; at de giver udtryk for bekymring over den lov (Evidence Act), der gør ejere, administratorer og kontrollører af computere, som benyttes til offentliggørelse af en publikation, juridisk ansvarlige

| q) | at de glæder sig over de fremskridt, der blev opnået på mange områder, da loven om indre sikkerhed (ISA) i juli 2012 blev erstattet af loven om særforanstaltninger over for forbrydelser mod den offentlige sikkerhed (SOSMA), som har begrænset den maksimale periode, man kan tilbageholdes uden rettergang eller tiltale, til 28 dage; at de imidlertid giver udtryk for skuffelse over, at nogle af bestemmelserne i SOSMA stadig har mangler, f.eks. hvad angår appelsystemet, som til trods for de indførte ændringer stadig kan føre til tidsubegrænset tilbageholdelse, hvis der ikke gives tilladelse til kaution, og over den omstændighed, at SOSMA begrænser grundlæggende rettigheder, såsom beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med kommunikation, og tillader hemmeligholdelse af beviskilder, hvilket er til hinder for krydsforhør i forbindelse med retssager |
| --- | --- |

q)

at de glæder sig over de fremskridt, der blev opnået på mange områder, da loven om indre sikkerhed (ISA) i juli 2012 blev erstattet af loven om særforanstaltninger over for forbrydelser mod den offentlige sikkerhed (SOSMA), som har begrænset den maksimale periode, man kan tilbageholdes uden rettergang eller tiltale, til 28 dage; at de imidlertid giver udtryk for skuffelse over, at nogle af bestemmelserne i SOSMA stadig har mangler, f.eks. hvad angår appelsystemet, som til trods for de indførte ændringer stadig kan føre til tidsubegrænset tilbageholdelse, hvis der ikke gives tilladelse til kaution, og over den omstændighed, at SOSMA begrænser grundlæggende rettigheder, såsom beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med kommunikation, og tillader hemmeligholdelse af beviskilder, hvilket er til hinder for krydsforhør i forbindelse med retssager

| r) | at de giver udtryk for tilfredshed med, at malaysiske advokater har udvist mod og selvstændighed i deres forsvar for kerneværdierne retsstatsprincippet og domstolenes uafhængighed og er i stand til at fremme og forsvare civile og politiske rettigheder, selv om virkningen er begrænset; at de udtrykker særlig anerkendelse af det malaysiske advokatråds arbejde; at de bemærker, at der er opstået spændinger mellem domstole og retlige aktører, og giver udtryk for bekymring over, at de institutionelle rammer samtidig er blevet mere forbeholdne med hensyn til den fulde respekt for retsprocessernes uafhængighed og domstolenes eneret på judicielle beføjelser; at de foreslår regeringen at lytte til og imødegå bekymringerne over de spændinger, der forårsages af de statslige sharia-domstole, som fungerer parallelt med det nationale sædvaneretlige system |
| --- | --- |

r)

at de giver udtryk for tilfredshed med, at malaysiske advokater har udvist mod og selvstændighed i deres forsvar for kerneværdierne retsstatsprincippet og domstolenes uafhængighed og er i stand til at fremme og forsvare civile og politiske rettigheder, selv om virkningen er begrænset; at de udtrykker særlig anerkendelse af det malaysiske advokatråds arbejde; at de bemærker, at der er opstået spændinger mellem domstole og retlige aktører, og giver udtryk for bekymring over, at de institutionelle rammer samtidig er blevet mere forbeholdne med hensyn til den fulde respekt for retsprocessernes uafhængighed og domstolenes eneret på judicielle beføjelser; at de foreslår regeringen at lytte til og imødegå bekymringerne over de spændinger, der forårsages af de statslige sharia-domstole, som fungerer parallelt med det nationale sædvaneretlige system

| s) | at de opfordrer Malaysia til at overholde de internationalt vedtagne sociale standarder; at de understreger vigtigheden af at overholde — og hurtigt gennemføre — alle Den Internationale Arbejdsorganisations regler, inklusive retten til frit at kunne oprette uafhængige fagforbund; at de indtrængende opfordrer både de malaysiske myndigheder og de europæiske investorer og virksomheder, der er aktive i Malaysia, til at overholde internationale arbejdsstandarder og til at garantere anstændige lønninger og arbejdsvilkår i Malaysia |
| --- | --- |

s)

at de opfordrer Malaysia til at overholde de internationalt vedtagne sociale standarder; at de understreger vigtigheden af at overholde — og hurtigt gennemføre — alle Den Internationale Arbejdsorganisations regler, inklusive retten til frit at kunne oprette uafhængige fagforbund; at de indtrængende opfordrer både de malaysiske myndigheder og de europæiske investorer og virksomheder, der er aktive i Malaysia, til at overholde internationale arbejdsstandarder og til at garantere anstændige lønninger og arbejdsvilkår i Malaysia

| t) | at de opfordrer Malaysia til at beskytte alle malaysieres forfatningsmæssige ret til religions- eller trosfrihed og til at fremme gode relationer og tolerance mellem de forskellige trossamfund; at de i denne forbindelse fordømmer nedrivningen af hindutempler i 2006 og angrebene på kristne kirker og vanhelligelse af moskeer i 2010 og fordømmer de nylige politiske og retlige indgreb over for veletableret sprogbrug; at de opfordrer til, at kristne kan gøre fuld brug af deres forfatningsmæssige ret til at praktisere deres religion i overensstemmelse med deres traditioner og uden indblanding eller frygt for forfølgelse; at de opfordrer til, at alle malaysieres ret til frit at vælge deres eget religiøse tilhørsforhold håndhæves; at de opfordrer til, at de nuværende administrative og retlige hindringer for muslimer, der konverterer til kristendom eller hinduisme, hurtigt fjernes, og til, at staten yder sådanne konvertitter beskyttelse mod forfølgelse; at de opfordrer Malaysia til af hensyn til religionsfriheden at ændre de love, der findes i 10 ud af Malaysias 13 delstater, som forbyder missionsvirksomhed udført af ikke-muslimer, og som fører til lange fængselsstraffe og pisk for dem, der bryder dem |
| --- | --- |

t)

at de opfordrer Malaysia til at beskytte alle malaysieres forfatningsmæssige ret til religions- eller trosfrihed og til at fremme gode relationer og tolerance mellem de forskellige trossamfund; at de i denne forbindelse fordømmer nedrivningen af hindutempler i 2006 og angrebene på kristne kirker og vanhelligelse af moskeer i 2010 og fordømmer de nylige politiske og retlige indgreb over for veletableret sprogbrug; at de opfordrer til, at kristne kan gøre fuld brug af deres forfatningsmæssige ret til at praktisere deres religion i overensstemmelse med deres traditioner og uden indblanding eller frygt for forfølgelse; at de opfordrer til, at alle malaysieres ret til frit at vælge deres eget religiøse tilhørsforhold håndhæves; at de opfordrer til, at de nuværende administrative og retlige hindringer for muslimer, der konverterer til kristendom eller hinduisme, hurtigt fjernes, og til, at staten yder sådanne konvertitter beskyttelse mod forfølgelse; at de opfordrer Malaysia til af hensyn til religionsfriheden at ændre de love, der findes i 10 ud af Malaysias 13 delstater, som forbyder missionsvirksomhed udført af ikke-muslimer, og som fører til lange fængselsstraffe og pisk for dem, der bryder dem

| u) | at de opfordrer regeringen til at forbedre kvinders ret til ligestilling, især i forbindelse med sharia-lovgivningen og familieretten, samt til, at den afskaffer pryglestraffen |
| --- | --- |

u)

at de opfordrer regeringen til at forbedre kvinders ret til ligestilling, især i forbindelse med sharia-lovgivningen og familieretten, samt til, at den afskaffer pryglestraffen

Økonomisk, videnskabeligt og kulturelt samarbejde

| v) | at de reagerer positivt på Malaysias fremstød for at øge energieffektiviteten, anvendelsen af vedvarende energi og investeringer i grønne teknologier inden for områderne transport, energi og bygninger, til trods for at landet er en stor producent af olie og gas; at de desuden reagerer positivt på, at Malaysia har erkendt nødvendigheden af at omstille sin økonomi til en lavemissionsøkonomi som en del af landets ansvar i den globale kamp mod klimaforandringer; at de understreger, at vedvarende energi, som f.eks. palmeolie og vandkraft, skal produceres på en miljømæssigt bæredygtig måde, uden at de tropiske skoves størrelse eller biodiversiteten reduceres, og uden at fødevareproduktion erstattes af brændstofproduktion |
| --- | --- |

v)

at de reagerer positivt på Malaysias fremstød for at øge energieffektiviteten, anvendelsen af vedvarende energi og investeringer i grønne teknologier inden for områderne transport, energi og bygninger, til trods for at landet er en stor producent af olie og gas; at de desuden reagerer positivt på, at Malaysia har erkendt nødvendigheden af at omstille sin økonomi til en lavemissionsøkonomi som en del af landets ansvar i den globale kamp mod klimaforandringer; at de understreger, at vedvarende energi, som f.eks. palmeolie og vandkraft, skal produceres på en miljømæssigt bæredygtig måde, uden at de tropiske skoves størrelse eller biodiversiteten reduceres, og uden at fødevareproduktion erstattes af brændstofproduktion

| w) | at de giver udtryk for den opfattelse, at Malaysia — selv om utvivlsomt er en af de mest succesfulde sydøstasiatiske økonomier — i stigende grad skal investere i efterstræben af akademisk og videnskabelig viden, hvis det skal nå op på en højere levestandard og blive et højt udviklet land; at de støtter bestræbelserne på øget akademisk udveksling og samarbejde gennem Erasmus Mundus-programmet og MYEULINK-projektet og foreslår, at denne udveksling skal gå begge veje; at de opfordrer til et tættere kulturelt samarbejde, herunder ved at præsentere den malaysiske kultur for den europæiske offentlighed |
| --- | --- |

w)

at de giver udtryk for den opfattelse, at Malaysia — selv om utvivlsomt er en af de mest succesfulde sydøstasiatiske økonomier — i stigende grad skal investere i efterstræben af akademisk og videnskabelig viden, hvis det skal nå op på en højere levestandard og blive et højt udviklet land; at de støtter bestræbelserne på øget akademisk udveksling og samarbejde gennem Erasmus Mundus-programmet og MYEULINK-projektet og foreslår, at denne udveksling skal gå begge veje; at de opfordrer til et tættere kulturelt samarbejde, herunder ved at præsentere den malaysiske kultur for den europæiske offentlighed

| x) | at de udtrykker anerkendelse af, at Malaysia var et af de første lande, der begyndte at forhandle med EU om en frivillig partnerskabsaftale om FLEGT, som burde sikre, at træ, der eksporteres fra Malaysia til EU, stammer fra lovlige kilder; at de indtrængende opfordrer til, at forhandlingerne afsluttes rettidigt, da EU udgør et stort marked for malaysisk tømmer |
| --- | --- |

x)

at de udtrykker anerkendelse af, at Malaysia var et af de første lande, der begyndte at forhandle med EU om en frivillig partnerskabsaftale om FLEGT, som burde sikre, at træ, der eksporteres fra Malaysia til EU, stammer fra lovlige kilder; at de indtrængende opfordrer til, at forhandlingerne afsluttes rettidigt, da EU udgør et stort marked for malaysisk tømmer

| y) | at de erindrer om EU's interne debat om de farer, der er forbundet med at tillade, at produktionen af biobrændstoffer udvides på bekostning af fødevareproduktionen, og understreger, at produktion af palmeolie til biobrændstoffer skal foregå på en bæredygtig måde, så man undgår skovomlægning og tab af biodiversitet, respekterer indfødte folks ejendomsret til jord og skaber muligheder for, at de fattigste befolkningsgrupper kan øge deres levestandard |
| --- | --- |

y)

at de erindrer om EU's interne debat om de farer, der er forbundet med at tillade, at produktionen af biobrændstoffer udvides på bekostning af fødevareproduktionen, og understreger, at produktion af palmeolie til biobrændstoffer skal foregå på en bæredygtig måde, så man undgår skovomlægning og tab af biodiversitet, respekterer indfødte folks ejendomsret til jord og skaber muligheder for, at de fattigste befolkningsgrupper kan øge deres levestandard

| z) | at de opfordrer til, at turismen mellem EU og Malaysia udvikles yderligere; at de tilslutter sig den opfattelse, at økoturisme har et kæmpe potentiale i Malaysia |
| --- | --- |

z)

at de opfordrer til, at turismen mellem EU og Malaysia udvikles yderligere; at de tilslutter sig den opfattelse, at økoturisme har et kæmpe potentiale i Malaysia

Øvrige bestemmelser

| aa) | at de hører Europa-Parlamentet vedrørende bestemmelserne om parlamentarisk samarbejde |
| --- | --- |

aa)

at de hører Europa-Parlamentet vedrørende bestemmelserne om parlamentarisk samarbejde

| ab) | at de medtager klare benchmarks og bindende frister for gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og fastsætter bestemmelser om overvågningsmekanismer, herunder regelmæssige rapporter til Parlamentet |
| --- | --- |

ab)

at de medtager klare benchmarks og bindende frister for gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og fastsætter bestemmelser om overvågningsmekanismer, herunder regelmæssige rapporter til Parlamentet

| ac) | at de tilskynder EU's forhandlingsteam til at fortsætte det tætte samarbejde med Europa-Parlamentet ved løbende at informere om fremskridtene i forhandlingerne i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i TEUF; |
| --- | --- |

ac)

at de tilskynder EU's forhandlingsteam til at fortsætte det tætte samarbejde med Europa-Parlamentet ved løbende at informere om fremskridtene i forhandlingerne i overensstemmelse med artikel 218, stk. 10, i TEUF;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, samt Malaysias regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne beslutning med Europa-Parlamentets henstillinger til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil, samt Malaysias regering og parlament.

---

(1)  EFT L 144 af 10.6.1980, s. 1.

(2)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 507.

(3)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 132.

(4)  EUT C 305 E af 11.11.2010, s. 7.

(5)  EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 87.

(6)  EUT L 154 af 15.6.2012, s. 1.

(7)  EUT L 414 af 30.12.2006, s. 85.

---

Torsdag den 12. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/95

---

P7_TA(2013)0368

Fremme af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som kilder til økonomisk vækst og beskæftigelse

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om fremme af de europæiske kulturelle og kreative sektorer som kilder til økonomisk vækst og beskæftigelse (2012/2302(INI))

(2016/C 093/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af Generalkonferencen under De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) den 20. oktober 2005 (UNESCO's konvention om beskyttelse af kulturel mangfoldighed), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af Generalkonferencen under De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) den 20. oktober 2005 (UNESCO's konvention om beskyttelse af kulturel mangfoldighed),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2006/515/EF af 18. maj 2006 om indgåelse af konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2006/515/EF af 18. maj 2006 om indgåelse af konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. og 14. november 2006 og 24. og 25. maj 2007 (2), især vedrørende bidrag fra de kulturelle og kreative sektorer til at virkeliggøre Lissabonmålene, og Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. og 14. november 2006 og 24. og 25. maj 2007 (2), især vedrørende bidrag fra de kulturelle og kreative sektorer til at virkeliggøre Lissabonmålene, og Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF af 12. december 2006 om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF af 12. december 2006 om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om kunstneres sociale status (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om kulturindustrien i Europa (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om kulturindustrien i Europa (8),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2009 om ophavsret i videnøkonomien (COM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2009 om ophavsret i videnøkonomien (COM(2009)0532),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 27. april 2010 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 27. april 2010 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (COM(2010)0183),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. juni 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål (COM(2010)0352),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om de kulturelle dimensioner af EU's optræden udadtil (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (11),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2012 om ajourføring af meddelelsen om industripolitikken: En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2012 om ajourføring af meddelelsen om industripolitikken: En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning (12),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 om indhold på det digitale indre marked (COM(2012)0789),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 26. september 2012 om den europæiske luksusindustris konkurrenceevne (SWD(2012)0286), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 26. september 2012 om den europæiske luksusindustris konkurrenceevne (SWD(2012)0286),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. september 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremme af de kulturelle og kreative sektorers bidrag til vækst og beskæftigelse i EU (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. september 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremme af de kulturelle og kreative sektorers bidrag til vækst og beskæftigelse i EU (COM(2012)0537),

| — | der henviser til udtalelse af 30. maj 2013 fra Regionsudvalget (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. maj 2013 fra Regionsudvalget (13),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0248/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A7-0248/2013),

| A. | der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer, idet de fremmer udbredelsen af innovation til andre sektorer, spiller en stor rolle i Unionens økonomiske og sociale udvikling (særlig med hensyn til SMV'er for så vidt angår førstnævnte tilfælde) og er i fuld overensstemmelse med Europa 2020-strategien for en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer, idet de fremmer udbredelsen af innovation til andre sektorer, spiller en stor rolle i Unionens økonomiske og sociale udvikling (særlig med hensyn til SMV'er for så vidt angår førstnævnte tilfælde) og er i fuld overensstemmelse med Europa 2020-strategien for en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi;

| B. | der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer i betydelig grad bidrager til at fremme den sociale samhørighed, kreativitet samt kulturel og sproglig mangfoldighed i Unionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer i betydelig grad bidrager til at fremme den sociale samhørighed, kreativitet samt kulturel og sproglig mangfoldighed i Unionen;

| C. | der henviser til, at den kulturelle sektor er den sektor, der i ringest grad er ramt af den økonomiske krise og har vist sig at være et strategisk område for samfundsudviklingen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den kulturelle sektor er den sektor, der i ringest grad er ramt af den økonomiske krise og har vist sig at være et strategisk område for samfundsudviklingen;

| D. | der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer bør anerkendes både for deres reelle kulturelle værdi og deres væsentlige bidrag til borgernes trivsel, social integration og samhørighed og Unionens økonomi for så vidt angår vækst og beskæftigelse samt for deres gavnlige indvirkning på turismen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer bør anerkendes både for deres reelle kulturelle værdi og deres væsentlige bidrag til borgernes trivsel, social integration og samhørighed og Unionens økonomi for så vidt angår vækst og beskæftigelse samt for deres gavnlige indvirkning på turismen;

| E. | der henviser til, at europæisk kulturel og kreativ frembringelse har stor økonomisk indvirkning på adskillige sektorer som f.eks. turisme, detailhandel, digitale teknologier osv.; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at europæisk kulturel og kreativ frembringelse har stor økonomisk indvirkning på adskillige sektorer som f.eks. turisme, detailhandel, digitale teknologier osv.;

| F. | der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer omfatter en bred mangfoldighed af kreative aktiviteter og tjenester, som har deres egne særlige egenskaber med hensyn til finansierings- og udviklingsmodeller; der henviser til, at det derfor er vigtigt at tage højde for denne mangfoldighed ved udviklingen af strategier til støtte eller samarbejde, herunder internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer omfatter en bred mangfoldighed af kreative aktiviteter og tjenester, som har deres egne særlige egenskaber med hensyn til finansierings- og udviklingsmodeller; der henviser til, at det derfor er vigtigt at tage højde for denne mangfoldighed ved udviklingen af strategier til støtte eller samarbejde, herunder internationalt samarbejde;

| G. | der henviser til, at festivaler i Europa giver mulighed for at fremme europæiske kulturelle frembringelser og skabe kulturel, social, økonomisk og turistmæssig værdi på territorialt niveau; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at festivaler i Europa giver mulighed for at fremme europæiske kulturelle frembringelser og skabe kulturel, social, økonomisk og turistmæssig værdi på territorialt niveau;

| H. | der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer primært består af SMV'er, der udgør grundlaget for Unionens økonomi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer primært består af SMV'er, der udgør grundlaget for Unionens økonomi;

| I. | der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsdokument af 26. september 2012 (14) anerkendte betydningen af luksusindustrien inden for de kulturelle og kreative økonomiske sektorer (mode, juveler, armbåndsure, parfumer og kosmetik, accessories, lædervarer, møbler og boligudstyr, husholdningsapparater, gastronomi, vin og spiritus, biler, både, hoteller og fritidsaktiviteter, detailhandel og auktionshuse samt forlagsbranchen); der henviser til, at luksusvirksomheder kan fungere som drivkraft for de kulturelle og kreative sektorer som helhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsdokument af 26. september 2012 (14) anerkendte betydningen af luksusindustrien inden for de kulturelle og kreative økonomiske sektorer (mode, juveler, armbåndsure, parfumer og kosmetik, accessories, lædervarer, møbler og boligudstyr, husholdningsapparater, gastronomi, vin og spiritus, biler, både, hoteller og fritidsaktiviteter, detailhandel og auktionshuse samt forlagsbranchen); der henviser til, at luksusvirksomheder kan fungere som drivkraft for de kulturelle og kreative sektorer som helhed;

| J. | der henviser til, at en styrkelse af arbejdstagernes status inden for de kulturelle og kreative sektorer bidrager til at sikre den økonomiske aktivitets struktur, levedygtighed og troværdighed og til at styrke beskæftigelsen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en styrkelse af arbejdstagernes status inden for de kulturelle og kreative sektorer bidrager til at sikre den økonomiske aktivitets struktur, levedygtighed og troværdighed og til at styrke beskæftigelsen;

| K. | der henviser til, at mobilitet er et vigtigt element i de kulturelle og kreative sektorer, men at der ikke desto mindre er mange hindringer herfor, som varierer mellem lande og regioner, og som er forbundet med vanskelighederne ved at opnå visum, kunstneres manglende status og de specifikke og varierede vilkår for kunstnerisk frembringelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mobilitet er et vigtigt element i de kulturelle og kreative sektorer, men at der ikke desto mindre er mange hindringer herfor, som varierer mellem lande og regioner, og som er forbundet med vanskelighederne ved at opnå visum, kunstneres manglende status og de specifikke og varierede vilkår for kunstnerisk frembringelse;

| L. | der henviser til, at det aktuelle pilotprojekt vedrørende den kulturelle mangfoldigheds økonomi bør give et overblik over udfordringer og løsninger for de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det aktuelle pilotprojekt vedrørende den kulturelle mangfoldigheds økonomi bør give et overblik over udfordringer og løsninger for de kulturelle og kreative sektorer;

| M. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre EU-borgernes kulturelle og kunstneriske uddannelse fra en tidlig alder for at udvikle deres egen forståelse af kunst og kultur, lade dem komme til orde og fremme deres kendskab til den store mangfoldighed af kulturer i Europa og derved fremme deres egen kreativitet og deres eget udtryk samt den kulturelle mangfoldighed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre EU-borgernes kulturelle og kunstneriske uddannelse fra en tidlig alder for at udvikle deres egen forståelse af kunst og kultur, lade dem komme til orde og fremme deres kendskab til den store mangfoldighed af kulturer i Europa og derved fremme deres egen kreativitet og deres eget udtryk samt den kulturelle mangfoldighed;

| N. | der henviser til behovet for at styrke samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionerne og virksomhederne i de kreative og kulturelle sektorer for at tage højde for forandringer på beskæftigelsesområdet og behovet for særlige kompetencer og derved fremme udvekslingen af oplysninger og opnåelsen af blandede færdigheder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til behovet for at styrke samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionerne og virksomhederne i de kreative og kulturelle sektorer for at tage højde for forandringer på beskæftigelsesområdet og behovet for særlige kompetencer og derved fremme udvekslingen af oplysninger og opnåelsen af blandede færdigheder;

| O. | der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer tydeligvis er rigere og mere mangfoldige i Europa end i andre dele af verden, et forhold, der bør bruges til at fremme vækst; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de kulturelle og kreative sektorer tydeligvis er rigere og mere mangfoldige i Europa end i andre dele af verden, et forhold, der bør bruges til at fremme vækst;

| P. | der henviser til, at overgangen til den digitale tidsalder indebærer muligheder for de kreative og kulturelle sektorer, eftersom der opstår nye behov og tjenester, hvilket vil føre til udviklingen af nye økonomiske modeller; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at overgangen til den digitale tidsalder indebærer muligheder for de kreative og kulturelle sektorer, eftersom der opstår nye behov og tjenester, hvilket vil føre til udviklingen af nye økonomiske modeller;

| Q. | der henviser til, at udviklingen af nye økonomiske modeller for adgang til kulturelle værker på internettet er i stærk fremgang og bør tilskyndes af en stabil juridisk ramme, der fremmer investering i de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at udviklingen af nye økonomiske modeller for adgang til kulturelle værker på internettet er i stærk fremgang og bør tilskyndes af en stabil juridisk ramme, der fremmer investering i de kulturelle og kreative sektorer;

| R. | der henviser til, at det er afgørende at sikre de kreative og kulturelle sektorer adgang til stabile finansieringsformer, der er tilpasset deres behov, således at deres fremtidige udvikling sikres; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er afgørende at sikre de kreative og kulturelle sektorer adgang til stabile finansieringsformer, der er tilpasset deres behov, således at deres fremtidige udvikling sikres;

| S. | der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer udgør et væsentligt element i de territoriale udviklingsstrategier på lokalt og regionalt plan for at opfylde målene om social samhørighed og økonomisk opsving; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de kreative og kulturelle sektorer udgør et væsentligt element i de territoriale udviklingsstrategier på lokalt og regionalt plan for at opfylde målene om social samhørighed og økonomisk opsving;

De nødvendige betingelser for et opsving i de kreative og kulturelle sektorer

| 1. | bemærker, at de kreative og kulturelle sektorer opnår gode økonomiske resultater, bidrager betydeligt til den sociale samhørighed og fortsat skaber jobs, navnlig for unge, samt frigør et betydeligt innovationspotentiale trods de vanskeligheder, som økonomierne i øjeblikket står over for med hensyn til Unionens krav om budgetdisciplin; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at de kreative og kulturelle sektorer opnår gode økonomiske resultater, bidrager betydeligt til den sociale samhørighed og fortsat skaber jobs, navnlig for unge, samt frigør et betydeligt innovationspotentiale trods de vanskeligheder, som økonomierne i øjeblikket står over for med hensyn til Unionens krav om budgetdisciplin;

| 2. | fastholder behovet for ajourførte og pålidelige statistikker om de kreative og kulturelle sektorer, navnlig om deres aktuelle situation, deres specifikke elementer, herunder hvad angår status, deres potentiale med hensyn til skabelse af beskæftigelse og vækst og deres økonomiske indvirkning på andre sektorer, for at kunne beslutte, hvilke politiske tiltag der vil være mest effektive til at fremme disse sektorer; anbefaler at oprette et observationsorgan eller en database om de kreative og kulturelle sektorer; |
| --- | --- |

2.

fastholder behovet for ajourførte og pålidelige statistikker om de kreative og kulturelle sektorer, navnlig om deres aktuelle situation, deres specifikke elementer, herunder hvad angår status, deres potentiale med hensyn til skabelse af beskæftigelse og vækst og deres økonomiske indvirkning på andre sektorer, for at kunne beslutte, hvilke politiske tiltag der vil være mest effektive til at fremme disse sektorer; anbefaler at oprette et observationsorgan eller en database om de kreative og kulturelle sektorer;

| 3. | anmoder Kommissionen om fortsat at udvikle undersøgelser og indsamle oplysninger om de kreative og kulturelle sektorers økonomiske og sociale rolle, især som det overordnede element i flere forskellige økonomiske sektorer; |
| --- | --- |

3.

anmoder Kommissionen om fortsat at udvikle undersøgelser og indsamle oplysninger om de kreative og kulturelle sektorers økonomiske og sociale rolle, især som det overordnede element i flere forskellige økonomiske sektorer;

| 4. | beklager, at de foranstaltninger, som Kommissionen forelagde i sin meddelelse om de kreative og kulturelle sektorer (15), kun har en begrænset tidshorisont og et begrænset omfang; understreger behovet for at fastlægge mere langsigtede perspektiver for disse sektorer og oprette et program med strukturerede og konkrete foranstaltninger for at skabe overensstemmelse med Europa 2020-strategien; minder om, at støtte til kulturel frembringelse fra Unionen, medlemsstaterne og lokale myndigheder er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de foranstaltninger, som Kommissionen forelagde i sin meddelelse om de kreative og kulturelle sektorer (15), kun har en begrænset tidshorisont og et begrænset omfang; understreger behovet for at fastlægge mere langsigtede perspektiver for disse sektorer og oprette et program med strukturerede og konkrete foranstaltninger for at skabe overensstemmelse med Europa 2020-strategien; minder om, at støtte til kulturel frembringelse fra Unionen, medlemsstaterne og lokale myndigheder er af afgørende betydning;

| 5. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af den eksisterende platform for de kulturelle og kreative sektorers potentiale at afholde et udvidet forum med aktører fra disse sektorer for at finde konkrete løsninger og således deltage aktivt i oprettelsen af et struktureret politisk program på mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til på grundlag af den eksisterende platform for de kulturelle og kreative sektorers potentiale at afholde et udvidet forum med aktører fra disse sektorer for at finde konkrete løsninger og således deltage aktivt i oprettelsen af et struktureret politisk program på mellemlang og lang sigt;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastholde de kulturelle og kreative sektorers rolle som omdrejningspunkt for innovation med henblik på at oprette tværsektorielle forbindelser, skabe storby- og klyngeeffekter og skabe nye muligheder for investering og beskæftigelse; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastholde de kulturelle og kreative sektorers rolle som omdrejningspunkt for innovation med henblik på at oprette tværsektorielle forbindelser, skabe storby- og klyngeeffekter og skabe nye muligheder for investering og beskæftigelse;

| 7. | bemærker, at innovationsbaseret forskning bør støttes med henblik på udvidelse til nye markeder ved at tilbyde innovative, kreative produkter; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at innovationsbaseret forskning bør støttes med henblik på udvidelse til nye markeder ved at tilbyde innovative, kreative produkter;

| 8. | anser det for at være afgørende at støtte og fremme udviklingen af synergier med andre sektorer med henblik på at styrke den økonomiske vækst; påpeger i denne forbindelse den kulturelle turismes betydning for at skabe velstand gennem viden om vores kulturarv og deltagelse i kulturelle arrangementer såsom festivaler og rejser i forbindelse med sproguddannelse; |
| --- | --- |

8.

anser det for at være afgørende at støtte og fremme udviklingen af synergier med andre sektorer med henblik på at styrke den økonomiske vækst; påpeger i denne forbindelse den kulturelle turismes betydning for at skabe velstand gennem viden om vores kulturarv og deltagelse i kulturelle arrangementer såsom festivaler og rejser i forbindelse med sproguddannelse;

| 9. | fremhæver de store forskelle i de kulturelle og kreative økosystemer og fastholder behovet for at afhjælpe disse ved at tilskynde til fastlæggelsen af en fælles identitet gennem fremme af fælles produktioner og oprettelsen af områder med fælles dialog og udveksling mellem de forskellige aktører inden for de kreative og kulturelle sektorer for at skabe nye forbindelser mellem aktører og give mulighed for, at der overføres kompetencer og viden til og fra andre brancher inden for økonomien; understreger, at disse initiativer bør give grobund for fælles interesser, samtidig med at der udvises respekt for den kulturelle mangfoldighed, som bør anerkendes for dens rigdom, inspirerende styrke og udviklingspotentiale, der som helhed bidrager til skabelsen af en fælles europæisk identitet; |
| --- | --- |

9.

fremhæver de store forskelle i de kulturelle og kreative økosystemer og fastholder behovet for at afhjælpe disse ved at tilskynde til fastlæggelsen af en fælles identitet gennem fremme af fælles produktioner og oprettelsen af områder med fælles dialog og udveksling mellem de forskellige aktører inden for de kreative og kulturelle sektorer for at skabe nye forbindelser mellem aktører og give mulighed for, at der overføres kompetencer og viden til og fra andre brancher inden for økonomien; understreger, at disse initiativer bør give grobund for fælles interesser, samtidig med at der udvises respekt for den kulturelle mangfoldighed, som bør anerkendes for dens rigdom, inspirerende styrke og udviklingspotentiale, der som helhed bidrager til skabelsen af en fælles europæisk identitet;

| 10. | understreger, at det er vigtigt at fremme den indbyrdes viden og overførsel af de kompetencer og den viden, der er afgørende for samarbejdet mellem kreative virksomheder gennem kompetenceklynger, ekspertiseinitiativer og netværksdannelse, og derved skabe en fælles kultur for de kulturelle og kreative sektorer og tilskynde de forskellige sektorer til at samarbejde for at imødegå de nye økonomiske og samfundsmæssige udfordringer mere effektivt; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er vigtigt at fremme den indbyrdes viden og overførsel af de kompetencer og den viden, der er afgørende for samarbejdet mellem kreative virksomheder gennem kompetenceklynger, ekspertiseinitiativer og netværksdannelse, og derved skabe en fælles kultur for de kulturelle og kreative sektorer og tilskynde de forskellige sektorer til at samarbejde for at imødegå de nye økonomiske og samfundsmæssige udfordringer mere effektivt;

| 11. | tilskynder til at udvikle en territorial forankring, dele kompetencer på tværs af sektorer ved at etablere klynger og fremme udvekslinger med henblik på at tiltrække investorer, således at forskellige kulturelle og kreative virksomheder (mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, ikkestatslige organisationer og kulturelle institutioner) fortsat kan fremme vækst og skabe jobs; |
| --- | --- |

11.

tilskynder til at udvikle en territorial forankring, dele kompetencer på tværs af sektorer ved at etablere klynger og fremme udvekslinger med henblik på at tiltrække investorer, således at forskellige kulturelle og kreative virksomheder (mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, ikkestatslige organisationer og kulturelle institutioner) fortsat kan fremme vækst og skabe jobs;

| 12. | påpeger, at de fleste virksomheder inden for de kulturelle og kreative sektorer er små og mellemstore virksomheder, og understreger derfor, at de har brug for særlig støtte i denne forbindelse; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at de fleste virksomheder inden for de kulturelle og kreative sektorer er små og mellemstore virksomheder, og understreger derfor, at de har brug for særlig støtte i denne forbindelse;

| 13. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne at fremme og anerkende synligheden af de kreative og kulturelle sektorer, som gør Europa til noget enestående på det kulturelle område; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne at fremme og anerkende synligheden af de kreative og kulturelle sektorer, som gør Europa til noget enestående på det kulturelle område;

| 14. | henleder opmærksomheden på de mange forskellige regler for de kulturelle og kreative sektorer og anbefaler, at der gennemføres foranstaltninger til at harmonisere regler og praksisser i Unionen; |
| --- | --- |

14.

henleder opmærksomheden på de mange forskellige regler for de kulturelle og kreative sektorer og anbefaler, at der gennemføres foranstaltninger til at harmonisere regler og praksisser i Unionen;

Arbejdsvilkårene for fagfolk inden for de kulturelle og kreative sektorer

| 15. | påpeger, at fagfolk inden for de kulturelle og kreative sektorer skal garanteres en social status, således at de kan nyde godt af tilfredsstillende arbejdsvilkår og passende foranstaltninger med hensyn til skattesystemerne, deres ret til at arbejde, social sikring og ophavsret for at forbedre deres mobilitet i hele EU; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at fagfolk inden for de kulturelle og kreative sektorer skal garanteres en social status, således at de kan nyde godt af tilfredsstillende arbejdsvilkår og passende foranstaltninger med hensyn til skattesystemerne, deres ret til at arbejde, social sikring og ophavsret for at forbedre deres mobilitet i hele EU;

| 16. | opfordrer til, at foranstaltninger til rimelig finansiering og aflønning af uafhængige kunstnere bør overvejes; understreger endvidere behovet for at forbedre samordningen mellem forskellige europæiske sociale sikringsordninger for sådanne kunstnere i betragtning af deres udprægede mobilitet; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at foranstaltninger til rimelig finansiering og aflønning af uafhængige kunstnere bør overvejes; understreger endvidere behovet for at forbedre samordningen mellem forskellige europæiske sociale sikringsordninger for sådanne kunstnere i betragtning af deres udprægede mobilitet;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse sociale sikringsordninger til kreative erhverv, navnlig den digitale sektor, under behørig hensyntagen til det forhold, at folk i kreative jobs ofte er nødt til at skifte mellem at være ansat og at være selvstændig erhvervsdrivende eller udøver begge erhvervsformer samtidig; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at tilpasse sociale sikringsordninger til kreative erhverv, navnlig den digitale sektor, under behørig hensyntagen til det forhold, at folk i kreative jobs ofte er nødt til at skifte mellem at være ansat og at være selvstændig erhvervsdrivende eller udøver begge erhvervsformer samtidig;

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give personer, der arbejder inden for de kulturelle og kreative sektorer, adgang til sygeforsikring og (frivillig) arbejdsløshedsforsikring samt muliggøre erhvervstilknyttede og privattegnede pensionsordninger for selvstændige erhvervsdrivende til overkommelige vilkår; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give personer, der arbejder inden for de kulturelle og kreative sektorer, adgang til sygeforsikring og (frivillig) arbejdsløshedsforsikring samt muliggøre erhvervstilknyttede og privattegnede pensionsordninger for selvstændige erhvervsdrivende til overkommelige vilkår;

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme minimumsstandarder for social sikkerhed og kollektive aftaler inden for de kulturelle og kreative sektorer, bl.a. ved at knytte offentlig støtte til overholdelse af sådanne standarder; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme minimumsstandarder for social sikkerhed og kollektive aftaler inden for de kulturelle og kreative sektorer, bl.a. ved at knytte offentlig støtte til overholdelse af sådanne standarder;

Uddannelse og erhvervsuddannelse

| 20. | understreger medlemsstaternes behov for at forbedre deres faglige uddannelser, lærlingeuddannelser og kompetenceudvikling og derved give studerende inden for de kulturelle og kunstneriske discipliner mulighed for at få en fuldstændig uddannelse, der tager hensyn til erhvervslivets behov i dag, for at bringe erhvervslivet og uddannelsessystemet tættere sammen og sikre en effektiv gennemførelse i alle medlemsstaterne; mener, at der i forbindelse med it-kurser bør lægges tilstrækkelig vægt på muligheder inden for sektoren for onlineindhold (f.eks. spil); |
| --- | --- |

20.

understreger medlemsstaternes behov for at forbedre deres faglige uddannelser, lærlingeuddannelser og kompetenceudvikling og derved give studerende inden for de kulturelle og kunstneriske discipliner mulighed for at få en fuldstændig uddannelse, der tager hensyn til erhvervslivets behov i dag, for at bringe erhvervslivet og uddannelsessystemet tættere sammen og sikre en effektiv gennemførelse i alle medlemsstaterne; mener, at der i forbindelse med it-kurser bør lægges tilstrækkelig vægt på muligheder inden for sektoren for onlineindhold (f.eks. spil);

| 21. | mener, at det er nødvendigt som led i uddannelsen inden for kulturelle, kunstneriske og kreative discipliner også at undervise i de kompetencer, der kræves for at opstarte en virksomhed inden for de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

21.

mener, at det er nødvendigt som led i uddannelsen inden for kulturelle, kunstneriske og kreative discipliner også at undervise i de kompetencer, der kræves for at opstarte en virksomhed inden for de kulturelle og kreative sektorer;

| 22. | mener, at det er væsentligt at styrke praktiske, kunstneriske og kulturelle uddannelsers attraktivitet og image blandt lærende, forældre til skolebørn og institutioner og at fastslå sandheden om karrieremuligheder og velstandsskabelse, navnlig ved at oprette et observationsorgan eller en database; |
| --- | --- |

22.

mener, at det er væsentligt at styrke praktiske, kunstneriske og kulturelle uddannelsers attraktivitet og image blandt lærende, forældre til skolebørn og institutioner og at fastslå sandheden om karrieremuligheder og velstandsskabelse, navnlig ved at oprette et observationsorgan eller en database;

| 23. | understreger vigtigheden af at bevare og fremme de håndværk, der er knyttet til de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

23.

understreger vigtigheden af at bevare og fremme de håndværk, der er knyttet til de kulturelle og kreative sektorer;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at anerkende de særlige egenskaber for stillinger på ekspertniveau, der er reelle kilder til jobs i EU og bygger på fire kriterier, som er fælles for alle de kulturelle og kreative sektorer af høj kvalitet: innovation og kreativitet, ekspertise og æsteticisme, know-how og teknologi og læring gennem hele arbejdslivet og fremme af viden; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at anerkende de særlige egenskaber for stillinger på ekspertniveau, der er reelle kilder til jobs i EU og bygger på fire kriterier, som er fælles for alle de kulturelle og kreative sektorer af høj kvalitet: innovation og kreativitet, ekspertise og æsteticisme, know-how og teknologi og læring gennem hele arbejdslivet og fremme af viden;

| 25. | vurderer, at det er nødvendigt at styrke forbindelserne mellem uddannelsessystemet, (herunder universiteter, samtidig med at deres uafhængighed respekteres) forskningscentre, uddannelsesorganisationer og virksomheder inden for de kreative og kulturelle sektorer (herunder SMV'er) med henblik på at gøre disse sektorer med høj beskæftigelse mere konkurrencedygtige, skabe mere inklusive synergieffekter på tværs af sektorer og discipliner, navnlig gennem etablering af en platform for udveksling samt oprettelse af alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer og partnerskaber, hjælpe deltagere med at tænke og handle på en måde, der formentlig kan føre til kollektiv succes, yderligere øge værdien af Unionens menneskelige kapital, sikre bedre viden blandt aktører, identificere spidskompetencer, få en bedre forståelse for udviklingen inden for erhverv og kompetencer og fremme en iværksætterånd; |
| --- | --- |

25.

vurderer, at det er nødvendigt at styrke forbindelserne mellem uddannelsessystemet, (herunder universiteter, samtidig med at deres uafhængighed respekteres) forskningscentre, uddannelsesorganisationer og virksomheder inden for de kreative og kulturelle sektorer (herunder SMV'er) med henblik på at gøre disse sektorer med høj beskæftigelse mere konkurrencedygtige, skabe mere inklusive synergieffekter på tværs af sektorer og discipliner, navnlig gennem etablering af en platform for udveksling samt oprettelse af alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer og partnerskaber, hjælpe deltagere med at tænke og handle på en måde, der formentlig kan føre til kollektiv succes, yderligere øge værdien af Unionens menneskelige kapital, sikre bedre viden blandt aktører, identificere spidskompetencer, få en bedre forståelse for udviklingen inden for erhverv og kompetencer og fremme en iværksætterånd;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at oprette videnalliancer mellem videregående uddannelser og virksomheder inden for de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at oprette videnalliancer mellem videregående uddannelser og virksomheder inden for de kulturelle og kreative sektorer;

| 27. | opfordrer Kommissionen til at oprette alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer mellem erhvervsfaglige uddannelser og virksomheder inden for de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at oprette alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer mellem erhvervsfaglige uddannelser og virksomheder inden for de kulturelle og kreative sektorer;

| 28. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre fremskridt for så vidt angår den gensidige anerkendelse af studieretninger, erhvervskvalifikationer og uddannelsesbeviser for kulturelle og kunstneriske uddannelser; |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre fremskridt for så vidt angår den gensidige anerkendelse af studieretninger, erhvervskvalifikationer og uddannelsesbeviser for kulturelle og kunstneriske uddannelser;

| 29. | minder om betydningen af at støtte adgangen til kultur og mediekendskab og kultur- og medieuddannelse fra en tidlig alder og gennem hele livet, således at kreativiteten kan blomstre, og talenter kan frigøres, samt at interessen for kultur kan overdrages; |
| --- | --- |

29.

minder om betydningen af at støtte adgangen til kultur og mediekendskab og kultur- og medieuddannelse fra en tidlig alder og gennem hele livet, således at kreativiteten kan blomstre, og talenter kan frigøres, samt at interessen for kultur kan overdrages;

| 30. | understreger det presserende behov for at fremme unge kunstneres kreativitet og støtte offentlighedens deltagelse i kulturskabelse; |
| --- | --- |

30.

understreger det presserende behov for at fremme unge kunstneres kreativitet og støtte offentlighedens deltagelse i kulturskabelse;

| 31. | mener, at kunstnerisk og kulturel uddannelse er nødvendig for at sikre ligestilling og demokratisere adgangen til kultur og for social samhørighed som et middel for individuel og kollektiv meningstilkendegivelse og dialog og en måde til at fremme gensidig forståelse; understreger endvidere, at den hjælper elever med at udvikle en kultur ved at udvikle deres kunstneriske evner, møde kunstnere, se kunstværker og besøge steder af kulturel værdi; |
| --- | --- |

31.

mener, at kunstnerisk og kulturel uddannelse er nødvendig for at sikre ligestilling og demokratisere adgangen til kultur og for social samhørighed som et middel for individuel og kollektiv meningstilkendegivelse og dialog og en måde til at fremme gensidig forståelse; understreger endvidere, at den hjælper elever med at udvikle en kultur ved at udvikle deres kunstneriske evner, møde kunstnere, se kunstværker og besøge steder af kulturel værdi;

| 32. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at overveje at oprette et europæisk register over ekspertise med henblik på at bevare og fremme europæisk ekspertise; opfordrer medlemsstaterne og de kulturelle og kreative sektorers aktører til at udvikle uddannelsesforløb i sådan ekspertise; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at overveje at oprette et europæisk register over ekspertise med henblik på at bevare og fremme europæisk ekspertise; opfordrer medlemsstaterne og de kulturelle og kreative sektorers aktører til at udvikle uddannelsesforløb i sådan ekspertise;

Finansiering af de kulturelle og kreative sektorer

| 33. | mener, at det er nødvendigt at muliggøre og sikre tilstrækkelige finansieringsordninger og stille effektive gennemførelsesinstrumenter til rådighed for de kreative og kulturelle sektorer, navnlig SMV'er; understreger nødvendigheden af at bibeholde og styrke de offentlige politikker til støtte for de kulturelle og kreative sektorer og derved sikre den fremtidige bæredygtighed af uafhængigt, kreativt arbejde af høj kvalitet; opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle midler til evaluering af immaterielle værker, navnlig ved at oprette et observationsorgan eller en databank, og at overveje at oprette en kulturel investeringsbank; |
| --- | --- |

33.

mener, at det er nødvendigt at muliggøre og sikre tilstrækkelige finansieringsordninger og stille effektive gennemførelsesinstrumenter til rådighed for de kreative og kulturelle sektorer, navnlig SMV'er; understreger nødvendigheden af at bibeholde og styrke de offentlige politikker til støtte for de kulturelle og kreative sektorer og derved sikre den fremtidige bæredygtighed af uafhængigt, kreativt arbejde af høj kvalitet; opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle midler til evaluering af immaterielle værker, navnlig ved at oprette et observationsorgan eller en databank, og at overveje at oprette en kulturel investeringsbank;

| 34. | understreger ligeledes i denne forbindelse nye muligheder såsom crowdfunding og crowdinvestment; |
| --- | --- |

34.

understreger ligeledes i denne forbindelse nye muligheder såsom crowdfunding og crowdinvestment;

| 35. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje tilstrækkelig støtte til og finansiering af de kreative og kulturelle sektorer i deres sociale og økonomiske politikker; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje tilstrækkelig støtte til og finansiering af de kreative og kulturelle sektorer i deres sociale og økonomiske politikker;

| 36. | understreger nødvendigheden af at støtte europæisk finansiering af de kulturelle og kreative sektorer, selv under økonomiske kriser; anmoder udtrykkeligt Parlamentet om at insistere på et ambitiøst og omfattende kulturbudget; opfordrer derfor Rådet til ikke at reducere det budget, som Kommissionen har tildelt programmet »Et Kreativt Europa«; |
| --- | --- |

36.

understreger nødvendigheden af at støtte europæisk finansiering af de kulturelle og kreative sektorer, selv under økonomiske kriser; anmoder udtrykkeligt Parlamentet om at insistere på et ambitiøst og omfattende kulturbudget; opfordrer derfor Rådet til ikke at reducere det budget, som Kommissionen har tildelt programmet »Et Kreativt Europa«;

| 37. | fremhæver vigtigheden af at udvikle konsulent- og rådgivningstjenester med hensyn til erhvervsfinansiering og -ledelse for at hjælpe SMV'er og mikrovirksomheder med at mestre de værktøjer, der er nødvendige for god virksomhedsledelse, med henblik på at forbedre skabelse, produktion, fremme og distribution af kulturelle goder og tjenester; |
| --- | --- |

37.

fremhæver vigtigheden af at udvikle konsulent- og rådgivningstjenester med hensyn til erhvervsfinansiering og -ledelse for at hjælpe SMV'er og mikrovirksomheder med at mestre de værktøjer, der er nødvendige for god virksomhedsledelse, med henblik på at forbedre skabelse, produktion, fremme og distribution af kulturelle goder og tjenester;

| 38. | er af den opfattelse, at medlemsstater og de relevante fagfolk bør forbedre projektforvaltningskapaciteterne hos aktører fra de kulturelle og kreative sektorer ved at yde erhvervsuddannelse eller ved at oprette organer, der kan hjælpe ved udarbejdelse af finansieringsplaner; |
| --- | --- |

38.

er af den opfattelse, at medlemsstater og de relevante fagfolk bør forbedre projektforvaltningskapaciteterne hos aktører fra de kulturelle og kreative sektorer ved at yde erhvervsuddannelse eller ved at oprette organer, der kan hjælpe ved udarbejdelse af finansieringsplaner;

| 39. | glæder sig over de foreslåede lånefaciliteter, der er planlagt under programmerne Et Kreativt Europa, COSME og Horisont 2000, eftersom disse instrumenter tilbyder de kulturelle og kreative sektorer mere diversificerede finansieringsmuligheder; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over de foreslåede lånefaciliteter, der er planlagt under programmerne Et Kreativt Europa, COSME og Horisont 2000, eftersom disse instrumenter tilbyder de kulturelle og kreative sektorer mere diversificerede finansieringsmuligheder;

| 40. | understreger betydningen af at øge de finansielle institutioners viden om de kulturelle og kreative sektorers særlige karakteristika med henblik på at forbedre de kulturelle og kreative sektorers adgang til private finansieringskilder; |
| --- | --- |

40.

understreger betydningen af at øge de finansielle institutioners viden om de kulturelle og kreative sektorers særlige karakteristika med henblik på at forbedre de kulturelle og kreative sektorers adgang til private finansieringskilder;

| 41. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger ved at anbefale forskellige former for finansiering såsom offentlig-private partnerskaber, som vil være underlagt gennemsigtighedskrav, og som ikke vil undergrave nødvendig offentlig finansiering, ved at etablere lånegarantiordninger for små organisationer og ved at undersøge alternative finansieringsmetoder såsom crowdfunding; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger ved at anbefale forskellige former for finansiering såsom offentlig-private partnerskaber, som vil være underlagt gennemsigtighedskrav, og som ikke vil undergrave nødvendig offentlig finansiering, ved at etablere lånegarantiordninger for små organisationer og ved at undersøge alternative finansieringsmetoder såsom crowdfunding;

| 42. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til, navnlig i krisetider, at søge alternative veje til finansiering af de kulturelle og kreative sektorer; mener i denne forbindelse, at sponsorater kunne være en bæredygtig alternativ mulighed; |
| --- | --- |

42.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til, navnlig i krisetider, at søge alternative veje til finansiering af de kulturelle og kreative sektorer; mener i denne forbindelse, at sponsorater kunne være en bæredygtig alternativ mulighed;

| 43. | er af den opfattelse, at de audiovisuelle tjenesters bidrag til finansieringen af europæiske audiovisuelle værker er af afgørende betydning for støtten til kreative udfoldelser inden for den audiovisuelle sektor og bør styrkes ved den klare og kvantitative gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester (16); |
| --- | --- |

43.

er af den opfattelse, at de audiovisuelle tjenesters bidrag til finansieringen af europæiske audiovisuelle værker er af afgørende betydning for støtten til kreative udfoldelser inden for den audiovisuelle sektor og bør styrkes ved den klare og kvantitative gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester (16);

| 44. | opfordrer indtrængende Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre en gunstig retlig ramme, navnlig ved at skabe et gunstigt erhvervsmiljø for SMV'er inden for de kulturelle og kreative sektorer ved at reducere deres administrative og reguleringsmæssige byrder; |
| --- | --- |

44.

opfordrer indtrængende Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre en gunstig retlig ramme, navnlig ved at skabe et gunstigt erhvervsmiljø for SMV'er inden for de kulturelle og kreative sektorer ved at reducere deres administrative og reguleringsmæssige byrder;

| 45. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre yderligere fremskridt mod beskatningsharmonisering og især at gøre en ende på forskelle medlemsstaterne imellem på beskatning af kulturprodukter; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre yderligere fremskridt mod beskatningsharmonisering og især at gøre en ende på forskelle medlemsstaterne imellem på beskatning af kulturprodukter;

| 46. | minder om, at der i disse sektorer er en lang række små og mellemstore virksomheder, og mener, at det er nødvendigt at indføre afgifter, der er tilpasset disse virksomheder, med henblik på at fremme deres vækst og undgå, at de forsvinder; |
| --- | --- |

46.

minder om, at der i disse sektorer er en lang række små og mellemstore virksomheder, og mener, at det er nødvendigt at indføre afgifter, der er tilpasset disse virksomheder, med henblik på at fremme deres vækst og undgå, at de forsvinder;

| 47. | bemærker, at strukturfondene rummer betydelige muligheder for finansiering af kultur, kreativitet og innovation i Unionen, eftersom kulturbaserede investeringer kan modtage finansiering under alle samhørighedspolitikkens tre mål, nemlig konvergens, regional konkurrencedygtighed og beskæftigelse; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at strukturfondene rummer betydelige muligheder for finansiering af kultur, kreativitet og innovation i Unionen, eftersom kulturbaserede investeringer kan modtage finansiering under alle samhørighedspolitikkens tre mål, nemlig konvergens, regional konkurrencedygtighed og beskæftigelse;

| 48. | beklager visse medlemsstaters forslag om at skære i støtten til Connecting Europe-faciliteten med 8,2 mia. EUR i den kommende flerårige finansielle ramme (FFR), eftersom dette vil have en negativ effekt på støtten til udvidelse af bredbåndsinfrastrukturen og derfor på udviklingen af onlineforretningsmodeller for de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

48.

beklager visse medlemsstaters forslag om at skære i støtten til Connecting Europe-faciliteten med 8,2 mia. EUR i den kommende flerårige finansielle ramme (FFR), eftersom dette vil have en negativ effekt på støtten til udvidelse af bredbåndsinfrastrukturen og derfor på udviklingen af onlineforretningsmodeller for de kulturelle og kreative sektorer;

| 49. | opfordrer følgelig medlemsstaterne og Kommissionen til at anvende eksisterende og fremtidige værktøjer og programmer, såsom MEDIA eller programmet Et Kreativt Europas garantiordning, og til at træffe særlige foranstaltninger for at lette adgangen for aktører i de kreative og kulturelle sektorer til finansiering gennem disse instrumenter, med særligt fokus på den mest effektive anvendelse af digitalisering af platforme for at forenkle fremsendelses-, evaluerings- og forvaltningsprocesser og minimere den administrative byrde; |
| --- | --- |

49.

opfordrer følgelig medlemsstaterne og Kommissionen til at anvende eksisterende og fremtidige værktøjer og programmer, såsom MEDIA eller programmet Et Kreativt Europas garantiordning, og til at træffe særlige foranstaltninger for at lette adgangen for aktører i de kreative og kulturelle sektorer til finansiering gennem disse instrumenter, med særligt fokus på den mest effektive anvendelse af digitalisering af platforme for at forenkle fremsendelses-, evaluerings- og forvaltningsprocesser og minimere den administrative byrde;

| 50. | opfordrer EU-institutionerne til at sikre et ambitiøst niveau for det nye programområde MEDIA i den flerårige finansielle ramme (2014-2020); |
| --- | --- |

50.

opfordrer EU-institutionerne til at sikre et ambitiøst niveau for det nye programområde MEDIA i den flerårige finansielle ramme (2014-2020);

Muligheder og udfordringer i forbindelse med digitaliseringen, globaliseringen og adgangen til internationale markeder

| 51. | mener, at digitale og onlineværktøjer og -platforme giver de kulturelle og kreative sektorer hidtil usete muligheder for at udvikle nye forretningsmodeller, tiltrække nyt publikum og udvide deres markeder både inden for Unionen og i tredjelande; |
| --- | --- |

51.

mener, at digitale og onlineværktøjer og -platforme giver de kulturelle og kreative sektorer hidtil usete muligheder for at udvikle nye forretningsmodeller, tiltrække nyt publikum og udvide deres markeder både inden for Unionen og i tredjelande;

| 52. | understreger, at der findes 27 forskellige systemer til forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, hvilket er en særlig stor byrde for Europas kulturelle og kreative sektorer, og at den nuværende fragmenterede ordning skal reformeres for at lette adgang til og øge (global) udbredelse af indhold, således at kunstnere, forbrugere, virksomheder og publikum kan drage fordel af digitale udviklinger, nye distributionskanaler, nye forretningsmodeller og andre muligheder; |
| --- | --- |

52.

understreger, at der findes 27 forskellige systemer til forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, hvilket er en særlig stor byrde for Europas kulturelle og kreative sektorer, og at den nuværende fragmenterede ordning skal reformeres for at lette adgang til og øge (global) udbredelse af indhold, således at kunstnere, forbrugere, virksomheder og publikum kan drage fordel af digitale udviklinger, nye distributionskanaler, nye forretningsmodeller og andre muligheder;

| 53. | mener, at en moderne og harmonisk ordning for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, som både sikrer et tilstrækkeligt vederlag til alle kategorier af rettighedshavere og garanterer forbrugerne let adgang til forskelligt, lovligt indhold og et reelt valg med hensyn til sproglig og kulturel mangfoldighed, er en afgørende betingelse i den digitale tidsalder for at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer er konkurrencedygtige; |
| --- | --- |

53.

mener, at en moderne og harmonisk ordning for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, som både sikrer et tilstrækkeligt vederlag til alle kategorier af rettighedshavere og garanterer forbrugerne let adgang til forskelligt, lovligt indhold og et reelt valg med hensyn til sproglig og kulturel mangfoldighed, er en afgørende betingelse i den digitale tidsalder for at sikre, at de kulturelle og kreative sektorer er konkurrencedygtige;

| 54. | understreger, at beskyttelsen af de intellektuelle ejendomsrettigheder ikke bør true internettets neutralitet; |
| --- | --- |

54.

understreger, at beskyttelsen af de intellektuelle ejendomsrettigheder ikke bør true internettets neutralitet;

| 55. | understreger den eksponentielle vækst i anvendelsen af innovative digitale tjenesteydelser til adgang til kulturelle værker og understreger behovet for at sikre et stabilt økosystem, der støtter investering i de kulturelle og kreative sektorer, jobskabelse i Europa og fremme af innovative forretningsmodeller; |
| --- | --- |

55.

understreger den eksponentielle vækst i anvendelsen af innovative digitale tjenesteydelser til adgang til kulturelle værker og understreger behovet for at sikre et stabilt økosystem, der støtter investering i de kulturelle og kreative sektorer, jobskabelse i Europa og fremme af innovative forretningsmodeller;

| 56. | opfordrer derfor Kommissionen til for så vidt angår respekt for intellektuelle ejendomsrettigheder at udarbejde en retlig ramme, der er tilpasset de forskellige sektorers særpræg, og at harmonisere og reformere de ophavsretlige rammer med henblik på at forbedre adgangen til indhold og at styrke kunstnernes stilling og valgmuligheder og opfordrer til bedre ansvarsdeling i hele den digitale værdikæde under behørig hensyntagen til de kulturelle og kreative sektorers konkurrencedygtighed; |
| --- | --- |

56.

opfordrer derfor Kommissionen til for så vidt angår respekt for intellektuelle ejendomsrettigheder at udarbejde en retlig ramme, der er tilpasset de forskellige sektorers særpræg, og at harmonisere og reformere de ophavsretlige rammer med henblik på at forbedre adgangen til indhold og at styrke kunstnernes stilling og valgmuligheder og opfordrer til bedre ansvarsdeling i hele den digitale værdikæde under behørig hensyntagen til de kulturelle og kreative sektorers konkurrencedygtighed;

| 57. | understreger i den forbindelse den vigtige rolle, som forvaltningsorganisationerne spiller med hensyn til adgang til kulturarven gennem effektiv håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder og forenkling af formaliteterne for brugerne; |
| --- | --- |

57.

understreger i den forbindelse den vigtige rolle, som forvaltningsorganisationerne spiller med hensyn til adgang til kulturarven gennem effektiv håndhævelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder og forenkling af formaliteterne for brugerne;

| 58. | minder om de kreative og kulturelle sektorers potentiale for så vidt angår internationalt samarbejde og eksport, og at det er i Unionens interesse at fremme udveksling mellem sektorens erhverv, herunder i tredjelande, og at tiltrække og udvikle kreative talenter; understreger den vigtige rolle som de kulturelle og kreative industrier spiller for europæisk kulturs udbredelse, tiltrækning og fremme; |
| --- | --- |

58.

minder om de kreative og kulturelle sektorers potentiale for så vidt angår internationalt samarbejde og eksport, og at det er i Unionens interesse at fremme udveksling mellem sektorens erhverv, herunder i tredjelande, og at tiltrække og udvikle kreative talenter; understreger den vigtige rolle som de kulturelle og kreative industrier spiller for europæisk kulturs udbredelse, tiltrækning og fremme;

| 59. | understreger behovet for at stræbe mod gensidig anerkendelse af kunstnernes status, at undersøge mulighederne for bedre mobilitet og optimal anvendelse af uddannelsesprogrammer, netværksdannelse og fri bevægelighed for erhvervsdrivende fra de kulturelle og kreative sektorer, især kulturelle interessenter samt kunstnere og værker; |
| --- | --- |

59.

understreger behovet for at stræbe mod gensidig anerkendelse af kunstnernes status, at undersøge mulighederne for bedre mobilitet og optimal anvendelse af uddannelsesprogrammer, netværksdannelse og fri bevægelighed for erhvervsdrivende fra de kulturelle og kreative sektorer, især kulturelle interessenter samt kunstnere og værker;

| 60. | anser det for absolut nødvendigt, at EU og medlemsstaterne fortsat har mulighed for at bevare og udvikle deres kulturpolitik og politik på det audiovisuelle område, og at de kan gøre dette inden for rammerne af deres gældende lovgivning, standarder og aftaler, herunder UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed; opfordrer derfor til, at udelukkelsen af kulturelle og audiovisuelle tjenester, herunder de tjenester, der tilbydes online, klart angives i aftaler mellem Unionen og tredjelande; fremhæver i denne forbindelse nødvendigheden af at udelukke de kulturelle og audiovisuelle sektorer fra forhandlingsmandatet for frihandelsaftalen mellem EU og USA, eftersom kulturelle og kreative værker ikke er som alle andre varer; |
| --- | --- |

60.

anser det for absolut nødvendigt, at EU og medlemsstaterne fortsat har mulighed for at bevare og udvikle deres kulturpolitik og politik på det audiovisuelle område, og at de kan gøre dette inden for rammerne af deres gældende lovgivning, standarder og aftaler, herunder UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed; opfordrer derfor til, at udelukkelsen af kulturelle og audiovisuelle tjenester, herunder de tjenester, der tilbydes online, klart angives i aftaler mellem Unionen og tredjelande; fremhæver i denne forbindelse nødvendigheden af at udelukke de kulturelle og audiovisuelle sektorer fra forhandlingsmandatet for frihandelsaftalen mellem EU og USA, eftersom kulturelle og kreative værker ikke er som alle andre varer;

| 61. | understreger nødvendigheden af, at Unionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med UNESCO's konvention af 2005 fortsat udformer og udarbejder politikker til fordel for kulturel mangfoldighed, der er tilpasset den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

61.

understreger nødvendigheden af, at Unionen og medlemsstaterne i overensstemmelse med UNESCO's konvention af 2005 fortsat udformer og udarbejder politikker til fordel for kulturel mangfoldighed, der er tilpasset den digitale tidsalder;

| 62. | understreger nødvendigheden af at styrke politikker for digitalisering af værker med henblik på at fremme adgang for så mange som muligt til den europæiske kulturarvs værker; |
| --- | --- |

62.

understreger nødvendigheden af at styrke politikker for digitalisering af værker med henblik på at fremme adgang for så mange som muligt til den europæiske kulturarvs værker;

| 63. | understreger vigtigheden af kulturelt diplomati, og at det er nødvendigt, at EU handler som en global aktør med henblik på at styrke konkurrencedygtigheden for de kulturelle og kreative sektorer i Unionen; |
| --- | --- |

63.

understreger vigtigheden af kulturelt diplomati, og at det er nødvendigt, at EU handler som en global aktør med henblik på at styrke konkurrencedygtigheden for de kulturelle og kreative sektorer i Unionen;

| 64. | opfordrer Kommissionen til at foreslå passende instrumenter til at sætte de kulturelle og kreative sektorer i stand til at eksportere til de internationale markeder under de rette vilkår; |
| --- | --- |

64.

opfordrer Kommissionen til at foreslå passende instrumenter til at sætte de kulturelle og kreative sektorer i stand til at eksportere til de internationale markeder under de rette vilkår;

| 65. | opfordrer til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil anvendes til at fremme de kulturelle og kreative sektorer; |
| --- | --- |

65.

opfordrer til, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil anvendes til at fremme de kulturelle og kreative sektorer;

| 66. | påpeger, at kulturen har indirekte virkninger på andre økonomiske sektorer; opfordrer derfor de kulturelle og kreative sektorer til at styrke samarbejdet med andre sektorer såsom informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og turisme med henblik på at imødegå udfordringerne i forbindelse med digital teknologi, globalisering og adgang til internationale markeder; |
| --- | --- |

66.

påpeger, at kulturen har indirekte virkninger på andre økonomiske sektorer; opfordrer derfor de kulturelle og kreative sektorer til at styrke samarbejdet med andre sektorer såsom informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og turisme med henblik på at imødegå udfordringerne i forbindelse med digital teknologi, globalisering og adgang til internationale markeder;

Den lokale og regionale udvikling

| 67. | fastholder betydningen af regionale politikker om kultur og kreativitet og følgelig lokale, regionale og makroregionale myndigheders centrale rolle inden for fremme af og støtte til de kreative og kulturelle sektorer, samtidig med at der tages behørigt hensyn til populærkulturen, gennem anvendelse af de rigtige instrumenter og finansielle ordninger; glæder sig over de initiativer, de offentlige forvaltninger har taget for at udvikle regionale virksomhedsstøttestrukturer for de kreative industrier, herunder gennem projekter, der finansieres af EU; |
| --- | --- |

67.

fastholder betydningen af regionale politikker om kultur og kreativitet og følgelig lokale, regionale og makroregionale myndigheders centrale rolle inden for fremme af og støtte til de kreative og kulturelle sektorer, samtidig med at der tages behørigt hensyn til populærkulturen, gennem anvendelse af de rigtige instrumenter og finansielle ordninger; glæder sig over de initiativer, de offentlige forvaltninger har taget for at udvikle regionale virksomhedsstøttestrukturer for de kreative industrier, herunder gennem projekter, der finansieres af EU;

| 68. | understreger, at de kulturelle og kreative industrier bør være omfattet af socioøkonomiske strategier på EU-plan og nationalt plan; understreger, at der er behov for yderligere koordination af forskellige politikker, herunder industri-, uddannelses- og innovationspolitikker samt politikken for turisme og regional, bymæssig, lokal og fysisk udvikling; tilskynder også lokale og regionale myndigheder til i overensstemmelse med nærhedsprincippet at inkludere de kulturelle og kreative sektorer i deres mellem- og langsigtede økonomiske strategier; |
| --- | --- |

68.

understreger, at de kulturelle og kreative industrier bør være omfattet af socioøkonomiske strategier på EU-plan og nationalt plan; understreger, at der er behov for yderligere koordination af forskellige politikker, herunder industri-, uddannelses- og innovationspolitikker samt politikken for turisme og regional, bymæssig, lokal og fysisk udvikling; tilskynder også lokale og regionale myndigheder til i overensstemmelse med nærhedsprincippet at inkludere de kulturelle og kreative sektorer i deres mellem- og langsigtede økonomiske strategier;

| 69. | fremhæver de kulturelle og kreative industriers tværsektorielle karakter som et attraktivt kommunikationsredskab og den globale betydning, som disse industrier har, ikke blot for verdensøkonomien, men ligeledes for bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst, innovation, iværksætteri, social samhørighed og samfundsmæssig udvikling; understreger, at disse sektorer rummer et rigt lokalt og regionalt potentiale for vækst, som repræsenterer nye markedsmuligheder for iværksættere inden for de kulturelle og kreative industrier og dermed for kulturel beskæftigelse; |
| --- | --- |

69.

fremhæver de kulturelle og kreative industriers tværsektorielle karakter som et attraktivt kommunikationsredskab og den globale betydning, som disse industrier har, ikke blot for verdensøkonomien, men ligeledes for bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst, innovation, iværksætteri, social samhørighed og samfundsmæssig udvikling; understreger, at disse sektorer rummer et rigt lokalt og regionalt potentiale for vækst, som repræsenterer nye markedsmuligheder for iværksættere inden for de kulturelle og kreative industrier og dermed for kulturel beskæftigelse;

| 70. | mener, at de forskellige kompetencer, som disse industrier omfatter, samt interaktionen mellem kunstnere og teknologier ofte har rod i det lokale miljø og således bør støttes gennem etablering af lokale og regionale platforme, netværk, klynger, virksomhedskuvøser og partnerskaber, som vil skabe synergieffekter, bidrage til at finde mekanismer til finansiering af kreativitet og innovation og støtte forvaltningen af ledige stillinger og finansieringsmuligheder; |
| --- | --- |

70.

mener, at de forskellige kompetencer, som disse industrier omfatter, samt interaktionen mellem kunstnere og teknologier ofte har rod i det lokale miljø og således bør støttes gennem etablering af lokale og regionale platforme, netværk, klynger, virksomhedskuvøser og partnerskaber, som vil skabe synergieffekter, bidrage til at finde mekanismer til finansiering af kreativitet og innovation og støtte forvaltningen af ledige stillinger og finansieringsmuligheder;

| 71. | understreger kulturens betydning for den sociale og økonomiske revitalisering af byer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte peerlæring blandt kommunale forvaltninger med henblik på at fremme udveksling af god praksis mellem politiske beslutningstagere på lokalt niveau; |
| --- | --- |

71.

understreger kulturens betydning for den sociale og økonomiske revitalisering af byer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte peerlæring blandt kommunale forvaltninger med henblik på at fremme udveksling af god praksis mellem politiske beslutningstagere på lokalt niveau;

| 72. | mener, at moderniseringen af den kulturelle infrastruktur kan bidrage til at sætte nyt liv i byområder og sikre sociale og økonomiske fordele; |
| --- | --- |

72.

mener, at moderniseringen af den kulturelle infrastruktur kan bidrage til at sætte nyt liv i byområder og sikre sociale og økonomiske fordele;

| 73. | anbefaler, at de kreative sektorers skjulte økonomiske potentiale udnyttes med henblik på at forbedre livskvaliteten i byer og regioner; |
| --- | --- |

73.

anbefaler, at de kreative sektorers skjulte økonomiske potentiale udnyttes med henblik på at forbedre livskvaliteten i byer og regioner;

| 74. | støtter en strategi baseret på territorial dynamik med henblik på at inddrage alle interessenter (kunstnere, lokale myndigheder, repræsentanter for fagfolk osv.) i kulturel forvaltning på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

74.

støtter en strategi baseret på territorial dynamik med henblik på at inddrage alle interessenter (kunstnere, lokale myndigheder, repræsentanter for fagfolk osv.) i kulturel forvaltning på lokalt og regionalt plan;

| 75. | påpeger, at de kulturelle og kreative industrier som en potentiel kilde til at skabe flere og bedre arbejdspladser i regionerne kan bidrage til social og territorial integration; er bekymret over, at disse aspekter af kulturelle og kreative industrier ikke analyseres og støttes tilstrækkeligt; understreger, at indsamlingen af statistiske data i disse sektorer er utilstrækkelig på alle niveauer, men at det står værst til på regionalt og lokalt plan; understreger, at det er nødvendigt at analysere indvirkningen af ikt på de kulturelle og kreative sektorer, således at disse sektorer kan tilpasse sig den nye teknologiske virkelighed og koble sig på den teknologiske udvikling; |
| --- | --- |

75.

påpeger, at de kulturelle og kreative industrier som en potentiel kilde til at skabe flere og bedre arbejdspladser i regionerne kan bidrage til social og territorial integration; er bekymret over, at disse aspekter af kulturelle og kreative industrier ikke analyseres og støttes tilstrækkeligt; understreger, at indsamlingen af statistiske data i disse sektorer er utilstrækkelig på alle niveauer, men at det står værst til på regionalt og lokalt plan; understreger, at det er nødvendigt at analysere indvirkningen af ikt på de kulturelle og kreative sektorer, således at disse sektorer kan tilpasse sig den nye teknologiske virkelighed og koble sig på den teknologiske udvikling;

| 76. | understreger, at de kreative og kulturelle sektorer, navnlig SMV'er, udgør en væsentlig løftestang for vækst og udvikling på lokalt og regionalt plan og på tværs af grænserne (medlemsstaterne), især gennem fremme af kulturarv, turisme og ekspertisecentre, da de fremmer regionernes attraktivitet, under særlig hensyntagen til regioner med en vigtig kulturarv, omstruktureringen af den socioøkonomiske struktur, udviklingen af nye aktiviteter og skabelsen af stabile og holdbare jobs; påpeger, at dette især gælder turisme, idet byer og regioner med en solid kulturel sektor er særligt attraktive for turister; |
| --- | --- |

76.

understreger, at de kreative og kulturelle sektorer, navnlig SMV'er, udgør en væsentlig løftestang for vækst og udvikling på lokalt og regionalt plan og på tværs af grænserne (medlemsstaterne), især gennem fremme af kulturarv, turisme og ekspertisecentre, da de fremmer regionernes attraktivitet, under særlig hensyntagen til regioner med en vigtig kulturarv, omstruktureringen af den socioøkonomiske struktur, udviklingen af nye aktiviteter og skabelsen af stabile og holdbare jobs; påpeger, at dette især gælder turisme, idet byer og regioner med en solid kulturel sektor er særligt attraktive for turister;

| 77. | fremhæver den betydning, som uddannelsesordninger har for fremme af kreativiteten helt fra den tidlige barndom og videre frem og for fremme af kunstnerisk og kulturel uddannelse gennem fremme af interessen for den kreative industris arbejde og produkter gennem hele primær- og sekundærforløbet i skolen; understreger, at lokale og regionale myndigheder bør spille en vigtig uddannelsesmæssig og kulturel rolle i denne proces med at behandle kultur og kreativitet som en integrerende del af regional- og byudviklingen, eftersom de ofte er ansvarlige for undervisningen på førskole- og primærtrinnet; understreger den betydning, som ikkeformel erhvervsuddannelse af voksne har for udviklingen af evner til at tilpasse sig et arbejdsmarked i konstant forandring; |
| --- | --- |

77.

fremhæver den betydning, som uddannelsesordninger har for fremme af kreativiteten helt fra den tidlige barndom og videre frem og for fremme af kunstnerisk og kulturel uddannelse gennem fremme af interessen for den kreative industris arbejde og produkter gennem hele primær- og sekundærforløbet i skolen; understreger, at lokale og regionale myndigheder bør spille en vigtig uddannelsesmæssig og kulturel rolle i denne proces med at behandle kultur og kreativitet som en integrerende del af regional- og byudviklingen, eftersom de ofte er ansvarlige for undervisningen på førskole- og primærtrinnet; understreger den betydning, som ikkeformel erhvervsuddannelse af voksne har for udviklingen af evner til at tilpasse sig et arbejdsmarked i konstant forandring;

| 78. | fremhæver, at disponible midler under den fremtidige FFR, navnlig under ESF og EFRU, bør anvendes til at styrke de kulturelle og kreative industrier samt til at øge den nationale, regionale og lokale institutionelle og administrative kapacitet til at arbejde sammen for på denne måde at øge det økonomiske, sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle udbytte af disse industrier; henleder opmærksomheden på regionerne i den yderste periferi, hvor det er vanskeligere at etablere og udvikle kulturelle og kreative industrier; |
| --- | --- |

78.

fremhæver, at disponible midler under den fremtidige FFR, navnlig under ESF og EFRU, bør anvendes til at styrke de kulturelle og kreative industrier samt til at øge den nationale, regionale og lokale institutionelle og administrative kapacitet til at arbejde sammen for på denne måde at øge det økonomiske, sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle udbytte af disse industrier; henleder opmærksomheden på regionerne i den yderste periferi, hvor det er vanskeligere at etablere og udvikle kulturelle og kreative industrier;

| 79. | er derfor af den opfattelse, at de krav om territorialisering, der stilles i forbindelse med visse regionale eller nationale støtteforanstaltninger til film, bistår med at bevare denne forbindelse mellem kultur og geografi og bør bibeholdes i overensstemmelse med betingelserne i meddelelsen om biograffilm af 2001 (17); |
| --- | --- |

79.

er derfor af den opfattelse, at de krav om territorialisering, der stilles i forbindelse med visse regionale eller nationale støtteforanstaltninger til film, bistår med at bevare denne forbindelse mellem kultur og geografi og bør bibeholdes i overensstemmelse med betingelserne i meddelelsen om biograffilm af 2001 (17);

| 80. | bemærker, at de kulturelle og kreative sektorer gennemgår en dynamisk forvandling og gør det muligt at skabe klynger, der er drivkraft for udvikling af byer og regioner; |
| --- | --- |

80.

bemærker, at de kulturelle og kreative sektorer gennemgår en dynamisk forvandling og gør det muligt at skabe klynger, der er drivkraft for udvikling af byer og regioner;

| 81. | påpeger, at de kulturelle og kreative industrier bidrager til at bevare og forbedre Europas enorme kulturelle, historiske og arkitektoniske arv; understreger den betydning, som flytbar kulturarv, dvs. artefakter som produkter af den menneskelige kreativitet, har haft op gennem hele historien og indtil i dag; fremhæver, at de kulturelle og kreative sektorer er vigtige for udviklingen af EU’s turismeindustri og er af enorm interesse for turister fra både EU og tredjelande; mener i betragtning af denne merværdi, at de kulturelle og kreative sektorer bør tildeles stor støtte i det fremtidige EU-budget og via nationale og regionale programdokumenter for perioden 2014-2020, eftersom de frembyder store økonomiske muligheder; |
| --- | --- |

81.

påpeger, at de kulturelle og kreative industrier bidrager til at bevare og forbedre Europas enorme kulturelle, historiske og arkitektoniske arv; understreger den betydning, som flytbar kulturarv, dvs. artefakter som produkter af den menneskelige kreativitet, har haft op gennem hele historien og indtil i dag; fremhæver, at de kulturelle og kreative sektorer er vigtige for udviklingen af EU’s turismeindustri og er af enorm interesse for turister fra både EU og tredjelande; mener i betragtning af denne merværdi, at de kulturelle og kreative sektorer bør tildeles stor støtte i det fremtidige EU-budget og via nationale og regionale programdokumenter for perioden 2014-2020, eftersom de frembyder store økonomiske muligheder;

| 82. | fremhæver nødvendigheden af at bevare den nationale arv og fremme en given regions kulturelle indhold både hjemme og ude i verden; |
| --- | --- |

82.

fremhæver nødvendigheden af at bevare den nationale arv og fremme en given regions kulturelle indhold både hjemme og ude i verden;

| 83. | mener, at kreative personer, produkter og tjenester som en del af EU’s kulturelle mangfoldighed bør udgøre grundlaget for et stærkt indre marked og veludviklede regioner samt for lokale økonomier, hvor de kan bidrage til at skabe nye økonomiske aktiviteter og nye jobs; opfordrer til forbedret anvendelse af de kulturelle og kreative industrier, når det gælder om at tiltrække nye investeringer og forskelligartet talentmasse til Europa; understreger, at iværksættere i de kulturelle og kreative sektorer ikke har let adgang til finansiering; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage passende sociale og skattemæssige foranstaltninger for at støtte den kreative økonomi og nye virksomhedsmodeller for kulturelle og kreative industrier, som er tilpasset det europæiske marked, hvilket vil sikre mobiliteten for kunstnere og personer, der arbejder inden for de kulturelle og kreative industrier, samt hjælpe dem med at overvinde hindringer, der skyldes forskellige skattesystemer eller sociale systemer og sproglige barrierer, og fremme en bedre forståelse mellem lande og kulturer; |
| --- | --- |

83.

mener, at kreative personer, produkter og tjenester som en del af EU’s kulturelle mangfoldighed bør udgøre grundlaget for et stærkt indre marked og veludviklede regioner samt for lokale økonomier, hvor de kan bidrage til at skabe nye økonomiske aktiviteter og nye jobs; opfordrer til forbedret anvendelse af de kulturelle og kreative industrier, når det gælder om at tiltrække nye investeringer og forskelligartet talentmasse til Europa; understreger, at iværksættere i de kulturelle og kreative sektorer ikke har let adgang til finansiering; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage passende sociale og skattemæssige foranstaltninger for at støtte den kreative økonomi og nye virksomhedsmodeller for kulturelle og kreative industrier, som er tilpasset det europæiske marked, hvilket vil sikre mobiliteten for kunstnere og personer, der arbejder inden for de kulturelle og kreative industrier, samt hjælpe dem med at overvinde hindringer, der skyldes forskellige skattesystemer eller sociale systemer og sproglige barrierer, og fremme en bedre forståelse mellem lande og kulturer;

o

o o

| 84. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

84.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 201 af 25.7.2006, s. 15.

(2)  EUT C 311 af 21.12.2007, s. 7.

(3)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(4)  EUT L 372 af 27.12.2006, s. 1.

(5)  EUT L 327 af 24.11.2006, s. 12.

(6)  EUT C 247 E af 15.10.2009, s. 32.

(7)  EUT C 125 E af 22.5.2008, s. 223.

(8)  EUT C 247 E af 15.10.2009, s. 25.

(9)  Dok. 8749/1/09 REV 1 og 8749/1/09 REV 1 COR 1.

(10)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 135.

(11)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 142.

(12)  Dok. 17566/12.

(13)  CdR 2391/2012.

(14)  SWD(2012)0286.

(15)  COM(2012)0537.

(16)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1. Berigtiget i EUT L 263 af 6.10.2010, s. 15.

(17)  EFT C 43 af 16.2.2002, s. 6.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/105 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/105

---

P7_TA(2013)0374

Mikroproduktion

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om mikrokraftvarmeproduktion — elektricitets- og varmeproduktion i lille målestok (2012/2930(RSP))

(2016/C 093/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 192, stk. 2, og artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 192, stk. 2, og artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (2) og dets konsekvenser for varme og energiproduktion, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (2) og dets konsekvenser for varme og energiproduktion,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (3), til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede produktoplysninger (4) og til deres respektive gennemførelsesforordninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (3), til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede produktoplysninger (4) og til deres respektive gennemførelsesforordninger,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Et fungerende indre energimarked« (COM(2012)0663) samt de tilhørende arbejdsdokumenter, SWD(2012)0367 og SWD(2012)0368, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Et fungerende indre energimarked« (COM(2012)0663) samt de tilhørende arbejdsdokumenter, SWD(2012)0367 og SWD(2012)0368,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Vedvarende energi: en stor aktør på det europæiske energimarked« (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Vedvarende energi: en stor aktør på det europæiske energimarked« (COM(2012)0271),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om revision af handlingsplanen for energieffektivitet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om revision af handlingsplanen for energieffektivitet (5),

| — | der henviser til den skriftlige forespørgsel til Kommissionen om mikroproduktion af energi (E-010355/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den skriftlige forespørgsel til Kommissionen om mikroproduktion af energi (E-010355/2011),

| — | der henviser til forespørgslen til Kommissionen om borgeres deltagelse i investeringsprojekter vedrørende solkraftværker (E-011185/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslen til Kommissionen om borgeres deltagelse i investeringsprojekter vedrørende solkraftværker (E-011185/2012),

| — | der henviser til forespørgslen til Kommissionen om mikroproduktion (O-000074/2013 — B7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslen til Kommissionen om mikroproduktion (O-000074/2013 — B7-0217/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at adgang til tilstrækkelig energi med henblik på en anstændig levestandard er en grundlæggende rettighed for alle, og at energipriserne er steget markant i de seneste år; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at adgang til tilstrækkelig energi med henblik på en anstændig levestandard er en grundlæggende rettighed for alle, og at energipriserne er steget markant i de seneste år;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Union i stigende grad er afhængig af import fra tredjelande til sin energiforsyning, og at der derfor er behov for forandring, hvis EU's klima-, energi- og vækstmål skal sikres; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Union i stigende grad er afhængig af import fra tredjelande til sin energiforsyning, og at der derfor er behov for forandring, hvis EU's klima-, energi- og vækstmål skal sikres;

| C. | der henviser til, at anvendelsen af fossile brændstoffer som energikilde har øget mængden af CO2 i vores atmosfære og derved bidraget til globale klimaforandringer; der henviser til, at EU har opstillet mål for vedvarende energiproduktion for 2020 og i øjeblikket arbejder på en politikramme for klima- og energipolitikken frem til 2030; der henviser til, at der i øjeblikket findes bestemmelser om energiproduktion i lille målestok (mikrokraftvarmeproduktion), men de er spredt over diverse lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer såsom direktivet om vedvarende energi og energieffektivitetsdirektivet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at anvendelsen af fossile brændstoffer som energikilde har øget mængden af CO2 i vores atmosfære og derved bidraget til globale klimaforandringer; der henviser til, at EU har opstillet mål for vedvarende energiproduktion for 2020 og i øjeblikket arbejder på en politikramme for klima- og energipolitikken frem til 2030; der henviser til, at der i øjeblikket findes bestemmelser om energiproduktion i lille målestok (mikrokraftvarmeproduktion), men de er spredt over diverse lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer såsom direktivet om vedvarende energi og energieffektivitetsdirektivet;

| D. | der henviser til, at EU's ledere bør gå forrest med håndteringen af energiomlægningen under hensyntagen til behovet for at inddrage alle EU-borgere uanset deres indkomst og formue; der henviser til, at energiproduktion i lille målestok kan bidrage til at fremme samhørigheden i lokalsamfundet, bekæmpe energifattigdom, skabe nye job og økonomisk vækst samt medføre en ny måde at tackle den nuværende økonomiske krise på; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU's ledere bør gå forrest med håndteringen af energiomlægningen under hensyntagen til behovet for at inddrage alle EU-borgere uanset deres indkomst og formue; der henviser til, at energiproduktion i lille målestok kan bidrage til at fremme samhørigheden i lokalsamfundet, bekæmpe energifattigdom, skabe nye job og økonomisk vækst samt medføre en ny måde at tackle den nuværende økonomiske krise på;

| E. | der henviser til, at decentral energiproduktion i lille målestok udgør en mulighed for husholdninger og små og mellemstore virksomheder samt for samfund i både by- og landområder til at arbejde sammen om at bekæmpe klimaændringer ved at blive energiproducenter; der henviser til, at forbrugerne bør bliver bevidste om effektive måder at producere og forbruge energi på; der henviser til, at det kan føre til et mere bæredygtigt og deltagende samfund, hvis forbrugerne sættes i stand til at producere deres egen elektricitet og varme; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om det indre energimarked behandler spørgsmålet om styrkelse af producent-forbrugere; der henviser til, at forbrugerne allerede har mange muligheder for at engagere sig aktivt i effektiv energiproduktion og -forbrug, men at der stadig er udfordringer, der skal løses; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at decentral energiproduktion i lille målestok udgør en mulighed for husholdninger og små og mellemstore virksomheder samt for samfund i både by- og landområder til at arbejde sammen om at bekæmpe klimaændringer ved at blive energiproducenter; der henviser til, at forbrugerne bør bliver bevidste om effektive måder at producere og forbruge energi på; der henviser til, at det kan føre til et mere bæredygtigt og deltagende samfund, hvis forbrugerne sættes i stand til at producere deres egen elektricitet og varme; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om det indre energimarked behandler spørgsmålet om styrkelse af producent-forbrugere; der henviser til, at forbrugerne allerede har mange muligheder for at engagere sig aktivt i effektiv energiproduktion og -forbrug, men at der stadig er udfordringer, der skal løses;

| F. | der henviser til, at mikroenergiproduktion også kan spille en rolle på globalt plan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mikroenergiproduktion også kan spille en rolle på globalt plan;

| G. | der henviser til, at incitamenterne til kraftvarmeproduktion i lille målestok er vidt forskellige i medlemsstaterne; der henviser til, at gennemførelsen af EU's politikker bør forbedres for at udnytte potentialet ved energiproduktion i lille målestok i Europa; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at incitamenterne til kraftvarmeproduktion i lille målestok er vidt forskellige i medlemsstaterne; der henviser til, at gennemførelsen af EU's politikker bør forbedres for at udnytte potentialet ved energiproduktion i lille målestok i Europa;

Definition

| 1. | definerer, med henblik på denne beslutning, udtrykket mikrokraftvarmeproduktion som: 1) enkeltpersoners og SMV'ers produktion i lille målestok af energi til opvarmning/nedkøling og elektricitet med henblik på at opfylde deres egne behov, og 2) forskellige former for samlet eller kooperativ produktion i lille målestok på lokalsamfundsplan med henblik på at opfylde lokale behov; bemærker, at mikrokraftvarmeproduktion omfatter en bred vifte af teknologier (vandkraft, geotermisk energi, solenergi, havenergi, vindkraft, varmepumper, biomasse), der har særligt fokus på de vedvarende og bæredygtige dimensioner; |
| --- | --- |

1.

definerer, med henblik på denne beslutning, udtrykket mikrokraftvarmeproduktion som: 1) enkeltpersoners og SMV'ers produktion i lille målestok af energi til opvarmning/nedkøling og elektricitet med henblik på at opfylde deres egne behov, og 2) forskellige former for samlet eller kooperativ produktion i lille målestok på lokalsamfundsplan med henblik på at opfylde lokale behov; bemærker, at mikrokraftvarmeproduktion omfatter en bred vifte af teknologier (vandkraft, geotermisk energi, solenergi, havenergi, vindkraft, varmepumper, biomasse), der har særligt fokus på de vedvarende og bæredygtige dimensioner;

Indledning

| 2. | bekræfter, at mikrokraftvarmeproduktion skal være et vigtigt element i fremtidens energiproduktion, hvis EU skal opfylde sine mål om vedvarende energi på lang sigt; minder om, at mikrokraftvarmeproduktion bidrager til at øge den samlede andel af vedvarende energikilder i EU's energisammensætning og muliggør et effektivt elektricitetsforbrug, der finder sted tæt på produktionsstedet, samtidig med at transmissionstab undgås; |
| --- | --- |

2.

bekræfter, at mikrokraftvarmeproduktion skal være et vigtigt element i fremtidens energiproduktion, hvis EU skal opfylde sine mål om vedvarende energi på lang sigt; minder om, at mikrokraftvarmeproduktion bidrager til at øge den samlede andel af vedvarende energikilder i EU's energisammensætning og muliggør et effektivt elektricitetsforbrug, der finder sted tæt på produktionsstedet, samtidig med at transmissionstab undgås;

| 3. | minder om, at en vellykket udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion afhænger af mange forskellige faktorer, herunder: et velfungerende indre energimarked, mikrokraftvarmeproduktionsenhedernes tekniske udvikling, udbredelsen af intelligent energiinfrastruktur, især på distributionsplan, samt effektive kort-, mellem- og langsigtede politikker og støtteordninger for at skabe incitamenter til mikrokraftvarmeproduktion på europæisk, nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

3.

minder om, at en vellykket udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion afhænger af mange forskellige faktorer, herunder: et velfungerende indre energimarked, mikrokraftvarmeproduktionsenhedernes tekniske udvikling, udbredelsen af intelligent energiinfrastruktur, især på distributionsplan, samt effektive kort-, mellem- og langsigtede politikker og støtteordninger for at skabe incitamenter til mikrokraftvarmeproduktion på europæisk, nationalt og lokalt plan;

| 4. | anerkender den rolle, som forskning og teknologi spiller med hensyn til at forbedre effektiviteten af og mindske omkostningerne ved mikrokraftvarmeproduktion; |
| --- | --- |

4.

anerkender den rolle, som forskning og teknologi spiller med hensyn til at forbedre effektiviteten af og mindske omkostningerne ved mikrokraftvarmeproduktion;

| 5. | påpeger, at specifikke hindringer begrænser udbredelsen af mikrokraftvarmeproduktionsteknologier i større målestok, herunder: den udfordring, der ligger i høje investeringsomkostninger i startfasen, det høje niveau af administrativ kompleksitet i forbindelse med opkobling og adgang til elektricitetsnettet samt den manglende bevidsthed om energi- og omkostningsbesparelserne ved forskellige mikrokraftvarmeproduktionsteknologier set over hele deres levetid; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at specifikke hindringer begrænser udbredelsen af mikrokraftvarmeproduktionsteknologier i større målestok, herunder: den udfordring, der ligger i høje investeringsomkostninger i startfasen, det høje niveau af administrativ kompleksitet i forbindelse med opkobling og adgang til elektricitetsnettet samt den manglende bevidsthed om energi- og omkostningsbesparelserne ved forskellige mikrokraftvarmeproduktionsteknologier set over hele deres levetid;

| 6. | gør opmærksom på, at energifattigdom er et voksende problem; understreger, at fremme af mikrokraftvarmeproduktion på det individuelle plan og på lokalsamfundsplan kan give forbrugerne mulighed for at blive aktive agenter i energisektoren, samtidig med at de får mere kontrol over deres energiforbrug og reducerer mængden af energi, de nødt til at købe, hvorved energifattigdom forhindres; understreger, at mikrokraftvarmeproduktion giver mulighed for at omforme samfundet på en mere bæredygtig, kooperativ og rimelig måde; opfordrer til, at der sættes særligt fokus på lejere, som ofte afskrækkes fra at gennemføre energiforbedringer og fra at producere deres egen energi; |
| --- | --- |

6.

gør opmærksom på, at energifattigdom er et voksende problem; understreger, at fremme af mikrokraftvarmeproduktion på det individuelle plan og på lokalsamfundsplan kan give forbrugerne mulighed for at blive aktive agenter i energisektoren, samtidig med at de får mere kontrol over deres energiforbrug og reducerer mængden af energi, de nødt til at købe, hvorved energifattigdom forhindres; understreger, at mikrokraftvarmeproduktion giver mulighed for at omforme samfundet på en mere bæredygtig, kooperativ og rimelig måde; opfordrer til, at der sættes særligt fokus på lejere, som ofte afskrækkes fra at gennemføre energiforbedringer og fra at producere deres egen energi;

| 7. | understreger, at mikrokraftvarmeproduktionsteknologier såsom kombineret mikrokraftvarmeproduktion og vedvarende energikilder i lille målestok skaber mulighed for eksistensen af nulenergi- og plusenergibygninger, som sender den overskydende elektricitet, der produceres hos dem, ud på nettet; |
| --- | --- |

7.

understreger, at mikrokraftvarmeproduktionsteknologier såsom kombineret mikrokraftvarmeproduktion og vedvarende energikilder i lille målestok skaber mulighed for eksistensen af nulenergi- og plusenergibygninger, som sender den overskydende elektricitet, der produceres hos dem, ud på nettet;

| 8. | bemærker betydningen af at fremme lokale vedvarende energi-kooperativer i både landdistrikter og byområder med henblik på at øge den offentlige støtte til vedvarende energi og borgernes kendskab til og deltagelse i energiproduktion i lille målestok, at forbedre adgangen til vedvarende energi samt at skabe investeringer; bemærker vigtigheden af at fremme lokale og regionale aggregatorer, som vil kunne muliggøre en sikker og effektiv borgerdeltagelse på elektricitetsmarkedet, hvorved producent-forbrugeren sikres rimelige priser for de tjenesteydelser, der leveres til elforsyningssystemet; bemærker, at lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i at fremme og skabe incitamenter til mikrokraftvarmeproduktion for borgere, SMV'er og interessenter; |
| --- | --- |

8.

bemærker betydningen af at fremme lokale vedvarende energi-kooperativer i både landdistrikter og byområder med henblik på at øge den offentlige støtte til vedvarende energi og borgernes kendskab til og deltagelse i energiproduktion i lille målestok, at forbedre adgangen til vedvarende energi samt at skabe investeringer; bemærker vigtigheden af at fremme lokale og regionale aggregatorer, som vil kunne muliggøre en sikker og effektiv borgerdeltagelse på elektricitetsmarkedet, hvorved producent-forbrugeren sikres rimelige priser for de tjenesteydelser, der leveres til elforsyningssystemet; bemærker, at lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i at fremme og skabe incitamenter til mikrokraftvarmeproduktion for borgere, SMV'er og interessenter;

| 9. | er af den opfattelse, at EU-borgernes bevidsthed om fordelene ved mikrokraftvarmeproduktion ikke er særlig stor, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at offentliggøre løsningsmodeller og bedste praksis vedrørende mikrokraftvarmeproduktion; |
| --- | --- |

9.

er af den opfattelse, at EU-borgernes bevidsthed om fordelene ved mikrokraftvarmeproduktion ikke er særlig stor, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at offentliggøre løsningsmodeller og bedste praksis vedrørende mikrokraftvarmeproduktion;

| 10. | konstaterer, at der ikke findes megen information om kapaciteten til og det fremtidige potentiale i mikrokraftvarmeproduktion i EU; tror, at øget viden ville gøre det muligt for mikrokraftvarmeproduktion at spille en afgørende rolle i klima-, energi- og erhvervspolitikken; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, at der ikke findes megen information om kapaciteten til og det fremtidige potentiale i mikrokraftvarmeproduktion i EU; tror, at øget viden ville gøre det muligt for mikrokraftvarmeproduktion at spille en afgørende rolle i klima-, energi- og erhvervspolitikken;

| 11. | konstaterer, at for at fremme mikroelektricitetsproduktionen er der behov for intelligente elektricitetsmålere, som kan beregne den elektricitet, som producenten anvender til egne formål, og den andel, som sendes ud på nettet, samt termiske energimålere, som kan registrere den varme, som trænger ind i og forlader en ejendom, som er del af et varmenet, så der kan opnås betaling for den producerede termiske energi; |
| --- | --- |

11.

konstaterer, at for at fremme mikroelektricitetsproduktionen er der behov for intelligente elektricitetsmålere, som kan beregne den elektricitet, som producenten anvender til egne formål, og den andel, som sendes ud på nettet, samt termiske energimålere, som kan registrere den varme, som trænger ind i og forlader en ejendom, som er del af et varmenet, så der kan opnås betaling for den producerede termiske energi;

| 12. | bemærker, at det ofte er formålstjenligt at lede selv kombineret kraftvarme, der er produceret i lille målestok, til kraftværker, fordi dette ofte øger energieffektiviteten markant; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at det ofte er formålstjenligt at lede selv kombineret kraftvarme, der er produceret i lille målestok, til kraftværker, fordi dette ofte øger energieffektiviteten markant;

| 13. | bemærker, at en stor udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion repræsenterer et vigtigt skridt i omlægningen fra det historiske centraliserede energisystem til et mere decentraliseret og fleksibelt energisystem, som er nødvendigt for at opfylde EU's energi- og klimamål; understreger vigtigheden af at fremme mikrokraftvarmeproduktion nu og samtidig behandle spørgsmål vedrørende distributionsnetoperatører på en retfærdig måde, herunder ved omkostningsdeling og behovet for investeringer i intelligente teknologier; understreger, at den positive effekt af hjælpeydelser fra mikrogeneratorer, som bidrager til sikker systemdrift skal være ordentligt defineret og retfærdigt behandlet; understreger derfor behovet for at træffe de rigtige beslutninger og vedtage de rigtige mål nu og ikke længere udsætte passende investeringer og ambitiøs regulering; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at en stor udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion repræsenterer et vigtigt skridt i omlægningen fra det historiske centraliserede energisystem til et mere decentraliseret og fleksibelt energisystem, som er nødvendigt for at opfylde EU's energi- og klimamål; understreger vigtigheden af at fremme mikrokraftvarmeproduktion nu og samtidig behandle spørgsmål vedrørende distributionsnetoperatører på en retfærdig måde, herunder ved omkostningsdeling og behovet for investeringer i intelligente teknologier; understreger, at den positive effekt af hjælpeydelser fra mikrogeneratorer, som bidrager til sikker systemdrift skal være ordentligt defineret og retfærdigt behandlet; understreger derfor behovet for at træffe de rigtige beslutninger og vedtage de rigtige mål nu og ikke længere udsætte passende investeringer og ambitiøs regulering;

| 14. | påpeger, at det kan vise sig meget dyrt at øge mikrokraftvarmeproduktionskapaciteten i EU, og at enkelte producent-forbrugeres øgede investeringer i mikrokraftvarmeproduktion også vil nødvendiggøre andre investeringer på forskellige niveauer i energisystemet, f.eks. i distributions- og transmissionssystemer, der letter brugen af mikrokraftvarmeproduktion; påpeger, at dette ikke må underminere den fulde forsyningssikkerhed eller kunstigt forhøje energipriserne; erklærer sig enig med Det Europæiske Råd i, at EU's energipolitik skal sikre forsyningssikkerhed for husstande og virksomheder til overkommelige og konkurrencedygtige priser og omkostninger; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at det kan vise sig meget dyrt at øge mikrokraftvarmeproduktionskapaciteten i EU, og at enkelte producent-forbrugeres øgede investeringer i mikrokraftvarmeproduktion også vil nødvendiggøre andre investeringer på forskellige niveauer i energisystemet, f.eks. i distributions- og transmissionssystemer, der letter brugen af mikrokraftvarmeproduktion; påpeger, at dette ikke må underminere den fulde forsyningssikkerhed eller kunstigt forhøje energipriserne; erklærer sig enig med Det Europæiske Råd i, at EU's energipolitik skal sikre forsyningssikkerhed for husstande og virksomheder til overkommelige og konkurrencedygtige priser og omkostninger;

Lovgivningsmæssige rammer

| 15. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde henstillinger baseret på bedste praksis til tilsynsmyndigheder og systemoperatører, om hvordan de kan forkorte og forenkle de administrative procedurer, der er knyttet til driften og opkoblingen af mikrokraftvarmeproduktionsenheder til nettet, med særligt fokus på oprettelse af one stop shop-procedurer; understreger behovet for at fremme en ambitiøs gennemførelse af eksisterende retningslinjer, såsom bestemmelserne vedrørende mikrokraftvarmeproduktionsenheder i energieffektivitetsdirektivet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde henstillinger baseret på bedste praksis til tilsynsmyndigheder og systemoperatører, om hvordan de kan forkorte og forenkle de administrative procedurer, der er knyttet til driften og opkoblingen af mikrokraftvarmeproduktionsenheder til nettet, med særligt fokus på oprettelse af one stop shop-procedurer; understreger behovet for at fremme en ambitiøs gennemførelse af eksisterende retningslinjer, såsom bestemmelserne vedrørende mikrokraftvarmeproduktionsenheder i energieffektivitetsdirektivet;

| 16. | bemærker, at energi, som produceres af mikrogeneratorer, og som straks forbruges lokalt, bidrager til at forebygge energistrømme og dermed forbundne tab i systemet og øger producent-forbrugernes følelse af ejerskab; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle specifikke mekanismer med henblik på at fremme selvforsyning i sammenhæng med en overordnet reduktion i forbruget; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at energi, som produceres af mikrogeneratorer, og som straks forbruges lokalt, bidrager til at forebygge energistrømme og dermed forbundne tab i systemet og øger producent-forbrugernes følelse af ejerskab; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle specifikke mekanismer med henblik på at fremme selvforsyning i sammenhæng med en overordnet reduktion i forbruget;

| 17. | opfordrer Kommissionen og de nationale regulerende myndigheder til at udvikle reguleringsrammer, der definerer roller og ansvarsområder for alle aktører i forbindelse med distributionsnettene, med særligt fokus på vilkår, der muliggør en udbredelse af sammenlægninger, idet disse spiller en afgørende rolle for, at mikrokraftvarmeproduktion kan tage aktiv del i systemet i fremtiden; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og de nationale regulerende myndigheder til at udvikle reguleringsrammer, der definerer roller og ansvarsområder for alle aktører i forbindelse med distributionsnettene, med særligt fokus på vilkår, der muliggør en udbredelse af sammenlægninger, idet disse spiller en afgørende rolle for, at mikrokraftvarmeproduktion kan tage aktiv del i systemet i fremtiden;

| 18. | bemærker den stadig vigtigere rolle, som distributionssystemoperatører (DSO'er) spiller i et mere decentraliseret energinet, ved at sørge for forsyningssikkerhed samt stabil og pålidelig drift af netværk og samtidig sikre databeskyttelse for forbrugerne; opfordrer Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder til at anerkende denne rolle og fremme DSO'ers investeringer i distributionssystemet med henblik på at forbedre energisystemets samlede effektivitet; opfordrer derudover til, at DSO'er kommer til at spille en klarere defineret rolle i organiseringen af balancerings- og andre hjælpeydelser; |
| --- | --- |

18.

bemærker den stadig vigtigere rolle, som distributionssystemoperatører (DSO'er) spiller i et mere decentraliseret energinet, ved at sørge for forsyningssikkerhed samt stabil og pålidelig drift af netværk og samtidig sikre databeskyttelse for forbrugerne; opfordrer Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder til at anerkende denne rolle og fremme DSO'ers investeringer i distributionssystemet med henblik på at forbedre energisystemets samlede effektivitet; opfordrer derudover til, at DSO'er kommer til at spille en klarere defineret rolle i organiseringen af balancerings- og andre hjælpeydelser;

| 19. | mener, at der er behov for en effektiv samordnet indsats vedrørende energiproduktion i lille målestok i hele EU som en del af etableringen af EU's indre energimarked; |
| --- | --- |

19.

mener, at der er behov for en effektiv samordnet indsats vedrørende energiproduktion i lille målestok i hele EU som en del af etableringen af EU's indre energimarked;

| 20. | bemærker, at de forskellige medlemsstater har forskellige mål og strukturer for deres skattemæssige og juridiske bestemmelser om mikrokraftvarmeproduktion, og at dette kan udgøre en hindring for den udbredte anvendelse af mikrokraftvarmeproduktion; opfordrer Kommissionen til at identificere budgetposter under programmet Intelligent Energi i Europa (IEE) og at arbejde sammen med medlemsstaterne med henblik på at fjerne de eksisterende barrierer i de nationale lovgivninger om adgang til finansiering for individuelle og kooperative mikrokraftvarmeproduktionsprojekter, skabe nye målrettede finansielle instrumenter (f.eks. mikrokreditter) og udbrede bedste praksis vedrørende disse aktiviteter; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at de forskellige medlemsstater har forskellige mål og strukturer for deres skattemæssige og juridiske bestemmelser om mikrokraftvarmeproduktion, og at dette kan udgøre en hindring for den udbredte anvendelse af mikrokraftvarmeproduktion; opfordrer Kommissionen til at identificere budgetposter under programmet Intelligent Energi i Europa (IEE) og at arbejde sammen med medlemsstaterne med henblik på at fjerne de eksisterende barrierer i de nationale lovgivninger om adgang til finansiering for individuelle og kooperative mikrokraftvarmeproduktionsprojekter, skabe nye målrettede finansielle instrumenter (f.eks. mikrokreditter) og udbrede bedste praksis vedrørende disse aktiviteter;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til mikrokraftvarmeproduktionens særlige karakteristika, når de udformer og evaluerer de nationale incitamenter og støtteordninger med henblik på at sikre, at disse er tilpasset energiproduktion i lille målestok; |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til mikrokraftvarmeproduktionens særlige karakteristika, når de udformer og evaluerer de nationale incitamenter og støtteordninger med henblik på at sikre, at disse er tilpasset energiproduktion i lille målestok;

Infrastruktur, produkter og standarder

| 22. | kræver ufortøvet fuld gennemførelse af den tredje energipakke og især EU-lovgivningen om forbrugsmåling med henblik på at lette producent-forbrugernes aktiviteter på nettet samt effektiv distributionsledelse; anmoder om, at det også gøres muligt at overføre energi mellem producent og forbruger i lille målestok, f.eks. i et boligkvarter eller kooperativ; opfordrer medlemsstaterne til, i tilfælde hvor det fremgik af cost-benefit-analysen, at det var i forbrugernes interesse, at fremskynde udrulningen af intelligente målere med henblik på at bistå husholdningerne med at erhverve nøjagtige data og fuld værdi for den energi, der produceres hos dem; |
| --- | --- |

22.

kræver ufortøvet fuld gennemførelse af den tredje energipakke og især EU-lovgivningen om forbrugsmåling med henblik på at lette producent-forbrugernes aktiviteter på nettet samt effektiv distributionsledelse; anmoder om, at det også gøres muligt at overføre energi mellem producent og forbruger i lille målestok, f.eks. i et boligkvarter eller kooperativ; opfordrer medlemsstaterne til, i tilfælde hvor det fremgik af cost-benefit-analysen, at det var i forbrugernes interesse, at fremskynde udrulningen af intelligente målere med henblik på at bistå husholdningerne med at erhverve nøjagtige data og fuld værdi for den energi, der produceres hos dem;

| 23. | foreslår, at Kommissionen undersøger muligheden for at inddrage mikrokraftvarmeproduktionssystemer i byplanlægningsprojekter; mener, at dette kan føre til højere effektivitet og reducere omkostningerne til udvikling af transmission og distribution af vedvarende energi i lille målestok; |
| --- | --- |

23.

foreslår, at Kommissionen undersøger muligheden for at inddrage mikrokraftvarmeproduktionssystemer i byplanlægningsprojekter; mener, at dette kan føre til højere effektivitet og reducere omkostningerne til udvikling af transmission og distribution af vedvarende energi i lille målestok;

| 24. | bemærker, at standardisering er nøglen til at videreudvikle masseproduceret udstyr til brug i mikrokraftvarmeproduktion på strømlinet og omkostningseffektiv vis; opfordrer de europæiske standardiseringsorganer til at fremskynde deres standardiseringsaktiviteter; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at standardisering er nøglen til at videreudvikle masseproduceret udstyr til brug i mikrokraftvarmeproduktion på strømlinet og omkostningseffektiv vis; opfordrer de europæiske standardiseringsorganer til at fremskynde deres standardiseringsaktiviteter;

| 25. | minder om, at små generatorer interagerer anderledes med distributionsnettet end store generatorer og derfor bør behandles anderledes i fremtidig lovgivning; |
| --- | --- |

25.

minder om, at små generatorer interagerer anderledes med distributionsnettet end store generatorer og derfor bør behandles anderledes i fremtidig lovgivning;

| 26. | er klar over, at en betydelig udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion vil medføre udfordringer for forvaltningen af distributionsnettene med hensyn til at matche efterspørgslen efter energi med udbuddet, hvorfor der er behov for innovative investeringer i et opgraderet distributionsnet; noterer sig betydningen af intelligente teknologier til at opnå dette; opfordrer medlemsstaterne til at lette mikrogeneratorers adgang til nettet og samtidig se på spørgsmålet om netomkostninger i forbindelse med energiproduktion i lille målestok og bevarelse af en effektiv netforvaltning; opfordrer de nationale regulerende myndigheder til at skabe incitamenter til innovation og investeringer i lokale distributionsnet; |
| --- | --- |

26.

er klar over, at en betydelig udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion vil medføre udfordringer for forvaltningen af distributionsnettene med hensyn til at matche efterspørgslen efter energi med udbuddet, hvorfor der er behov for innovative investeringer i et opgraderet distributionsnet; noterer sig betydningen af intelligente teknologier til at opnå dette; opfordrer medlemsstaterne til at lette mikrogeneratorers adgang til nettet og samtidig se på spørgsmålet om netomkostninger i forbindelse med energiproduktion i lille målestok og bevarelse af en effektiv netforvaltning; opfordrer de nationale regulerende myndigheder til at skabe incitamenter til innovation og investeringer i lokale distributionsnet;

| 27. | bemærker, at det er påvist, at ejerskabsprojekter nyder en højere grad af accept og derfor bør fremmes; minder om, at selv om aggregatorer kunne spille en vigtig rolle i at fremme sådanne projekter, har deres rolle hidtil været uklar i den relevante EU-lovgivning; opfordrer derfor til en hurtig og ambitiøs gennemførelse af bestemmelserne om efterspørgselsrespons i energieffektivitetsdirektivet; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at det er påvist, at ejerskabsprojekter nyder en højere grad af accept og derfor bør fremmes; minder om, at selv om aggregatorer kunne spille en vigtig rolle i at fremme sådanne projekter, har deres rolle hidtil været uklar i den relevante EU-lovgivning; opfordrer derfor til en hurtig og ambitiøs gennemførelse af bestemmelserne om efterspørgselsrespons i energieffektivitetsdirektivet;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at støtte crowdfunding-modeller, dvs. langsigtede investeringssystemer, hvor investorer og iværksættere er i direkte kontakt med hinanden via en platform, med henblik på at skabe muligheder for og tilskynde folk til at oprette mikrokraftvarmeproduktionskooperativer; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at støtte crowdfunding-modeller, dvs. langsigtede investeringssystemer, hvor investorer og iværksættere er i direkte kontakt med hinanden via en platform, med henblik på at skabe muligheder for og tilskynde folk til at oprette mikrokraftvarmeproduktionskooperativer;

| 29. | bemærker, at den offentlige interesse i stigende grad er rettet mod muligheden for at finansiere projekter gennem åbne appeller til den bredere offentlighed (crowdfunding); opfordrer Kommissionen til at fremme muligheden for medejerskab af lokale projekter og derved styrke mobiliseringen af lokal støtte; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at den offentlige interesse i stigende grad er rettet mod muligheden for at finansiere projekter gennem åbne appeller til den bredere offentlighed (crowdfunding); opfordrer Kommissionen til at fremme muligheden for medejerskab af lokale projekter og derved styrke mobiliseringen af lokal støtte;

| 30. | opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge, i hvilket omfang EU-lovgivning såsom prospektdirektivet (direktiv 2003/71/EF), MiFID-direktivet (direktiv 2004/39/EF) og e-penge-direktivet (direktiv 2009/110/EF) allerede gør det muligt at gennemføre visse projekter på grundlag af medejerskab af lokale strukturer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge, i hvilket omfang EU-lovgivning såsom prospektdirektivet (direktiv 2003/71/EF), MiFID-direktivet (direktiv 2004/39/EF) og e-penge-direktivet (direktiv 2009/110/EF) allerede gør det muligt at gennemføre visse projekter på grundlag af medejerskab af lokale strukturer;

| 31. | anfører, at alle initiativer vedrørende mikrokraftvarmeproduktion bør være i overensstemmelse med netreglerne; anfører, at målsætningerne i sekundær elektricitetslovgivning — såsom netreglerne — kan opnås bedre og mere omkostningseffektivt, hvis man opstiller standarder på EU-niveau for de fleste former for mikrokraftvarmeproduktionsteknologi; opfordrer til en aktiv form for forvaltning af distributionssystemet baseret på et tæt samarbejde mellem DSO'er og transmissionssystemoperatører (TSO'er) og andre elementer (produktion, forbrug og oplagringsenheder) hos myndighederne med ansvar for elnettene med henblik på at skabe incitamenter til innovation og investeringer i lokale distributionsnet; |
| --- | --- |

31.

anfører, at alle initiativer vedrørende mikrokraftvarmeproduktion bør være i overensstemmelse med netreglerne; anfører, at målsætningerne i sekundær elektricitetslovgivning — såsom netreglerne — kan opnås bedre og mere omkostningseffektivt, hvis man opstiller standarder på EU-niveau for de fleste former for mikrokraftvarmeproduktionsteknologi; opfordrer til en aktiv form for forvaltning af distributionssystemet baseret på et tæt samarbejde mellem DSO'er og transmissionssystemoperatører (TSO'er) og andre elementer (produktion, forbrug og oplagringsenheder) hos myndighederne med ansvar for elnettene med henblik på at skabe incitamenter til innovation og investeringer i lokale distributionsnet;

| 32. | opfordrer Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER), det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (ENTSO-E), Kommissionen og de nationale regeringer til at lægge særlig vægt på decentrale vedvarende energikilder i forbindelse med den aktuelle udformnings- og forhandlingsproces vedrørende netregler; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER), det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (ENTSO-E), Kommissionen og de nationale regeringer til at lægge særlig vægt på decentrale vedvarende energikilder i forbindelse med den aktuelle udformnings- og forhandlingsproces vedrørende netregler;

| 33. | bemærker, at nye former for produktion, ejerskab og forbrug, såsom et leasingbaseret samfund, kunne spille en afgørende rolle i udbredelsen af mikrokraftvarmeproduktion, da mange elementer, der muliggøres af denne tilgang, er positive på dette område, f.eks. lavere startomkostninger, omkostningsgennemsigtighed gennem faste priser for kombinationer af produkter og tjenesteydelser, løsningen på et vigtigt finansieringsproblem for producent-forbrugere med lav indkomst, optimal installationskvalitet samt en bedre vedligeholdelse og dermed en længere livscyklus på leverandørsiden; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at nye former for produktion, ejerskab og forbrug, såsom et leasingbaseret samfund, kunne spille en afgørende rolle i udbredelsen af mikrokraftvarmeproduktion, da mange elementer, der muliggøres af denne tilgang, er positive på dette område, f.eks. lavere startomkostninger, omkostningsgennemsigtighed gennem faste priser for kombinationer af produkter og tjenesteydelser, løsningen på et vigtigt finansieringsproblem for producent-forbrugere med lav indkomst, optimal installationskvalitet samt en bedre vedligeholdelse og dermed en længere livscyklus på leverandørsiden;

Konkrete foranstaltninger

| 34. | opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende vurdering af den potentielle kapacitet til mikrokraftvarmeproduktion og studere bedste praksis i EU og den potentielle virkning af en stor udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion på EU's indre energimarked og infrastruktur; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende vurdering af den potentielle kapacitet til mikrokraftvarmeproduktion og studere bedste praksis i EU og den potentielle virkning af en stor udbredelse af mikrokraftvarmeproduktion på EU's indre energimarked og infrastruktur;

| 35. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at mikrokraftvarmeproduktion er berettiget til finansiering fra EU-fondene, herunder strukturfondene, fra perioden 2014-2020 og fremefter; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at mikrokraftvarmeproduktion er berettiget til finansiering fra EU-fondene, herunder strukturfondene, fra perioden 2014-2020 og fremefter;

| 36. | opfordrer til at investere forsknings-, udviklings- og innovationsmidler i mikrokraftvarmeproduktion med henblik på at udvikle passende tekniske løsninger og installationer; |
| --- | --- |

36.

opfordrer til at investere forsknings-, udviklings- og innovationsmidler i mikrokraftvarmeproduktion med henblik på at udvikle passende tekniske løsninger og installationer;

| 37. | anerkender betydningen af EU-lederskab på området for klima- og energipolitik og anfører, at mikrokraftvarmeproduktion bør bidrage til at opfylde vores langsigtede mål; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre gennemførelsen af strategierne for elektricitets- og varmeproduktion i lille målestok, der er indeholdt i de eksisterende rammer for EU-politik, og dermed anerkende betydningen af mikrokraftvarmeproduktion og fremme dens udbredelse i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

37.

anerkender betydningen af EU-lederskab på området for klima- og energipolitik og anfører, at mikrokraftvarmeproduktion bør bidrage til at opfylde vores langsigtede mål; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre gennemførelsen af strategierne for elektricitets- og varmeproduktion i lille målestok, der er indeholdt i de eksisterende rammer for EU-politik, og dermed anerkende betydningen af mikrokraftvarmeproduktion og fremme dens udbredelse i medlemsstaterne;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til mikrokraftvarmeproduktionens rolle i fremtidig EU-lovgivning om energi, navnlig i forbindelse med Unionens kommende klima- og energipakke for 2030; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til mikrokraftvarmeproduktionens rolle i fremtidig EU-lovgivning om energi, navnlig i forbindelse med Unionens kommende klima- og energipakke for 2030;

| 39. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at se nøje på de eksisterende omkostningsstrukturer i energinettet og opstille retningslinjer for, hvordan man kan fremme opnåelsen af tilladelse til, netadgangen for og driften af mikrokraftvarmeproduktionsenheder; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at se nøje på de eksisterende omkostningsstrukturer i energinettet og opstille retningslinjer for, hvordan man kan fremme opnåelsen af tilladelse til, netadgangen for og driften af mikrokraftvarmeproduktionsenheder;

o

o o

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

40.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

(2)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

(3)  EUT L 285 af 31.10.2009, s. 10.

(4)  EUT L 153 af 18.6.2010, s. 1.

(5)  EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 66.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/110

---

P7_TA(2013)0375

Lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (2013/2678(RSP))

(2016/C 093/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8, 157 og 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, 157 og 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1),

| — | der henviser til artikel 11, stk. 1, litra d), i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder, som blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling i dennes resolution nr. 34/180 af 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11, stk. 1, litra d), i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder, som blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling i dennes resolution nr. 34/180 af 18. december 1979,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010»Strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015« (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2010»Strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2010-2015« (COM(2010)0491),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2010»Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder — Et kvindecharter« (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2010»Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder — Et kvindecharter« (COM(2010)0078),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (2),

| — | der henviser til EU-merværdivurderingen »Application of the principle of equal pay for men and women for equal work of equal value« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-merværdivurderingen »Application of the principle of equal pay for men and women for equal work of equal value« (3),

| — | der henviser til undersøgelsen »The gender gap in pensions in the EU« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »The gender gap in pensions in the EU« (4),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (O-000078/2013 — B7-0218/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (O-000078/2013 — B7-0218/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi anmodede Kommissionen om at foretage en revision af direktiv 2006/54/EF senest inden den 15. februar 2013 under hensyntagen til Parlamentets henstillinger, herunder en revision af den eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om anvendelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi anmodede Kommissionen om at foretage en revision af direktiv 2006/54/EF senest inden den 15. februar 2013 under hensyntagen til Parlamentets henstillinger, herunder en revision af den eksisterende lovgivning;

| B. | der henviser til, at lønningerne som følge af arbejdsmarkedspolitikker, der forsøger at gøre en ende på princippet om og praksissen med kollektive overenskomstforhandlinger, oftere og oftere forhandles individuelt, hvilket resulterer i manglende gennemsigtighed og informationer om individualiserede lønsystemer, hvilket igen fører til øgede lønforskelle blandt medarbejdere på samme niveau og kan skabe øgede kønsbestemte lønforskelle; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at lønningerne som følge af arbejdsmarkedspolitikker, der forsøger at gøre en ende på princippet om og praksissen med kollektive overenskomstforhandlinger, oftere og oftere forhandles individuelt, hvilket resulterer i manglende gennemsigtighed og informationer om individualiserede lønsystemer, hvilket igen fører til øgede lønforskelle blandt medarbejdere på samme niveau og kan skabe øgede kønsbestemte lønforskelle;

| C. | der henviser til, at fremskridtet med hensyn til at få udlignet den kønsbestemte lønforskel sker ekstremt langsomt, og at forskellen i nogle medlemsstater sågar er blevet større; der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel til trods for det omfattende regelværk, som har været gældende i næsten 40 år, de foranstaltninger, der er truffet, og de ressourcer, der er anvendt (forskellen på EU-niveau var 17,7 % i 2006, 17,6 % i 2007, 17,4 % i 2008, 16,9 % i 2009 og 16,4 % i 2010), fortsat er et vedholdende problem, og at den på indeværende tidspunkt er på 16,2 % for hele EU; der henviser til, at implementeringen af princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi er afgørende for opnåelse af ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at de negative følger for kvinder af den kønsbestemte lønforskel rækker helt ind i pensionsalderen, og at kvinder oppebærer pensionsydelser, der i gennemsnit er 39 % lavere end for mænd; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at fremskridtet med hensyn til at få udlignet den kønsbestemte lønforskel sker ekstremt langsomt, og at forskellen i nogle medlemsstater sågar er blevet større; der henviser til, at den kønsbestemte lønforskel til trods for det omfattende regelværk, som har været gældende i næsten 40 år, de foranstaltninger, der er truffet, og de ressourcer, der er anvendt (forskellen på EU-niveau var 17,7 % i 2006, 17,6 % i 2007, 17,4 % i 2008, 16,9 % i 2009 og 16,4 % i 2010), fortsat er et vedholdende problem, og at den på indeværende tidspunkt er på 16,2 % for hele EU; der henviser til, at implementeringen af princippet om lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi er afgørende for opnåelse af ligestilling mellem mænd og kvinder; der henviser til, at de negative følger for kvinder af den kønsbestemte lønforskel rækker helt ind i pensionsalderen, og at kvinder oppebærer pensionsydelser, der i gennemsnit er 39 % lavere end for mænd;

| D. | der henviser til, at det ifølge den akademiske forskning i udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder er nødvendigt at tage forskellige faktorer i betragtning og tackle dem ordentligt, f.eks. forskelle i aktivitets- og beskæftigelsesrater, lønstruktur, arbejdsstyrkens sammensætning og aflønning samt andre makroøkonomiske og institutionelle faktorer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det ifølge den akademiske forskning i udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder er nødvendigt at tage forskellige faktorer i betragtning og tackle dem ordentligt, f.eks. forskelle i aktivitets- og beskæftigelsesrater, lønstruktur, arbejdsstyrkens sammensætning og aflønning samt andre makroøkonomiske og institutionelle faktorer;

| E. | der henviser til, at erfaringen viser, at god praksis eller bløde lovgivningstiltag alene sjældent virker ansporende, og at den forventede peerlæringseffekt ikke bliver til noget; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at erfaringen viser, at god praksis eller bløde lovgivningstiltag alene sjældent virker ansporende, og at den forventede peerlæringseffekt ikke bliver til noget;

| F. | der henviser til, at en reduktion af lønforskellen mellem mænd og kvinder på ét procentpoint ifølge konklusionerne af EU-merværdivurderingen vil forøge den økonomiske vækst med 0,1 %, og at en udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder har afgørende betydning i den nuværende økonomiske konjunkturnedgangsperiode; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en reduktion af lønforskellen mellem mænd og kvinder på ét procentpoint ifølge konklusionerne af EU-merværdivurderingen vil forøge den økonomiske vækst med 0,1 %, og at en udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder har afgørende betydning i den nuværende økonomiske konjunkturnedgangsperiode;

| G. | der henviser, at de langsomme fremskridt med hensyn til at få udlignet lønforskellen mellem mænd og kvinder har betydelige demografiske, sociale, juridiske og økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

G.

der henviser, at de langsomme fremskridt med hensyn til at få udlignet lønforskellen mellem mænd og kvinder har betydelige demografiske, sociale, juridiske og økonomiske konsekvenser;

| 1. | beklager de langsomme fremskridt med hensyn til at få udlignet lønforskellen mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

1.

beklager de langsomme fremskridt med hensyn til at få udlignet lønforskellen mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union;

| 2. | understreger, at en reduktion af uligheden mellem mænd og kvinder gennem en udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder vil være gavnlig ikke bare for kvinderne, men for samfundet som helhed, og at udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder ikke bør betragtes som en udgift, men som en investering; |
| --- | --- |

2.

understreger, at en reduktion af uligheden mellem mænd og kvinder gennem en udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder vil være gavnlig ikke bare for kvinderne, men for samfundet som helhed, og at udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder ikke bør betragtes som en udgift, men som en investering;

| 3. | gentager, at direktiv 2006/54/EF i sin nuværende form ikke er tilstrækkeligt effektivt til at tackle lønforskellen mellem mænd og kvinder og nå målet om ligestilling inden for beskæftigelse og erhverv; |
| --- | --- |

3.

gentager, at direktiv 2006/54/EF i sin nuværende form ikke er tilstrækkeligt effektivt til at tackle lønforskellen mellem mænd og kvinder og nå målet om ligestilling inden for beskæftigelse og erhverv;

| 4. | anmoder Kommissionen om at støtte medlemsstaterne i at mindske lønforskellen mellem mænd og kvinder med mindst fem procentpoint om året med henblik på at fjerne denne kønsbestemte lønforskel senest i 2020; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om at støtte medlemsstaterne i at mindske lønforskellen mellem mænd og kvinder med mindst fem procentpoint om året med henblik på at fjerne denne kønsbestemte lønforskel senest i 2020;

| 5. | anerkender, at en tilgang på mange niveauer og med mange facetter kræver, at Kommissionen støtter medlemsstaterne i at fremme god praksis og gennemføre politikker med henblik på at afhjælpe den kønsbestemte lønforskel; |
| --- | --- |

5.

anerkender, at en tilgang på mange niveauer og med mange facetter kræver, at Kommissionen støtter medlemsstaterne i at fremme god praksis og gennemføre politikker med henblik på at afhjælpe den kønsbestemte lønforskel;

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest at revidere direktiv 2006/54/EF og fremsætte ændringsforslag dertil i overensstemmelse med direktivets artikel 32 og på grundlag af artikel 157 i TEUF og til at følge de detaljerede henstillinger i bilaget til Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2012; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest at revidere direktiv 2006/54/EF og fremsætte ændringsforslag dertil i overensstemmelse med direktivets artikel 32 og på grundlag af artikel 157 i TEUF og til at følge de detaljerede henstillinger i bilaget til Europa-Parlamentets beslutning af 24. maj 2012;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0225.

(3)  EAVA 4/2013.

(4)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/documents/130530_pensions_en.pdf

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/112 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/112

---

P7_TA(2013)0376

EU's strategi for cybersikkerhed: et åbent og sikkert internet

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 EU's strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace (2013/2606(RSP))

(2016/C 093/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 7. februar 2013 fra Kommissionen og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent og sikkert internet« (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 7. februar 2013 fra Kommissionen og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent og sikkert internet« (JOIN(2013)0001),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 7. februar 2013 til direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 7. februar 2013 til direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU (COM(2013)0048),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2010»En digital dagsorden for Europa« (COM(2010)0245) og af 18. december 2012»Den digitale dagsorden for Europa — Digital teknologi som drivkraft for vækst« (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2010»En digital dagsorden for Europa« (COM(2010)0245) og af 18. december 2012»Den digitale dagsorden for Europa — Digital teknologi som drivkraft for vækst« (COM(2012)0784),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. september 2012 med titlen »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. september 2012 med titlen »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« (COM(2012)0529),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. marts 2012»Bekæmpelse af kriminalitet i den digitale tidsalder — Oprettelse af et europæisk center til bekæmpelse af it-kriminalitet« (COM(2012)0140 og til Rådets konklusioner af 7. juni 2012 herom, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. marts 2012»Bekæmpelse af kriminalitet i den digitale tidsalder — Oprettelse af et europæisk center til bekæmpelse af it-kriminalitet« (COM(2012)0140 og til Rådets konklusioner af 7. juni 2012 herom,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/40/EU af 12. august 2013 om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/40/EU af 12. august 2013 om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (3),

| — | der henviser til Stockholmprogrammet (4) — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse, Kommissionens meddelelse »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere — Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet« (COM(2010)0171) og »Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis — Fem skridt hen imod et mere sikkert EU« (COM(2010)0673) og Parlamentets beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet (4) — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse, Kommissionens meddelelse »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for EU’s borgere — Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet« (COM(2010)0171) og »Strategien for EU's indre sikkerhed i praksis — Fem skridt hen imod et mere sikkert EU« (COM(2010)0673) og Parlamentets beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (5),

| — | der henviser til det fælles forslag fra Kommissionen og den højtstående repræsentant om ordninger til Unionens gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen (JOIN(2012)0039), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles forslag fra Kommissionen og den højtstående repræsentant om ordninger til Unionens gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen (JOIN(2012)0039),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2001/413/RIA af 28. maj 2001 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2001/413/RIA af 28. maj 2001 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur — resultater og næste skridt: vejen til global internetsikkerhed (7) og til Rådets konklusioner af 27. maj 2011 om Kommissionens meddelelse »Beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur — Resultater og næste skridt: vejen til global internetsikkerhed« (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juni 2012 om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur — resultater og næste skridt: vejen til global internetsikkerhed (7) og til Rådets konklusioner af 27. maj 2011 om Kommissionens meddelelse »Beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur — Resultater og næste skridt: vejen til global internetsikkerhed« (COM(2011)0163),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om fuldførelse af det digitale indre marked (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om fuldførelse af det digitale indre marked (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om cybersikkerhed og -forsvar (9),

| — | der henviser til sin førstebehandlingsholdning af 16. april 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) (COM(2010)0521) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin førstebehandlingsholdning af 16. april 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) (COM(2010)0521) (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (11),

| — | der henviser til Europarådets konvention om it-kriminalitet af 23. november 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention om it-kriminalitet af 23. november 2001,

| — | der henviser til Unionens internationale forpligtelser, navnlig i henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), |
| --- | --- |

—

der henviser til Unionens internationale forpligtelser, navnlig i henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS),

| — | der henviser til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 6, 8 og 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 6, 8 og 11,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at stigende cybertrusler i form af stadig mere avancerede trusler og angreb udgør en alvorlig trussel mod medlemsstaternes sikkerhed, stabilitet og økonomiske udsigter såvel som for den private sektor og det bredere samfund; der henviser til, at beskyttelsen af vores samfund og økonomi derfor vil være en udfordring, der stadig udvikler sig; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at stigende cybertrusler i form af stadig mere avancerede trusler og angreb udgør en alvorlig trussel mod medlemsstaternes sikkerhed, stabilitet og økonomiske udsigter såvel som for den private sektor og det bredere samfund; der henviser til, at beskyttelsen af vores samfund og økonomi derfor vil være en udfordring, der stadig udvikler sig;

| B. | der henviser til, at cyberspace og cybersikkerhed bør være en af de strategiske søjler i EU's og de enkelte medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitikker; der henviser til, at det derfor er uhyre vigtigt at sikre, at cyberspace fortsat er åbent for udveksling af idéer og information samt formidling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at cyberspace og cybersikkerhed bør være en af de strategiske søjler i EU's og de enkelte medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitikker; der henviser til, at det derfor er uhyre vigtigt at sikre, at cyberspace fortsat er åbent for udveksling af idéer og information samt formidling;

| C. | der henviser til, at e-handel og onlinetjenester er en af internettets store forcer og er afgørende for at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien til gavn for både borgerne og den private sektor; der henviser til, at Unionen fuldt ud skal udnytte potentialet og de muligheder, som internettet giver for den videre udvikling af det indre marked, herunder det digitale indre marked; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at e-handel og onlinetjenester er en af internettets store forcer og er afgørende for at opfylde målsætningerne i Europa 2020-strategien til gavn for både borgerne og den private sektor; der henviser til, at Unionen fuldt ud skal udnytte potentialet og de muligheder, som internettet giver for den videre udvikling af det indre marked, herunder det digitale indre marked;

| D. | der henviser til, at de strategiske prioriteringer, som fremgår af den fælles meddelelse om en strategi for cybersikkerhed for Den Europæiske Union, omfatter opnåelse af cybermodstandsdygtighed, mindskelse af cyberkriminalitet, udvikling af en cyberforsvarspolitik og -kapacitet i forbindelse med den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og fastlæggelse af en kohærent international cyberspacepolitik for EU; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de strategiske prioriteringer, som fremgår af den fælles meddelelse om en strategi for cybersikkerhed for Den Europæiske Union, omfatter opnåelse af cybermodstandsdygtighed, mindskelse af cyberkriminalitet, udvikling af en cyberforsvarspolitik og -kapacitet i forbindelse med den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og fastlæggelse af en kohærent international cyberspacepolitik for EU;

| E. | der henviser til, at net- og informationssystemer i Unionen i høj grad er indbyrdes forbundne; der henviser til, at internettets globale karakter bevirker, at mange episoder inden for net- og informationssikkerhed rækker ud over de nationale grænser og risikerer at undergrave det indre markeds funktion og forbrugernes tillid til det digitale indre marked; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at net- og informationssystemer i Unionen i høj grad er indbyrdes forbundne; der henviser til, at internettets globale karakter bevirker, at mange episoder inden for net- og informationssikkerhed rækker ud over de nationale grænser og risikerer at undergrave det indre markeds funktion og forbrugernes tillid til det digitale indre marked;

| F. | der henviser til cybersikkerhed i hele Unionen som i resten af verden kun er så stærk som det svageste led, og at forstyrrelser i en sektor eller medlemsstat har indvirkning på en anden sektor eller medlemsstat og skaber afsmittende virkninger med konsekvenser for den Unionens økonomi som helhed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til cybersikkerhed i hele Unionen som i resten af verden kun er så stærk som det svageste led, og at forstyrrelser i en sektor eller medlemsstat har indvirkning på en anden sektor eller medlemsstat og skaber afsmittende virkninger med konsekvenser for den Unionens økonomi som helhed;

| G. | der henviser til, at kun 13 medlemmer stater officielt i april 2013 har vedtaget nationale cybersikkerhedsstrategier; der henviser til, at der fortsat er grundlæggende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres beredskab, sikkerhed, strategiske kultur og kapacitet til at udvikle og gennemføre nationale cybersikkerhedsstrategier, og mener, at der bør foretages en vurdering af disse forskelle; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kun 13 medlemmer stater officielt i april 2013 har vedtaget nationale cybersikkerhedsstrategier; der henviser til, at der fortsat er grundlæggende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres beredskab, sikkerhed, strategiske kultur og kapacitet til at udvikle og gennemføre nationale cybersikkerhedsstrategier, og mener, at der bør foretages en vurdering af disse forskelle;

| H. | der henviser til, at de forskellige sikkerhedskulturer og manglen på en retlig ramme fører til fragmentering og er en vigtig prioritet i det digitale indre marked; der henviser til, at manglen på en harmoniseret tilgang til cybersikkerhed indebærer alvorlige risici for den økonomiske velstand og for sikkerheden af transaktioner, og at der derfor er brug for samordnet indsats og tættere samarbejde mellem regeringer, den private sektor og retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de forskellige sikkerhedskulturer og manglen på en retlig ramme fører til fragmentering og er en vigtig prioritet i det digitale indre marked; der henviser til, at manglen på en harmoniseret tilgang til cybersikkerhed indebærer alvorlige risici for den økonomiske velstand og for sikkerheden af transaktioner, og at der derfor er brug for samordnet indsats og tættere samarbejde mellem regeringer, den private sektor og retshåndhævende myndigheder og efterretningstjenester;

| I. | der henviser til, at cyberkriminalitet i stadig stigende grad er et internationalt dyrt problem, der for øjeblikket ifølge FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse koster den globale økonomi næsten 295 mia. EUR årligt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at cyberkriminalitet i stadig stigende grad er et internationalt dyrt problem, der for øjeblikket ifølge FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse koster den globale økonomi næsten 295 mia. EUR årligt;

| J. | der henviser til, at den internationale organiserede kriminalitet, der udnytter de teknologiske fremskridt, fortsat flytter sit operationelle terræn over til cyberspace, hvor cyberkriminalitet radikalt er ved at ændre den traditionelle struktur i de organiserede kriminelle grupper; der henviser til, at dette har medført, at den organiserede kriminalitet er blevet mindre lokal og har større tendens til at udnytte territorialiteten og de forskellige nationale retsområder på globalt plan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den internationale organiserede kriminalitet, der udnytter de teknologiske fremskridt, fortsat flytter sit operationelle terræn over til cyberspace, hvor cyberkriminalitet radikalt er ved at ændre den traditionelle struktur i de organiserede kriminelle grupper; der henviser til, at dette har medført, at den organiserede kriminalitet er blevet mindre lokal og har større tendens til at udnytte territorialiteten og de forskellige nationale retsområder på globalt plan;

| K. | der henviser til, at efterforskning af cyberkriminalitet af de kompetente myndigheder stadig hæmmes af flere forhindringer, bl.a. brugen, i cyberspacetransaktioner af »virtuelle valutaer«, der kan bruges til hvidvaskning af penge, territorialitetsspørgsmål og jurisdiktionsgrænser, utilstrækkelig kapacitet til efterretningsudveksling, mangel på uddannet personale og inkonsekvent samarbejde med andre interessenter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at efterforskning af cyberkriminalitet af de kompetente myndigheder stadig hæmmes af flere forhindringer, bl.a. brugen, i cyberspacetransaktioner af »virtuelle valutaer«, der kan bruges til hvidvaskning af penge, territorialitetsspørgsmål og jurisdiktionsgrænser, utilstrækkelig kapacitet til efterretningsudveksling, mangel på uddannet personale og inkonsekvent samarbejde med andre interessenter;

| L. | der henviser til, at teknologi er grundlaget for udviklingen af cyberspace, og at løbende tilpasning til teknologiske ændringer er afgørende, hvis modstandsdygtigheden og sikkerheden i EU's cyberspace skal forbedres; der henviser til, at der skal træffes foranstaltninger til at sikre, at lovgivningen opdateres med den nye teknologiske udvikling, der gør det muligt med effektiv identifikation og retsforfølgning af cyberkriminelle og beskyttelse af ofre for cyberkriminalitet; der henviser til, at EU's cybersikkerhedsstrategi skal indeholde foranstaltninger, der fokuserer på bevidsthed, uddannelse og udvikling af it-beredskabsenheder (CERT), udvikling af et indre marked for cybersikkerhedsprodukter og -tjenester og fremme af investeringer i forskning, udvikling og innovation; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at teknologi er grundlaget for udviklingen af cyberspace, og at løbende tilpasning til teknologiske ændringer er afgørende, hvis modstandsdygtigheden og sikkerheden i EU's cyberspace skal forbedres; der henviser til, at der skal træffes foranstaltninger til at sikre, at lovgivningen opdateres med den nye teknologiske udvikling, der gør det muligt med effektiv identifikation og retsforfølgning af cyberkriminelle og beskyttelse af ofre for cyberkriminalitet; der henviser til, at EU's cybersikkerhedsstrategi skal indeholde foranstaltninger, der fokuserer på bevidsthed, uddannelse og udvikling af it-beredskabsenheder (CERT), udvikling af et indre marked for cybersikkerhedsprodukter og -tjenester og fremme af investeringer i forskning, udvikling og innovation;

| 1. | glæder sig over den fælles meddelelse om EU's strategi for cybersikkerhed og forslaget til et direktiv om foranstaltninger til at sikre et højt niveau af net- og informationssikkerhed i hele Unionen; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den fælles meddelelse om EU's strategi for cybersikkerhed og forslaget til et direktiv om foranstaltninger til at sikre et højt niveau af net- og informationssikkerhed i hele Unionen;

| 2. | understreger den afgørende og stigende betydning af internettet og cyberspace for politiske, økonomiske og samfundsmæssige transaktioner ikke kun inden for Unionen, men også i forhold til andre aktører i hele verden; |
| --- | --- |

2.

understreger den afgørende og stigende betydning af internettet og cyberspace for politiske, økonomiske og samfundsmæssige transaktioner ikke kun inden for Unionen, men også i forhold til andre aktører i hele verden;

| 3. | understreger, at det er nødvendigt at udvikle en strategisk kommunikationspolitik for EU's cybersikkerhed, cyberkrisesituationer, strategianmeldelser, offentlig-privat samarbejde og varslinger samt henstillinger til offentligheden; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det er nødvendigt at udvikle en strategisk kommunikationspolitik for EU's cybersikkerhed, cyberkrisesituationer, strategianmeldelser, offentlig-privat samarbejde og varslinger samt henstillinger til offentligheden;

| 4. | minder om, at et højt niveau af net-og informationssikkerhed er nødvendigt ikke blot for at opretholde tjenester, der er afgørende for et velfungerende samfund og økonomien, men også for at beskytte borgernes fysiske integritet ved at øge effektiviteten, produktiviteten og den sikre funktion af kritiske infrastrukturer; understreger, at selv om net- og informationssikkerheden skal behandles, er det også vigtigt at forbedre den fysiske sikkerhed; understreger, at infrastruktur bør kunne modstå både tilsigtede og utilsigtede afbrydelser; understreger, at cybersikkerhedsstrategi bør lægge større vægt på de almindeligste årsager til utilsigtede systemfejl; |
| --- | --- |

4.

minder om, at et højt niveau af net-og informationssikkerhed er nødvendigt ikke blot for at opretholde tjenester, der er afgørende for et velfungerende samfund og økonomien, men også for at beskytte borgernes fysiske integritet ved at øge effektiviteten, produktiviteten og den sikre funktion af kritiske infrastrukturer; understreger, at selv om net- og informationssikkerheden skal behandles, er det også vigtigt at forbedre den fysiske sikkerhed; understreger, at infrastruktur bør kunne modstå både tilsigtede og utilsigtede afbrydelser; understreger, at cybersikkerhedsstrategi bør lægge større vægt på de almindeligste årsager til utilsigtede systemfejl;

| 5. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at vedtage nationale cybersikkerhedsstrategier, der dækker aspekter vedrørende teknologi, koordinering, menneskelige ressourcer og finansielle bevillinger, og som omfatter særskilte regler om fordelene og ansvarsområderne for den private sektor for at sikre deres deltagelse, uden unødig forsinkelse, og muliggøre omfattende procedurer for risikostyring samt for at sikre de lovgivningsmæssige rammer; |
| --- | --- |

5.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at vedtage nationale cybersikkerhedsstrategier, der dækker aspekter vedrørende teknologi, koordinering, menneskelige ressourcer og finansielle bevillinger, og som omfatter særskilte regler om fordelene og ansvarsområderne for den private sektor for at sikre deres deltagelse, uden unødig forsinkelse, og muliggøre omfattende procedurer for risikostyring samt for at sikre de lovgivningsmæssige rammer;

| 6. | bemærker, at kun kombineret lederskab og politisk ejerskab fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side vil sikre et højt niveau af net-og informationssikkerhed i hele Unionen og dermed bidrage til et sikkert og velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at kun kombineret lederskab og politisk ejerskab fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side vil sikre et højt niveau af net-og informationssikkerhed i hele Unionen og dermed bidrage til et sikkert og velfungerende indre marked;

| 7. | understreger, at Unionens cybersikkerhedspolitik bør medføre et sikkert og pålideligt digitalt miljø, der er baseret på, og udformet til at garantere beskyttelse og bevarelse af frihedsrettigheder og respekten for grundlæggende rettigheder på nettet som fastsat i EU's charter og i artikel 16 i TEUF, navnlig retten til privatlivets fred og databeskyttelse; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod at beskytte børn på nettet; |
| --- | --- |

7.

understreger, at Unionens cybersikkerhedspolitik bør medføre et sikkert og pålideligt digitalt miljø, der er baseret på, og udformet til at garantere beskyttelse og bevarelse af frihedsrettigheder og respekten for grundlæggende rettigheder på nettet som fastsat i EU's charter og i artikel 16 i TEUF, navnlig retten til privatlivets fred og databeskyttelse; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod at beskytte børn på nettet;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage alle de nødvendige foranstaltninger for at udarbejde uddannelsesprogrammer til forbedring og fremme af bevidsthed, færdigheder og uddannelse blandt de europæiske borgere, især med hensyn til personlig sikkerhed som en del af et pensum i digital kunnen fra en tidlig alder; glæder sig over initiativet til at arrangere en europæisk måned for cybersikkerhed med støtte fra ENISA og i samarbejde med offentlige myndigheder og den private sektor med henblik på at øge bevidstheden om de udfordringer, der er forbundet med beskyttelsen af net-og informationssystemer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage alle de nødvendige foranstaltninger for at udarbejde uddannelsesprogrammer til forbedring og fremme af bevidsthed, færdigheder og uddannelse blandt de europæiske borgere, især med hensyn til personlig sikkerhed som en del af et pensum i digital kunnen fra en tidlig alder; glæder sig over initiativet til at arrangere en europæisk måned for cybersikkerhed med støtte fra ENISA og i samarbejde med offentlige myndigheder og den private sektor med henblik på at øge bevidstheden om de udfordringer, der er forbundet med beskyttelsen af net-og informationssystemer;

| 9. | mener, at uddannelsen i cybersikkerhed øger det europæiske samfunds bevidsthed om cybertrusler, hvilket fremmer ansvarlig brug af cyberspace og bidrager til at øge udbuddet af de samlede it-færdigheder; anerkender den centrale rolle, som Europol og dens nye europæiske center for cyberkriminalitet (EC3) og ENISA og Eurojust spiller for at gennemføre uddannelsesaktiviteter på EU-plan i brugen af internationale retlige samarbejdsværktøjer og retshåndhævelse vedrørende forskellige aspekter af cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

9.

mener, at uddannelsen i cybersikkerhed øger det europæiske samfunds bevidsthed om cybertrusler, hvilket fremmer ansvarlig brug af cyberspace og bidrager til at øge udbuddet af de samlede it-færdigheder; anerkender den centrale rolle, som Europol og dens nye europæiske center for cyberkriminalitet (EC3) og ENISA og Eurojust spiller for at gennemføre uddannelsesaktiviteter på EU-plan i brugen af internationale retlige samarbejdsværktøjer og retshåndhævelse vedrørende forskellige aspekter af cyberkriminalitet;

| 10. | gentager behovet for at yde teknisk rådgivning og juridisk information samt at udarbejde programmer for forebyggelse og bekæmpelse af cyberkriminalitet; opfordrer til uddannelse af cyberingeniører, der er specialiseret i beskyttelse af kritiske infrastruktur- og informationssystemer, samt af operatører af transportkontrolsystemer og trafikreguleringscentre; understreger det alvorlige behov for at indføre regelmæssige uddannelsesordninger for cybersikkerhed for den offentlige sektors ansatte på alle niveauer; |
| --- | --- |

10.

gentager behovet for at yde teknisk rådgivning og juridisk information samt at udarbejde programmer for forebyggelse og bekæmpelse af cyberkriminalitet; opfordrer til uddannelse af cyberingeniører, der er specialiseret i beskyttelse af kritiske infrastruktur- og informationssystemer, samt af operatører af transportkontrolsystemer og trafikreguleringscentre; understreger det alvorlige behov for at indføre regelmæssige uddannelsesordninger for cybersikkerhed for den offentlige sektors ansatte på alle niveauer;

| 11. | opfordrer til, at der udvises stor forsigtighed med hensyn til at begrænse borgernes muligheder for at anvende ikt-værktøjer, og understreger, at medlemsstaterne bør stræbe efter aldrig at bringe borgernes rettigheder og friheder fare, når de udvikler svar på cybertrusler og -angreb, og bør have passende lovgivningsmæssige midler til at skelne mellem cyberepisoder på civilt og militært plan; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at der udvises stor forsigtighed med hensyn til at begrænse borgernes muligheder for at anvende ikt-værktøjer, og understreger, at medlemsstaterne bør stræbe efter aldrig at bringe borgernes rettigheder og friheder fare, når de udvikler svar på cybertrusler og -angreb, og bør have passende lovgivningsmæssige midler til at skelne mellem cyberepisoder på civilt og militært plan;

| 12. | mener, at det lovgivningsmæssige engagement i cybersikkerhed bør være risikoorienteret med fokus på kritisk infrastruktur, og deres velfungerende funktion, hvilket er af stor offentlig interesse, og bør bygge på sektorens eksisterende, markedsbaserede bestræbelser for at sikre nettets modstandsdygtighed; understreger den afgørende rolle af samarbejdet på operationelt plan med at fremme en mere effektiv udveksling af oplysninger om cybertrusler mellem offentlige myndigheder og den private sektor — både på EU-plan og nationalt plan, samt med Unionens strategiske partnere — med det formål at garantere nettenes og informationssystemernes sikkerhed ved at skabe gensidig tillid, værdier og engagement og udveksle ekspertise; mener, at offentlige-private partnerskaber bør baseres på net- og teknologineutralitet og bør fokusere på indsatsen for at behandle problemer, som har en stor indvirkning på offentligheden; opfordrer Kommissionen til at tilskynde alle berørte markedsdeltagere til at være mere på vagt og mere samarbejdsvillige for at beskytte andre operatører mod skader på deres tjenester; |
| --- | --- |

12.

mener, at det lovgivningsmæssige engagement i cybersikkerhed bør være risikoorienteret med fokus på kritisk infrastruktur, og deres velfungerende funktion, hvilket er af stor offentlig interesse, og bør bygge på sektorens eksisterende, markedsbaserede bestræbelser for at sikre nettets modstandsdygtighed; understreger den afgørende rolle af samarbejdet på operationelt plan med at fremme en mere effektiv udveksling af oplysninger om cybertrusler mellem offentlige myndigheder og den private sektor — både på EU-plan og nationalt plan, samt med Unionens strategiske partnere — med det formål at garantere nettenes og informationssystemernes sikkerhed ved at skabe gensidig tillid, værdier og engagement og udveksle ekspertise; mener, at offentlige-private partnerskaber bør baseres på net- og teknologineutralitet og bør fokusere på indsatsen for at behandle problemer, som har en stor indvirkning på offentligheden; opfordrer Kommissionen til at tilskynde alle berørte markedsdeltagere til at være mere på vagt og mere samarbejdsvillige for at beskytte andre operatører mod skader på deres tjenester;

| 13. | erkender, at påvisning og anmeldelse af cybersikkerhedsepisoder er afgørende for at fremme cybermodstandsdygtighed i Unionen; mener, at proportionelle og nødvendige oplysningskrav skal være indført for at muliggøre meddelelse af episoder, der vedrører væsentlige sikkerhedsbrud, til de kompetente nationale myndigheder og dermed muliggøre bedre overvågning af cyberforbrydelserne og lette bestræbelserne på at øge bevidstheden på alle niveauer; |
| --- | --- |

13.

erkender, at påvisning og anmeldelse af cybersikkerhedsepisoder er afgørende for at fremme cybermodstandsdygtighed i Unionen; mener, at proportionelle og nødvendige oplysningskrav skal være indført for at muliggøre meddelelse af episoder, der vedrører væsentlige sikkerhedsbrud, til de kompetente nationale myndigheder og dermed muliggøre bedre overvågning af cyberforbrydelserne og lette bestræbelserne på at øge bevidstheden på alle niveauer;

| 14. | opfordrer Kommissionen og andre aktører til at indføre politikker for cybersikkerhed og cybermodstandsdygtighed, der omfatter økonomiske incitamenter til at fremme et højt niveau af cybersikkerhed og cybermodstandsdygtighed; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og andre aktører til at indføre politikker for cybersikkerhed og cybermodstandsdygtighed, der omfatter økonomiske incitamenter til at fremme et højt niveau af cybersikkerhed og cybermodstandsdygtighed;

Cybermodstandsdygtighed

| 15. | bemærker, at forskellige sektorer og medlemsstater har forskellige kapaciteter og færdigheder, og at dette hindrer udviklingen af det betroede samarbejde og undergraver det indre markeds funktion; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at forskellige sektorer og medlemsstater har forskellige kapaciteter og færdigheder, og at dette hindrer udviklingen af det betroede samarbejde og undergraver det indre markeds funktion;

| 16. | mener, at krav til små og mellemstore virksomheder bør følge en forholdsmæssig og risikobaseret tilgang; |
| --- | --- |

16.

mener, at krav til små og mellemstore virksomheder bør følge en forholdsmæssig og risikobaseret tilgang;

| 17. | insisterer på udvikling af cybermodstandsdygtighed for kritiske infrastrukturer og minder om, at kommende ordninger for gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TEUF) bør tage hensyn til risikoen for cyberangreb mod en medlemsstat; opfordrer Kommissionen og den højtstående repræsentant til at tage højde for denne risiko i deres fælles rapporter om integrerede trusler og risikovurdering, der skal forelægges fra 2015; |
| --- | --- |

17.

insisterer på udvikling af cybermodstandsdygtighed for kritiske infrastrukturer og minder om, at kommende ordninger for gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen (artikel 222 i TEUF) bør tage hensyn til risikoen for cyberangreb mod en medlemsstat; opfordrer Kommissionen og den højtstående repræsentant til at tage højde for denne risiko i deres fælles rapporter om integrerede trusler og risikovurdering, der skal forelægges fra 2015;

| 18. | understreger, at identifikation og kategorisering af kritiske infrastrukturer skal være opdateret for at sikre integritet, tilgængelighed og fortrolighed af kritiske tjenester, og at der skal fastsættes de nødvendige mindstekrav til sikringen for deres net og informationssystemer; |
| --- | --- |

18.

understreger, at identifikation og kategorisering af kritiske infrastrukturer skal være opdateret for at sikre integritet, tilgængelighed og fortrolighed af kritiske tjenester, og at der skal fastsættes de nødvendige mindstekrav til sikringen for deres net og informationssystemer;

| 19. | erkender, at forslaget til et direktiv om foranstaltninger til at sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i Unionen fastsætter disse mindstekrav til sikringen for udbydere af informationssamfundstjenester og operatører af kritiske infrastrukturer; |
| --- | --- |

19.

erkender, at forslaget til et direktiv om foranstaltninger til at sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i Unionen fastsætter disse mindstekrav til sikringen for udbydere af informationssamfundstjenester og operatører af kritiske infrastrukturer;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne og Unionen til at indføre hensigtsmæssige rammer for hurtige tovejs-informationsudvekslingssystemer, der vil sikre anonymitet for den private sektor og holde den offentlige sektor konstant orienteret, og, hvor det er nødvendigt, yde bistand til den private sektor; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne og Unionen til at indføre hensigtsmæssige rammer for hurtige tovejs-informationsudvekslingssystemer, der vil sikre anonymitet for den private sektor og holde den offentlige sektor konstant orienteret, og, hvor det er nødvendigt, yde bistand til den private sektor;

| 21. | glæder sig over Kommissionens plan om at skabe en risikostyringskultur for cybersikkerhed og opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til hurtigt at medtage cyberkrisestyring i deres krisestyringsplaner og risikoanalyser; anmoder endvidere medlemsstaternes regeringer og Kommissionen til at tilskynde den private sektors aktører til at medtage cyberkrisestyring i deres forvaltningsplaner og risikoanalyser og uddanne personalet i cybersikkerhed; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over Kommissionens plan om at skabe en risikostyringskultur for cybersikkerhed og opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til hurtigt at medtage cyberkrisestyring i deres krisestyringsplaner og risikoanalyser; anmoder endvidere medlemsstaternes regeringer og Kommissionen til at tilskynde den private sektors aktører til at medtage cyberkrisestyring i deres forvaltningsplaner og risikoanalyser og uddanne personalet i cybersikkerhed;

| 22. | opfordrer alle medlemsstater og EU-institutioner til at etablere et netværk af velfungerende it-beredskabsenheder (CERT), der er operationelle 24/7; påpeger, at de nationale CERT-enheder bør indgå i et effektivt netværk, hvori der udveksles relevante informationer i overensstemmelse med de nødvendige standarder for tillid og fortrolighed; bemærker, at paraplyinitiativer, der samler CERT-enheder og andre relevante sikkerhedsorganer, kan tjene som nyttige redskaber i opbygningen af tillid i en grænseoverskridende og tværsektoriel sammenhæng; anerkender betydningen af et effektivt samarbejde mellem CERT-enheder og de retshåndhævende myndigheder i kampen mod cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer alle medlemsstater og EU-institutioner til at etablere et netværk af velfungerende it-beredskabsenheder (CERT), der er operationelle 24/7; påpeger, at de nationale CERT-enheder bør indgå i et effektivt netværk, hvori der udveksles relevante informationer i overensstemmelse med de nødvendige standarder for tillid og fortrolighed; bemærker, at paraplyinitiativer, der samler CERT-enheder og andre relevante sikkerhedsorganer, kan tjene som nyttige redskaber i opbygningen af tillid i en grænseoverskridende og tværsektoriel sammenhæng; anerkender betydningen af et effektivt samarbejde mellem CERT-enheder og de retshåndhævende myndigheder i kampen mod cyberkriminalitet;

| 23. | støtter ENISA i udøvelsen af dets opgaver i forbindelse med net- og informationssikkerhed, bl.a. ved at yde vejledning og ved at rådgive medlemsstaterne samt støtte udveksling af bedste praksis og et tillidsfuldt miljø; |
| --- | --- |

23.

støtter ENISA i udøvelsen af dets opgaver i forbindelse med net- og informationssikkerhed, bl.a. ved at yde vejledning og ved at rådgive medlemsstaterne samt støtte udveksling af bedste praksis og et tillidsfuldt miljø;

| 24. | understreger industriens behov for at gennemføre passende præstationskrav til cybersikkerhed på tværs af hele værdikæden for ikt-produkter, der anvendes i transportnet og informationssystemer, for at gennemføre passende risikostyring, vedtage sikkerhedsstandarder og -løsninger samt udvikle bedste praksis og informationsudveksling med henblik på at sikre cybersikre transportsystemer; |
| --- | --- |

24.

understreger industriens behov for at gennemføre passende præstationskrav til cybersikkerhed på tværs af hele værdikæden for ikt-produkter, der anvendes i transportnet og informationssystemer, for at gennemføre passende risikostyring, vedtage sikkerhedsstandarder og -løsninger samt udvikle bedste praksis og informationsudveksling med henblik på at sikre cybersikre transportsystemer;

Industrielle og teknologiske ressourcer

| 25. | er af den opfattelse, at sikring af et højt niveau af net- og informationssikkerhed spiller en central rolle i bestræbelserne på at øge konkurrenceevnen for både leverandører og brugere af sikkerhedsløsninger i Unionen; mener, at it-sikkerhedsindustrien i EU har et stort uudnyttet potentiale, men at private, offentlige og erhvervsmæssige brugere ofte er uvidende om omkostninger og fordele ved at investere i cybersikkerhed og dermed sårbare over for skadelige cybertrusler; understreger, at oprettelsen af CERT-enheder er en relevant faktor i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

25.

er af den opfattelse, at sikring af et højt niveau af net- og informationssikkerhed spiller en central rolle i bestræbelserne på at øge konkurrenceevnen for både leverandører og brugere af sikkerhedsløsninger i Unionen; mener, at it-sikkerhedsindustrien i EU har et stort uudnyttet potentiale, men at private, offentlige og erhvervsmæssige brugere ofte er uvidende om omkostninger og fordele ved at investere i cybersikkerhed og dermed sårbare over for skadelige cybertrusler; understreger, at oprettelsen af CERT-enheder er en relevant faktor i denne sammenhæng;

| 26. | mener, at et stærkt udbud af og efterspørgsel efter cybersikkerhedsløsninger kræver tilstrækkelige investeringer i akademiske ressourcer, forskning og udvikling (F&U), samt viden- og kapacitetsopbygning hos de nationale myndigheder, der er involveret i ikt-spørgsmål, med henblik på at fremme innovationer og skabe tilstrækkelig bevidsthed om risici forbundet med net- og informationssikkerhed, hvilket skal føre hen imod en samordnet europæisk sikkerhedsindustri; |
| --- | --- |

26.

mener, at et stærkt udbud af og efterspørgsel efter cybersikkerhedsløsninger kræver tilstrækkelige investeringer i akademiske ressourcer, forskning og udvikling (F&U), samt viden- og kapacitetsopbygning hos de nationale myndigheder, der er involveret i ikt-spørgsmål, med henblik på at fremme innovationer og skabe tilstrækkelig bevidsthed om risici forbundet med net- og informationssikkerhed, hvilket skal føre hen imod en samordnet europæisk sikkerhedsindustri;

| 27. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at etablere et »indre marked for cybersikkerhed«, hvor brugere og leverandører er i stand til at gøre bedst mulig brug af de nyskabelser, synergier og kombineret ekspertise, der udbydes, og som gør det muligt at inddrage SMV'er; |
| --- | --- |

27.

opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at etablere et »indre marked for cybersikkerhed«, hvor brugere og leverandører er i stand til at gøre bedst mulig brug af de nyskabelser, synergier og kombineret ekspertise, der udbydes, og som gør det muligt at inddrage SMV'er;

| 28. | tilskynder medlemsstaterne til at overveje at foretage fælles investeringer i den europæiske cybersikkerhedsindustri på samme måde, som det er sket i andre brancher, såsom luftfartssektoren; |
| --- | --- |

28.

tilskynder medlemsstaterne til at overveje at foretage fælles investeringer i den europæiske cybersikkerhedsindustri på samme måde, som det er sket i andre brancher, såsom luftfartssektoren;

Cyberkriminalitet

| 29. | mener, at kriminelle aktiviteter i cyberspace kan være lige så skadelige for samfundenes trivsel som lovovertrædelser i den fysiske verden, og at disse former for kriminalitet ofte forstærker hinanden, som det f.eks. kan observeres inden for seksuel udnyttelse af børn, organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

29.

mener, at kriminelle aktiviteter i cyberspace kan være lige så skadelige for samfundenes trivsel som lovovertrædelser i den fysiske verden, og at disse former for kriminalitet ofte forstærker hinanden, som det f.eks. kan observeres inden for seksuel udnyttelse af børn, organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge;

| 30. | bemærker, at der i nogle tilfælde er sammenhæng mellem legitime og ulovlige aktiviteter; understreger betydningen af forbindelsen, som fremmes af internettet, mellem finansiering af terrorisme og alvorlig organiseret kriminalitet; understreger, at offentligheden skal gøres opmærksom på alvoren i at blive involveret i cyberkriminalitet, og muligheden for, at hvad der ved første øjekast kan synes at være en såkaldt »socialt acceptabelt« forbrydelse — såsom ulovlig download af film — ofte genererer store beløb til internationale kriminelle syndikater; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at der i nogle tilfælde er sammenhæng mellem legitime og ulovlige aktiviteter; understreger betydningen af forbindelsen, som fremmes af internettet, mellem finansiering af terrorisme og alvorlig organiseret kriminalitet; understreger, at offentligheden skal gøres opmærksom på alvoren i at blive involveret i cyberkriminalitet, og muligheden for, at hvad der ved første øjekast kan synes at være en såkaldt »socialt acceptabelt« forbrydelse — såsom ulovlig download af film — ofte genererer store beløb til internationale kriminelle syndikater;

| 31. | er enig med Kommissionen i, at de samme normer og principper, der gælder offline, også gælder online, og derfor, at kampen mod cyberkriminalitet skal intensiveres med ajourført lovgivning og operationel kapacitet; |
| --- | --- |

31.

er enig med Kommissionen i, at de samme normer og principper, der gælder offline, også gælder online, og derfor, at kampen mod cyberkriminalitet skal intensiveres med ajourført lovgivning og operationel kapacitet;

| 32. | mener, at fælles indsats og ekspertise på EU-plan, over de enkelte medlemsstaters niveau, er særligt vigtige i betragtning af cyberkriminalitets grænseløse karakter, og at Eurojust, Europols EC3, CERT-enheder og universiteter og forskningscentre derfor skal være forsynet med tilstrækkelige ressourcer og kapaciteter til at fungere ordentligt som knudepunkter for ekspertise, samarbejde og informationsudveksling; |
| --- | --- |

32.

mener, at fælles indsats og ekspertise på EU-plan, over de enkelte medlemsstaters niveau, er særligt vigtige i betragtning af cyberkriminalitets grænseløse karakter, og at Eurojust, Europols EC3, CERT-enheder og universiteter og forskningscentre derfor skal være forsynet med tilstrækkelige ressourcer og kapaciteter til at fungere ordentligt som knudepunkter for ekspertise, samarbejde og informationsudveksling;

| 33. | glæder sig meget over oprettelsen af EC3 og opfordrer til en fremtidig udvikling af centret og dets afgørende rolle i forbindelse med koordineringen af den rettidige og effektive grænseoverskridende udveksling af oplysninger og ekspertise med henblik på at støtte forebyggelse, sporing og kontrol af cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

33.

glæder sig meget over oprettelsen af EC3 og opfordrer til en fremtidig udvikling af centret og dets afgørende rolle i forbindelse med koordineringen af den rettidige og effektive grænseoverskridende udveksling af oplysninger og ekspertise med henblik på at støtte forebyggelse, sporing og kontrol af cyberkriminalitet;

| 34. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at borgerne nemt kan få adgang til oplysninger om cybertrusler, og hvordan man kan bekæmpe dem; mener, at sådanne retningslinjer bør indeholde oplysninger om, hvordan brugerne kan beskytte deres privatliv på internettet, hvordan man kan opdage og rapportere tilfælde af grooming (hvor en person indleder et venskab med et barn med henblik på seksuelt misbrug), hvordan man installerer software og firewalls, hvordan man skal håndtere passwords, og hvordan man kan opdage falsk identifikation (phishing), afluring (pharming) og andre angreb; |
| --- | --- |

34.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at borgerne nemt kan få adgang til oplysninger om cybertrusler, og hvordan man kan bekæmpe dem; mener, at sådanne retningslinjer bør indeholde oplysninger om, hvordan brugerne kan beskytte deres privatliv på internettet, hvordan man kan opdage og rapportere tilfælde af grooming (hvor en person indleder et venskab med et barn med henblik på seksuelt misbrug), hvordan man installerer software og firewalls, hvordan man skal håndtere passwords, og hvordan man kan opdage falsk identifikation (phishing), afluring (pharming) og andre angreb;

| 35. | fastholder, at de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Europarådets Budapestkonvention om it-kriminalitet, bør gøre det uden unødig forsinkelse; glæder sig over Europarådets overvejelser om behovet for at ajourføre konventionen i lyset af den teknologiske udvikling for at sikre dens fortsatte effektivitet i håndteringen af cyberkriminalitet, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at deltage i denne debat; tilskynder bestræbelser på at fremme ratificering af konventionen blandt andre lande, og opfordrer Kommissionen til aktivt at fremme udbredelsen af den uden for EU; |
| --- | --- |

35.

fastholder, at de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Europarådets Budapestkonvention om it-kriminalitet, bør gøre det uden unødig forsinkelse; glæder sig over Europarådets overvejelser om behovet for at ajourføre konventionen i lyset af den teknologiske udvikling for at sikre dens fortsatte effektivitet i håndteringen af cyberkriminalitet, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at deltage i denne debat; tilskynder bestræbelser på at fremme ratificering af konventionen blandt andre lande, og opfordrer Kommissionen til aktivt at fremme udbredelsen af den uden for EU;

Cyberforsvar

| 36. | understreger, at cyberudfordringer, -trusler og -angreb bringer medlemsstaternes forsvars- og nationale sikkerhedsinteresser i fare, og at civile og militære tilgange til opgaven at beskytte kritisk infrastruktur bør maksimere fordelene for begge gennem bestræbelser på at opnå synergier; |
| --- | --- |

36.

understreger, at cyberudfordringer, -trusler og -angreb bringer medlemsstaternes forsvars- og nationale sikkerhedsinteresser i fare, og at civile og militære tilgange til opgaven at beskytte kritisk infrastruktur bør maksimere fordelene for begge gennem bestræbelser på at opnå synergier;

| 37. | opfordrer derfor medlemsstaterne til at intensivere deres samarbejde med Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) med henblik på at udvikle forslag og initiativer til cyberforsvarskapaciteter, der bygger på de seneste initiativer og projekter; understreger behovet for at styrke F&U, bl.a. gennem indsamling og udveksling af ressourcer; |
| --- | --- |

37.

opfordrer derfor medlemsstaterne til at intensivere deres samarbejde med Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) med henblik på at udvikle forslag og initiativer til cyberforsvarskapaciteter, der bygger på de seneste initiativer og projekter; understreger behovet for at styrke F&U, bl.a. gennem indsamling og udveksling af ressourcer;

| 38. | gentager, at en omfattende EU-strategi for cybersikkerhed bør tage hensyn til merværdien af eksisterende agenturer og organer samt den gode praksis i de medlemsstater, der allerede har indført deres egne nationale cybersikkerhedsstrategier; |
| --- | --- |

38.

gentager, at en omfattende EU-strategi for cybersikkerhed bør tage hensyn til merværdien af eksisterende agenturer og organer samt den gode praksis i de medlemsstater, der allerede har indført deres egne nationale cybersikkerhedsstrategier;

| 39. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at medtage cyberkrisestyring i krisestyringsplanlægningen og understreger behovet for, at medlemsstaterne i samarbejde med EDA udvikler planer for at beskytte FSFP-missioner og -operationer imod cyberangreb; opfordrer dem til at etablere en fælles europæisk cyberforsvarsstyrke; |
| --- | --- |

39.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at medtage cyberkrisestyring i krisestyringsplanlægningen og understreger behovet for, at medlemsstaterne i samarbejde med EDA udvikler planer for at beskytte FSFP-missioner og -operationer imod cyberangreb; opfordrer dem til at etablere en fælles europæisk cyberforsvarsstyrke;

| 40. | understreger det gode praktiske samarbejde med NATO inden for cybersikkerhed, og behovet for at intensivere dette samarbejde, navnlig gennem bedre koordinering inden for områderne planlægning, teknologi, uddannelse og udstyr; |
| --- | --- |

40.

understreger det gode praktiske samarbejde med NATO inden for cybersikkerhed, og behovet for at intensivere dette samarbejde, navnlig gennem bedre koordinering inden for områderne planlægning, teknologi, uddannelse og udstyr;

| 41. | opfordrer til, at EU's indsats indgår i en udveksling med internationale partnere, herunder NATO, identificerer områder for samarbejde, undgår dobbeltarbejde og supplerer aktiviteter, hvor det er muligt; |
| --- | --- |

41.

opfordrer til, at EU's indsats indgår i en udveksling med internationale partnere, herunder NATO, identificerer områder for samarbejde, undgår dobbeltarbejde og supplerer aktiviteter, hvor det er muligt;

International politik

| 42. | mener, at internationalt samarbejde og international dialog spiller en væsentlig rolle i bestræbelserne på at skabe tillid og gennemsigtighed og for fremme af et højt niveau af netværkssamarbejde og informationsudveksling på globalt plan; opfordrer derfor Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at oprette en cyberdiplomatienhed, hvis ansvar omfatter fremme af dialog med ligesindede lande og organisationer; opfordrer til mere aktiv EU-deltagelse i den brede vifte af internationale konferencer på højt niveau om cybersikkerhed; |
| --- | --- |

42.

mener, at internationalt samarbejde og international dialog spiller en væsentlig rolle i bestræbelserne på at skabe tillid og gennemsigtighed og for fremme af et højt niveau af netværkssamarbejde og informationsudveksling på globalt plan; opfordrer derfor Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil til at oprette en cyberdiplomatienhed, hvis ansvar omfatter fremme af dialog med ligesindede lande og organisationer; opfordrer til mere aktiv EU-deltagelse i den brede vifte af internationale konferencer på højt niveau om cybersikkerhed;

| 43. | mener, at der skal findes en balance mellem konkurrerende mål for grænseoverskridende overførsel af data, databeskyttelse og cybersikkerhed i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser, navnlig i henhold til GATS; |
| --- | --- |

43.

mener, at der skal findes en balance mellem konkurrerende mål for grænseoverskridende overførsel af data, databeskyttelse og cybersikkerhed i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser, navnlig i henhold til GATS;

| 44. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at integrere cybersikkerhedsdimensionen i EU's optræden udadtil, især i relation til tredjelande, med henblik på at intensivere samarbejdet og udveksling af erfaringer i og information om håndtering af cybersikkerhed; |
| --- | --- |

44.

opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til at integrere cybersikkerhedsdimensionen i EU's optræden udadtil, især i relation til tredjelande, med henblik på at intensivere samarbejdet og udveksling af erfaringer i og information om håndtering af cybersikkerhed;

| 45. | opfordrer til, at EU's indsats indgår i en udveksling med internationale partnere med henblik på at identificere samarbejdsområder, undgå dobbeltarbejde og supplere aktiviteter, hvor det er muligt; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at være proaktive i internationale organisationer og koordinere holdninger i medlemsstaterne om, hvordan man effektivt fremmer løsninger og politikker på cyberområdet; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til, at EU's indsats indgår i en udveksling med internationale partnere med henblik på at identificere samarbejdsområder, undgå dobbeltarbejde og supplere aktiviteter, hvor det er muligt; opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at være proaktive i internationale organisationer og koordinere holdninger i medlemsstaterne om, hvordan man effektivt fremmer løsninger og politikker på cyberområdet;

| 46. | er af den opfattelse, at der bør gøres bestræbelser for at sikre, at de eksisterende internationale juridiske instrumenter, især Europarådets konvention om it-kriminalitet, bliver håndhævet i cyberspace; mener derfor, at der ikke på nuværende tidspunkt er behov for nye juridiske instrumenter på internationalt plan; opfordrer dog til, at det internationale samarbejde udvikler normer for adfærd, herunder støtte til retsstatsprincippet, i cyberspace; mener, at det bør overvejes at opdatere eksisterende juridiske instrumenter, så de afspejler teknologiske fremskridt; er af den opfattelse, at jurisdiktionsspørgsmål kræver en grundig drøftelse af det retlige samarbejde og retsforfølgelse i tværnationale straffesager; |
| --- | --- |

46.

er af den opfattelse, at der bør gøres bestræbelser for at sikre, at de eksisterende internationale juridiske instrumenter, især Europarådets konvention om it-kriminalitet, bliver håndhævet i cyberspace; mener derfor, at der ikke på nuværende tidspunkt er behov for nye juridiske instrumenter på internationalt plan; opfordrer dog til, at det internationale samarbejde udvikler normer for adfærd, herunder støtte til retsstatsprincippet, i cyberspace; mener, at det bør overvejes at opdatere eksisterende juridiske instrumenter, så de afspejler teknologiske fremskridt; er af den opfattelse, at jurisdiktionsspørgsmål kræver en grundig drøftelse af det retlige samarbejde og retsforfølgelse i tværnationale straffesager;

| 47. | mener, at især EU-USA-arbejdsgruppen om cybersikkerhed og cyberkriminalitet bør fungere som et instrument for EU og USA til udveksling, hvor det er relevant, af bedste praksis inden for cybersikkerhedspolitikker; bemærker i denne forbindelse, at områder i tilknytning til cybersikkerhed, såsom tjenester, der er afhængige af sikker drift af netværks- og informationssystemer, vil blive medtaget i de kommende forhandlinger om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab, der skal indgås således, at EU's suverænitet og uafhængigheden for dets institutioner sikres; |
| --- | --- |

47.

mener, at især EU-USA-arbejdsgruppen om cybersikkerhed og cyberkriminalitet bør fungere som et instrument for EU og USA til udveksling, hvor det er relevant, af bedste praksis inden for cybersikkerhedspolitikker; bemærker i denne forbindelse, at områder i tilknytning til cybersikkerhed, såsom tjenester, der er afhængige af sikker drift af netværks- og informationssystemer, vil blive medtaget i de kommende forhandlinger om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab, der skal indgås således, at EU's suverænitet og uafhængigheden for dets institutioner sikres;

| 48. | bemærker, at færdigheder inden for cybersikkerhed, og evnen til at forebygge, spore og effektivt bekæmpe trusler og ondsindede angreb, ikke er jævnt udviklet rundt om i verden; understreger, at bestræbelserne på at øge modstandsdygtighed over for cyberangreb og bekæmpe cybertrusler ikke må begrænses til ligesindede partnere, men også bør inddrage regioner med mindre udviklede kapaciteter, tekniske infrastrukturer og juridiske rammer; mener, at koordineringen af CERT-enheder er afgørende i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at fremme og om nødvendigt bistå tredjelande i deres bestræbelser på at opbygge deres egen cybersikkerhedskapacitet ved hjælp af hensigtsmæssige midler; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at færdigheder inden for cybersikkerhed, og evnen til at forebygge, spore og effektivt bekæmpe trusler og ondsindede angreb, ikke er jævnt udviklet rundt om i verden; understreger, at bestræbelserne på at øge modstandsdygtighed over for cyberangreb og bekæmpe cybertrusler ikke må begrænses til ligesindede partnere, men også bør inddrage regioner med mindre udviklede kapaciteter, tekniske infrastrukturer og juridiske rammer; mener, at koordineringen af CERT-enheder er afgørende i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at fremme og om nødvendigt bistå tredjelande i deres bestræbelser på at opbygge deres egen cybersikkerhedskapacitet ved hjælp af hensigtsmæssige midler;

Gennemførelse

| 49. | opfordrer til regelmæssige evalueringer på højeste politiske niveau af effektiviteten af de nationale cybersikkerhedsstrategier med henblik på at sikre tilpasning til nye globale trusler og garantere samme grad af cybersikkerhed i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til regelmæssige evalueringer på højeste politiske niveau af effektiviteten af de nationale cybersikkerhedsstrategier med henblik på at sikre tilpasning til nye globale trusler og garantere samme grad af cybersikkerhed i de forskellige medlemsstater;

| 50. | anmoder Kommissionen om at udarbejde en klar køreplan, der fastsætter tidsfrister for de mål, der skal leveres på EU-plan som led i cybersikkerhedsstrategien, og vurderingerne heraf; opfordrer medlemsstaterne til at blive enige om en lignende leveringsplan for de nationale aktiviteter som led i denne strategi; |
| --- | --- |

50.

anmoder Kommissionen om at udarbejde en klar køreplan, der fastsætter tidsfrister for de mål, der skal leveres på EU-plan som led i cybersikkerhedsstrategien, og vurderingerne heraf; opfordrer medlemsstaterne til at blive enige om en lignende leveringsplan for de nationale aktiviteter som led i denne strategi;

| 51. | anmoder om regelmæssige rapporter — fra Kommissionen, medlemsstaterne, Europol og det nyetablerede EC3, Eurojust og ENISA — med vurdering af fremskridtene med målene i cybersikkerhedsstrategien, herunder nøgleindikatorer for fremskridtene i gennemførelsesprocessen; |
| --- | --- |

51.

anmoder om regelmæssige rapporter — fra Kommissionen, medlemsstaterne, Europol og det nyetablerede EC3, Eurojust og ENISA — med vurdering af fremskridtene med målene i cybersikkerhedsstrategien, herunder nøgleindikatorer for fremskridtene i gennemførelsesprocessen;

o

o o

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europol, Eurojust og Europarådet. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europol, Eurojust og Europarådet.

---

(1)  EUT L 218 af 14.8.2013, s. 8.

(2)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 75.

(3)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1.

(4)  EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0207.

(6)  EFT L 149 af 2.6.2001, s. 1.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0237.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0468.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0457.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0103.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/120 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/120

---

P7_TA(2013)0377

Den digitale dagsorden for Europa — Digital teknologi som drivkraft for vækst

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den digitale dagsorden for vækst, mobilitet og beskæftigelse — tid til at skifte til et højere gear (2013/2593(RSP))

(2016/C 093/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 med titlen »Den digitale dagsorden for Europa — Digital teknologi som drivkraft for vækst« (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. december 2012 med titlen »Den digitale dagsorden for Europa — Digital teknologi som drivkraft for vækst« (COM(2012)0784),

| — | der henviser til forespørgslerne til Kommissionen og til Rådet om »Den digitale dagsorden for vækst, mobilitet og beskæftigelse — tid til at skifte til et højere gear« (O-000085 — B7-0219/2013 and O-000086 — B7-0220/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslerne til Kommissionen og til Rådet om »Den digitale dagsorden for vækst, mobilitet og beskæftigelse — tid til at skifte til et højere gear« (O-000085 — B7-0219/2013 and O-000086 — B7-0220/2013),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 531/2012 af 13. juni 2012 om roaming på offentlige mobilkommunikationsnet i Unionen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 531/2012 af 13. juni 2012 om roaming på offentlige mobilkommunikationsnet i Unionen (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU af 14. marts 2012 om indførelse af et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram (2),

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om Connecting Europe-faciliteten og især til »Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske telenet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF« — (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om Connecting Europe-faciliteten og især til »Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for transeuropæiske telenet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF« — (COM(2013)0329),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om en »ny digital dagsorden for Europa 2015.eu« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om en »ny digital dagsorden for Europa 2015.eu« (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. september 2012 med titlen »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. september 2012 med titlen »Udnyttelse af potentialet ved cloud computing i Europa« (COM(2012)0529),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. januar 2012 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 25. januar 2012 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse) (COM(2012)0011),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 19. oktober 2011 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 19. oktober 2011 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (COM(2011)0665),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2010 med titlen »En digital dagsorden for Europa« (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2010 med titlen »En digital dagsorden for Europa« (COM(2010)0245),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5 og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Det Europæiske Råd planlægger at vedtage konklusionerne om den digitale dagsorden for Europa på sit møde den 24.—25. oktober 2013; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Det Europæiske Råd planlægger at vedtage konklusionerne om den digitale dagsorden for Europa på sit møde den 24.—25. oktober 2013;

| B. | der henviser til, at det overordnede mål for den digitale dagsorden for Europa, som blev vedtaget i 2010, bør være nedbringelsen af uligheder mellem medlemsstaterne, navnlig med hensyn til adgangen til en hurtig og ultrahurtig bredbåndsinfrastruktur både for faste og mobile forbindelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det overordnede mål for den digitale dagsorden for Europa, som blev vedtaget i 2010, bør være nedbringelsen af uligheder mellem medlemsstaterne, navnlig med hensyn til adgangen til en hurtig og ultrahurtig bredbåndsinfrastruktur både for faste og mobile forbindelser;

| C. | der henviser til, at kommunikations- og informationsteknologier (ikt’er) er kernen i det digitale samfund og i dag står for ca. 20 % af EU’s årlige produktivitetsvækst og 4,5 % af EU’s BNP og tegner sig for 25 % af de private investeringer i forskning og udvikling, og de kan således potentielt blive en væsentlig bidragsyder til vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kommunikations- og informationsteknologier (ikt’er) er kernen i det digitale samfund og i dag står for ca. 20 % af EU’s årlige produktivitetsvækst og 4,5 % af EU’s BNP og tegner sig for 25 % af de private investeringer i forskning og udvikling, og de kan således potentielt blive en væsentlig bidragsyder til vækst og beskæftigelse;

| D. | der henviser til, at en udnyttelse af den digitale økonomis potentiale i EU vil give en høj multiplikatoreffekt i økonomien og føre til øget vækst og flere job; der henviser til, at en frigørelse af dette potentiale derfor vil være en af de vigtigste reformer for væksten og konkurrenceevnen med henblik på at få EU ud af den nuværende krise; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en udnyttelse af den digitale økonomis potentiale i EU vil give en høj multiplikatoreffekt i økonomien og føre til øget vækst og flere job; der henviser til, at en frigørelse af dette potentiale derfor vil være en af de vigtigste reformer for væksten og konkurrenceevnen med henblik på at få EU ud af den nuværende krise;

| E. | der henviser til, at skønsmæssigt 50 mia. enheder vil være tilsluttet internettet i 2020, og at den globale datatrafik forventes at være 15-doblet ved udgangen af 2017; der henviser til, at denne eksponentielle vækst i bredbåndstrafikken vil kræve ambitiøse politikker på EU- og medlemsstatsplan for at øge kapaciteten, både med hensyn til faste og mobile net, hvis Europa skal opnå større vækst, konkurrenceevne og produktivitet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at skønsmæssigt 50 mia. enheder vil være tilsluttet internettet i 2020, og at den globale datatrafik forventes at være 15-doblet ved udgangen af 2017; der henviser til, at denne eksponentielle vækst i bredbåndstrafikken vil kræve ambitiøse politikker på EU- og medlemsstatsplan for at øge kapaciteten, både med hensyn til faste og mobile net, hvis Europa skal opnå større vækst, konkurrenceevne og produktivitet;

| F. | der henviser til, at målene i den aktuelle digitale dagsorden er blevet overhalet af udviklingen på andre kontinenter og derfor ikke er tilstrækkelig ambitiøse til at sikre, at EU bliver førende på verdensplan inden for telekommunikation inden 2020; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at målene i den aktuelle digitale dagsorden er blevet overhalet af udviklingen på andre kontinenter og derfor ikke er tilstrækkelig ambitiøse til at sikre, at EU bliver førende på verdensplan inden for telekommunikation inden 2020;

| G. | der henviser til, at Parlamentet og Rådet stadig afventer forslag fra Kommissionen om internettets neutralitet og forsyningspligten; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Parlamentet og Rådet stadig afventer forslag fra Kommissionen om internettets neutralitet og forsyningspligten;

| 1. | understreger, at den digitale dagsorden og fuldførelsen af et digitalt indre marked skal stå i centrum af EU's bestræbelser på at skabe vækst og komme ud af krisen; mener, at der kræves politisk lederskab på både EU-plan og nationalt plan for at imødegå de eksisterende hindringer for det digitale indre marked med henblik på at skabe job og vækst i EU; minder om, at den digitale økonomi vokser med en hastighed, der er syv gange større end resten af økonomien, og noterer sig, at fuldførelsen af EU's digitale indre marked kan give en forøgelse på 110 mia. EUR om året; |
| --- | --- |

1.

understreger, at den digitale dagsorden og fuldførelsen af et digitalt indre marked skal stå i centrum af EU's bestræbelser på at skabe vækst og komme ud af krisen; mener, at der kræves politisk lederskab på både EU-plan og nationalt plan for at imødegå de eksisterende hindringer for det digitale indre marked med henblik på at skabe job og vækst i EU; minder om, at den digitale økonomi vokser med en hastighed, der er syv gange større end resten af økonomien, og noterer sig, at fuldførelsen af EU's digitale indre marked kan give en forøgelse på 110 mia. EUR om året;

| 2. | fremhæver, at Unionen står over for et mangesidigt pres på BNP-væksten på et tidspunkt, hvor mulighederne for at stimulere væksten med offentlige midler er begrænset af høje gælds- og underskudsniveauer, og opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at mobilisere enhver mulig form for vækstfremme; bemærker, at ikt er en vigtig transformerende teknologi i alle sektorer i økonomien med særlig relevans på områder såsom sundhedsvæsen, energi, public service og uddannelse; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at Unionen står over for et mangesidigt pres på BNP-væksten på et tidspunkt, hvor mulighederne for at stimulere væksten med offentlige midler er begrænset af høje gælds- og underskudsniveauer, og opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at mobilisere enhver mulig form for vækstfremme; bemærker, at ikt er en vigtig transformerende teknologi i alle sektorer i økonomien med særlig relevans på områder såsom sundhedsvæsen, energi, public service og uddannelse;

Et Europa uden roamingtakster i 2015

| 3. | beklager, at telekommunikationsmarkedet stadig er opdelt i nationale markeder med kunstige grænser og ikke kan betragtes som et indre økonomisk marked, der ansporer til konkurrence; |
| --- | --- |

3.

beklager, at telekommunikationsmarkedet stadig er opdelt i nationale markeder med kunstige grænser og ikke kan betragtes som et indre økonomisk marked, der ansporer til konkurrence;

| 4. | understreger, at brancheanalytikere har påpeget, at roaming ofte udgør omkring 10 % af operatørernes indtægter, og noterer sig, at de seneste analyser fra Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) har vist, at branchen og forbrugerne i gennemsnit betaler det dobbelte af den pris, som operatørerne skal betale for roamingopkald på engrosmarkedet; |
| --- | --- |

4.

understreger, at brancheanalytikere har påpeget, at roaming ofte udgør omkring 10 % af operatørernes indtægter, og noterer sig, at de seneste analyser fra Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) har vist, at branchen og forbrugerne i gennemsnit betaler det dobbelte af den pris, som operatørerne skal betale for roamingopkald på engrosmarkedet;

| 5. | beklager, at disse skæve fortjenstmargener på roaming øger mobilitetsomkostningerne inden for EU; påpeger, at dette er en hæmsko for vækst og velstand, idet mobilitet er en af de vigtigste faktorer for EU’s vækst; |
| --- | --- |

5.

beklager, at disse skæve fortjenstmargener på roaming øger mobilitetsomkostningerne inden for EU; påpeger, at dette er en hæmsko for vækst og velstand, idet mobilitet er en af de vigtigste faktorer for EU’s vækst;

| 6. | understreger, at afskaffelse af roamingtakster er afgørende for at stimulere innovation ved at skabe et større hjemmemarked for innovative produkter og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

6.

understreger, at afskaffelse af roamingtakster er afgørende for at stimulere innovation ved at skabe et større hjemmemarked for innovative produkter og tjenesteydelser;

| 7. | mener ikke, at der i øjeblikket findes et indre telekommunikationsmarked, bl.a. på grund af betydelige forskelle mellem indenlandske priser og roamingpriser; mener derfor, at strukturforanstaltninger skulle bidrage til at skabe et ægte digitalt indre marked, hvor der anspores til konkurrence, og der ikke findes nogen differentiering mellem nationale takster og roamingtakster, hvorved der etableres et fælles EU-marked for mobil kommunikation; |
| --- | --- |

7.

mener ikke, at der i øjeblikket findes et indre telekommunikationsmarked, bl.a. på grund af betydelige forskelle mellem indenlandske priser og roamingpriser; mener derfor, at strukturforanstaltninger skulle bidrage til at skabe et ægte digitalt indre marked, hvor der anspores til konkurrence, og der ikke findes nogen differentiering mellem nationale takster og roamingtakster, hvorved der etableres et fælles EU-marked for mobil kommunikation;

| 8. | minder Rådet og Kommissionen om, at ifølge den digitale dagsorden for Europa skulle forskellen mellem roaming-tariffer og nationale tariffer være tæt på nul inden 2015, og at målet med forordning (EU) nr. 531/2012 er at opnå et indre marked for mobile kommunikationstjenester, og at der i sidste instans ikke findes nogen differentiering mellem nationale takster og roamingtakster; |
| --- | --- |

8.

minder Rådet og Kommissionen om, at ifølge den digitale dagsorden for Europa skulle forskellen mellem roaming-tariffer og nationale tariffer være tæt på nul inden 2015, og at målet med forordning (EU) nr. 531/2012 er at opnå et indre marked for mobile kommunikationstjenester, og at der i sidste instans ikke findes nogen differentiering mellem nationale takster og roamingtakster;

| 9. | mener, at foranstaltningerne til fuldførelse af det digitale indre marked derfor bør resultere i, at forskellen mellem roamingtakster og nationale takster er fjernet senest i 2015, hvilket vil føre til et EU uden roamingtakster (for telefonopkald, tekstbeskeder og data); |
| --- | --- |

9.

mener, at foranstaltningerne til fuldførelse af det digitale indre marked derfor bør resultere i, at forskellen mellem roamingtakster og nationale takster er fjernet senest i 2015, hvilket vil føre til et EU uden roamingtakster (for telefonopkald, tekstbeskeder og data);

| 10. | minder om, at nye tilbud fra teleoperatører skal være brugervenlige og gennemsigtige, således at det undgås at opbygge nye skjulte barrierer i telekommunikationssektoren; |
| --- | --- |

10.

minder om, at nye tilbud fra teleoperatører skal være brugervenlige og gennemsigtige, således at det undgås at opbygge nye skjulte barrierer i telekommunikationssektoren;

| 11. | minder om, at Kommissionen skal revidere forordning (EU) nr. 531/2012 og evaluere roamingmarkedets konkurrenceevne, og i hvilket omfang forbrugerne har nydt godt af reelle reduktioner i prisen på roamingtjenester, samt forskellen mellem roamingtakster og nationale takster, herunder tilgængeligheden af tilbud med en fælles takst for nationale tjenester og roamingtjenester; |
| --- | --- |

11.

minder om, at Kommissionen skal revidere forordning (EU) nr. 531/2012 og evaluere roamingmarkedets konkurrenceevne, og i hvilket omfang forbrugerne har nydt godt af reelle reduktioner i prisen på roamingtjenester, samt forskellen mellem roamingtakster og nationale takster, herunder tilgængeligheden af tilbud med en fælles takst for nationale tjenester og roamingtjenester;

| 12. | minder om, at afskaffelsen af roamingtakster ikke alene kan sikre oprettelsen af et reelt digitalt indre marked; fastholder, at dette instrument skal overvejes inden for rammerne af en overordnet europæisk digital dagsorden, der tager særligt sigte på infrastrukturens udvikling og tilgængelighed for at fastholde beskæftigelsen og fremme jobskabelsen i denne sektor; |
| --- | --- |

12.

minder om, at afskaffelsen af roamingtakster ikke alene kan sikre oprettelsen af et reelt digitalt indre marked; fastholder, at dette instrument skal overvejes inden for rammerne af en overordnet europæisk digital dagsorden, der tager særligt sigte på infrastrukturens udvikling og tilgængelighed for at fastholde beskæftigelsen og fremme jobskabelsen i denne sektor;

| 13. | glæder sig over Kommissionens bekendtgørelse om, at den vil foreslå en lovpakke til at tackle de resterende hindringer for funktionen af EU's digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af vækstpotentialet for telekommunikationssektoren ved oprettelse af et digitalt indre marked i EU; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over Kommissionens bekendtgørelse om, at den vil foreslå en lovpakke til at tackle de resterende hindringer for funktionen af EU's digitale indre marked; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af vækstpotentialet for telekommunikationssektoren ved oprettelse af et digitalt indre marked i EU;

Infrastruktur og mobilitet

| 14. | understreger, at det er nødvendigt fortsat at give topprioritet til anvendelsen af bredbånd og tilgængeliggørelsen af det, e-handel, inddragelse i informationssamfundet, offentlige tjenesteydelser på tværs af grænserne og til de mål for forskning og innovation, der er opstillet i den digitale dagsorden for Europa, for at EU kan få fuld gavn af det digitale samfund; |
| --- | --- |

14.

understreger, at det er nødvendigt fortsat at give topprioritet til anvendelsen af bredbånd og tilgængeliggørelsen af det, e-handel, inddragelse i informationssamfundet, offentlige tjenesteydelser på tværs af grænserne og til de mål for forskning og innovation, der er opstillet i den digitale dagsorden for Europa, for at EU kan få fuld gavn af det digitale samfund;

| 15. | minder om, at det parallelt med behovet for at fjerne hindringer for det europæiske digitale indre marked er en absolut prioritet for EU at investere i optimale, meget hurtige bredbåndsinfrastrukturer til internet med henblik på en komplet udnyttelse af den digitale økonomis potentiale; |
| --- | --- |

15.

minder om, at det parallelt med behovet for at fjerne hindringer for det europæiske digitale indre marked er en absolut prioritet for EU at investere i optimale, meget hurtige bredbåndsinfrastrukturer til internet med henblik på en komplet udnyttelse af den digitale økonomis potentiale;

| 16. | understreger, at hvis EU skal være hjemsted for den digitale revolution og genvinde sit globale lederskab, har vi brug for ambitiøse fremadrettede mål for 2020; mener, at et revideret fremadrettet mål for den digitale dagsorden for 2020 bør være at forbinde alle EU-husstande med bredbåndsforbindelser, der leverer 100 megabit pr. sekund, og hvor 50 % af husstandene har adgang til 1 gigabit pr. sekund og derover; noterer sig, at Udvalget om Industri, Forskning og Energi allerede har anført, at det vil støtte disse ambitiøse mål i sin betænkning om retningslinjer for transeuropæiske telekommunikationsnet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF; |
| --- | --- |

16.

understreger, at hvis EU skal være hjemsted for den digitale revolution og genvinde sit globale lederskab, har vi brug for ambitiøse fremadrettede mål for 2020; mener, at et revideret fremadrettet mål for den digitale dagsorden for 2020 bør være at forbinde alle EU-husstande med bredbåndsforbindelser, der leverer 100 megabit pr. sekund, og hvor 50 % af husstandene har adgang til 1 gigabit pr. sekund og derover; noterer sig, at Udvalget om Industri, Forskning og Energi allerede har anført, at det vil støtte disse ambitiøse mål i sin betænkning om retningslinjer for transeuropæiske telekommunikationsnet og om ophævelse af beslutning nr. 1336/97/EF;

| 17. | beklager dybt, at mange medlemsstater ikke har overholdt fristen den 1. januar 2013 for tildeling af frekvenser fra digitaliseringsgevinsten i 800 MHz-båndet til mobile bredbåndstjenester som fastsat i radiofrekvenspolitikprogrammet; understreger, at denne forsinkelse har hæmmet udbredelsen af 4G-net i EU, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at 800 MHz-båndet bliver tilgængeligt for mobile bredbåndstjenester, og opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle sine beføjelser for at sikre en hurtig gennemførelse; |
| --- | --- |

17.

beklager dybt, at mange medlemsstater ikke har overholdt fristen den 1. januar 2013 for tildeling af frekvenser fra digitaliseringsgevinsten i 800 MHz-båndet til mobile bredbåndstjenester som fastsat i radiofrekvenspolitikprogrammet; understreger, at denne forsinkelse har hæmmet udbredelsen af 4G-net i EU, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at 800 MHz-båndet bliver tilgængeligt for mobile bredbåndstjenester, og opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle sine beføjelser for at sikre en hurtig gennemførelse;

| 18. | konstaterer, at målene i den digitale dagsorden om bredbåndsdækning formentlig i vid udstrækning ikke vil blive nået; er derfor overbevist om, at EU vil miste yderligere global konkurrenceevne, hvis der ikke foretages større investeringer i fremtidige net; mener derfor, at Kommissionen som led i sin akt for det indre marked også skal forelægge en grundlæggende revision af lovgrundlaget for telekommunikationsmarkedet med henblik på at stimulere investeringer i faste og mobile net; |
| --- | --- |

18.

konstaterer, at målene i den digitale dagsorden om bredbåndsdækning formentlig i vid udstrækning ikke vil blive nået; er derfor overbevist om, at EU vil miste yderligere global konkurrenceevne, hvis der ikke foretages større investeringer i fremtidige net; mener derfor, at Kommissionen som led i sin akt for det indre marked også skal forelægge en grundlæggende revision af lovgrundlaget for telekommunikationsmarkedet med henblik på at stimulere investeringer i faste og mobile net;

| 19. | mener, at den rolle, som konkurrence spiller for at anspore til investeringer i nye digitale infrastrukturer til gavn for økonomisk vækst, ikke bør undermineres; mener, at det er afgørende, at Kommissionen garanterer et regelsæt, der giver alle markedsaktører mulighed for at investere i innovativ digital infrastruktur; mener med dette formål for øje, at nye regler for fastsættelse af effektive adgangspriser for NGA-net (Next Generation Access) bør afspejle den underliggende konkurrenceproces i den enkelte medlemsstat ved at respektere de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser; mener i denne forbindelse, at nationale tilsynsmyndigheder bør arbejde på at nå fælles mål, f.eks. målene i den digitale dagsorden, og trække på deres bedre kendskab til og specifikke ekspertise vedrørende de respektive nationale markeder; |
| --- | --- |

19.

mener, at den rolle, som konkurrence spiller for at anspore til investeringer i nye digitale infrastrukturer til gavn for økonomisk vækst, ikke bør undermineres; mener, at det er afgørende, at Kommissionen garanterer et regelsæt, der giver alle markedsaktører mulighed for at investere i innovativ digital infrastruktur; mener med dette formål for øje, at nye regler for fastsættelse af effektive adgangspriser for NGA-net (Next Generation Access) bør afspejle den underliggende konkurrenceproces i den enkelte medlemsstat ved at respektere de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser; mener i denne forbindelse, at nationale tilsynsmyndigheder bør arbejde på at nå fælles mål, f.eks. målene i den digitale dagsorden, og trække på deres bedre kendskab til og specifikke ekspertise vedrørende de respektive nationale markeder;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en grundlæggende revision af regelsættet for elektronisk kommunikation; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en grundlæggende revision af regelsættet for elektronisk kommunikation;

| 21. | påpeger betydningen af at fuldføre de nøgletiltag, der er opstillet i den digitale dagsorden for Europa, idet der lægges særlig vægt på robuste, pålidelige infrastrukturer og tjenester og på databeskyttelsesordningen; |
| --- | --- |

21.

påpeger betydningen af at fuldføre de nøgletiltag, der er opstillet i den digitale dagsorden for Europa, idet der lægges særlig vægt på robuste, pålidelige infrastrukturer og tjenester og på databeskyttelsesordningen;

| 22. | minder Kommissionen om at foretage en evaluering og en revision af direktivet om informationssamfundet (2001/29/EF (4)) for at sikre forudsigelighed, mobilitet og fleksibilitet på EU’s digitale indre marked, sådan som Europa-Parlamentet opfordrede til i sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (5); |
| --- | --- |

22.

minder Kommissionen om at foretage en evaluering og en revision af direktivet om informationssamfundet (2001/29/EF (4)) for at sikre forudsigelighed, mobilitet og fleksibilitet på EU’s digitale indre marked, sådan som Europa-Parlamentet opfordrede til i sin beslutning af 11. december 2012 om en strategi for digital frihed i EU's udenrigspolitik (5);

Ikt’er til ungdomsbeskæftigelse

| 23. | understreger, at det kræver en koordineret indsats at opnå et fuldt funktionsdygtigt digitalt indre marked og sikre, at alle borgere uanset opholdssted har adgang til internettet og besidder de nødvendige færdigheder til at bruge det; |
| --- | --- |

23.

understreger, at det kræver en koordineret indsats at opnå et fuldt funktionsdygtigt digitalt indre marked og sikre, at alle borgere uanset opholdssted har adgang til internettet og besidder de nødvendige færdigheder til at bruge det;

| 24. | glæder sig over iværksættelsen i marts 2013 af den store koalition for digitale job, der er åben for alle interesserede parter; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at gøre den store koalition for digitale job funktionsdygtig, til at gentage dette initiativ på medlemsstatsplan og til at give deltagerne præferenceadgang til EU-midler for at støtte deres indsats; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over iværksættelsen i marts 2013 af den store koalition for digitale job, der er åben for alle interesserede parter; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at gøre den store koalition for digitale job funktionsdygtig, til at gentage dette initiativ på medlemsstatsplan og til at give deltagerne præferenceadgang til EU-midler for at støtte deres indsats;

| 25. | understreger, at arbejdsløshed, herunder ungdoms- og langtidsarbejdsløshed, har nået uacceptable høje niveauer i EU, som sandsynligvis vil forblive høje i den nærmeste fremtid, og understreger, at der er behov for en målrettet og hurtig indsats på alle politiske niveauer; |
| --- | --- |

25.

understreger, at arbejdsløshed, herunder ungdoms- og langtidsarbejdsløshed, har nået uacceptable høje niveauer i EU, som sandsynligvis vil forblive høje i den nærmeste fremtid, og understreger, at der er behov for en målrettet og hurtig indsats på alle politiske niveauer;

| 26. | bemærker, at der i øjeblikket er mere end 4 mio. ikt-arbejdere i EU, og at dette tal stiger med 3 % årligt; påpeger, at mellem 700 000 og en million ikt-job af høj kvalitet ifølge Kommissionen ikke vil være besat i 2015 på trods af krisen; fremhæver, at en indsats for e-færdigheder og digital uddannelse derfor kan være yderst vigtig for at tackle den stigende arbejdsløshed, især blandt unge; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at der i øjeblikket er mere end 4 mio. ikt-arbejdere i EU, og at dette tal stiger med 3 % årligt; påpeger, at mellem 700 000 og en million ikt-job af høj kvalitet ifølge Kommissionen ikke vil være besat i 2015 på trods af krisen; fremhæver, at en indsats for e-færdigheder og digital uddannelse derfor kan være yderst vigtig for at tackle den stigende arbejdsløshed, især blandt unge;

| 27. | glæder sig over vedtagelsen på EU-plan af ungdomsgarantiordninger for at sikre, at alle unge europæere får et jobtilbud af god kvalitet, yderligere uddannelse, en læreplads eller et praktikophold inden for fire måneder efter at være gået ud af skolen eller blevet arbejdsløs; bemærker imidlertid, at den sum på 6 mia. EUR, der i den næste flerårige finansielle ramme er øremærket til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, er klart utilstrækkelig til at løse et problem af dette omfang; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at maksimere effektiviteten af en sådan indsats ved at prioritere tilegnelsen af digitale færdigheder; fremhæver, at digitale færdigheder bør være en uundværlig del af enhver erhvervsuddannelse for at sikre, at nye generationer såvel som dem, der i øjeblikket befinder sig på arbejdspladserne, kan erhverve de færdigheder, som de har brug for; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over vedtagelsen på EU-plan af ungdomsgarantiordninger for at sikre, at alle unge europæere får et jobtilbud af god kvalitet, yderligere uddannelse, en læreplads eller et praktikophold inden for fire måneder efter at være gået ud af skolen eller blevet arbejdsløs; bemærker imidlertid, at den sum på 6 mia. EUR, der i den næste flerårige finansielle ramme er øremærket til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, er klart utilstrækkelig til at løse et problem af dette omfang; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at maksimere effektiviteten af en sådan indsats ved at prioritere tilegnelsen af digitale færdigheder; fremhæver, at digitale færdigheder bør være en uundværlig del af enhver erhvervsuddannelse for at sikre, at nye generationer såvel som dem, der i øjeblikket befinder sig på arbejdspladserne, kan erhverve de færdigheder, som de har brug for;

Ikt’er til SMV’er

| 28. | minder om, at internettets rolle som en platform, der sætte en hvilken som helst borger i stand til at lancere en tjeneste eller et innovativt produkt, der er beregnet til en hvilken som helst anden borger, og derved skabe jobs og SMV’er, ud over sin rolle som platform for social kommunikation, er et centralt princip for det digitale indre marked; |
| --- | --- |

28.

minder om, at internettets rolle som en platform, der sætte en hvilken som helst borger i stand til at lancere en tjeneste eller et innovativt produkt, der er beregnet til en hvilken som helst anden borger, og derved skabe jobs og SMV’er, ud over sin rolle som platform for social kommunikation, er et centralt princip for det digitale indre marked;

| 29. | understreger, at SMV'er er centrale i EU's økonomi, og at der er behov for en større indsats for at fremme den globale konkurrenceevne hos SMV'erne i EU og etablere det bedst mulige miljø for udbredelse af lovende nye teknologiudviklinger, der har en stor indvirkning på EU-virksomhedernes konkurrenceevne, såsom cloud computing; |
| --- | --- |

29.

understreger, at SMV'er er centrale i EU's økonomi, og at der er behov for en større indsats for at fremme den globale konkurrenceevne hos SMV'erne i EU og etablere det bedst mulige miljø for udbredelse af lovende nye teknologiudviklinger, der har en stor indvirkning på EU-virksomhedernes konkurrenceevne, såsom cloud computing;

| 30. | bemærker, at flere og flere europæere, især unge, som alternativ karrieremulighed til almindelig beskæftigelse nu vælger at blive iværksættere, idet de anspores af de hidtil usete muligheder, som internettet, cloud computing, mobile platforme, sociale netværk og de enorme datastrømme har skabt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at mobilisere et mere erhvervsvenligt klima med lettere adgang til finansiering (»licence to fail«), markeder, netværk og færdigheder, hvilket bør fremmes ved hjælp af risikodelingsordninger, venture-kapital, skattefordele og netværksarrangementer; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at flere og flere europæere, især unge, som alternativ karrieremulighed til almindelig beskæftigelse nu vælger at blive iværksættere, idet de anspores af de hidtil usete muligheder, som internettet, cloud computing, mobile platforme, sociale netværk og de enorme datastrømme har skabt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at mobilisere et mere erhvervsvenligt klima med lettere adgang til finansiering (»licence to fail«), markeder, netværk og færdigheder, hvilket bør fremmes ved hjælp af risikodelingsordninger, venture-kapital, skattefordele og netværksarrangementer;

Digitalisering af den offentlige sektor

| 31. | understreger, at digitaliseringen af den offentlige sektor bør have førsteprioritet blandt de næste skridt i den digitale dagsorden, da den digitale løftestangseffekt for alle økonomiens sektorer vil blive en meget stor fordel, rent bortset fra reduktionen af udgifter til offentlig administration og mere effektive tjenesteydelser til borgerne; |
| --- | --- |

31.

understreger, at digitaliseringen af den offentlige sektor bør have førsteprioritet blandt de næste skridt i den digitale dagsorden, da den digitale løftestangseffekt for alle økonomiens sektorer vil blive en meget stor fordel, rent bortset fra reduktionen af udgifter til offentlig administration og mere effektive tjenesteydelser til borgerne;

| 32. | beklager, at der udvikles nationale strategier for cloud computing på bekostning af en ambitiøs og effektiv europæisk strategi; anmoder Kommissionen om at styrke sine forslag og finde metoder, der er tilstrækkeligt effektive til at give EU en førende position, for så vidt angår standardisering; |
| --- | --- |

32.

beklager, at der udvikles nationale strategier for cloud computing på bekostning af en ambitiøs og effektiv europæisk strategi; anmoder Kommissionen om at styrke sine forslag og finde metoder, der er tilstrækkeligt effektive til at give EU en førende position, for så vidt angår standardisering;

| 33. | fremhæver, at en moderne offentlig administration er en væsentlig faktor for at understøtte udformningen og gennemførelsen af politikker, der fremmer job, vækst og konkurrenceevne; understreger, at ikt's potentiale bør udnyttes for at opnå en bedre fungerende og mere effektiv offentlig sektor, samtidig med at den administrative byrde reduceres; bemærker, at ikt kan igangsætte reformer af skatteopkrævnings- og sundhedssystemer, reducere forsinkelser i betalinger til leverandører og forbedre retssystemernes effektivitet; mener især, at sundhedsplejen står over for at blive revolutioneret og skal levere mere omkostningseffektive og individualiserede tjenesteydelser til patienter og fagfolk; |
| --- | --- |

33.

fremhæver, at en moderne offentlig administration er en væsentlig faktor for at understøtte udformningen og gennemførelsen af politikker, der fremmer job, vækst og konkurrenceevne; understreger, at ikt's potentiale bør udnyttes for at opnå en bedre fungerende og mere effektiv offentlig sektor, samtidig med at den administrative byrde reduceres; bemærker, at ikt kan igangsætte reformer af skatteopkrævnings- og sundhedssystemer, reducere forsinkelser i betalinger til leverandører og forbedre retssystemernes effektivitet; mener især, at sundhedsplejen står over for at blive revolutioneret og skal levere mere omkostningseffektive og individualiserede tjenesteydelser til patienter og fagfolk;

| 34. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde arbejdet i det europæiske cloud-partnerskab; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde arbejdet i det europæiske cloud-partnerskab;

Finansiering af ikt: den flerårige finansielle ramme (FFR)

| 35. | beklager, at den sum på 9,2 mia. EUR, som Kommissionen har foreslået til ikt-investeringer i Connecting Europe-faciliteten (CEF) for perioden 2014-2020 bliver drastisk reduceret; understreger, at investeringerne i bredbåndsnet under strukturfondenes og Fonden for Udvikling af Landdistrikternes er vigtigere end nogensinde som følge af de nye finansielle forhold og bør øges væsentligt i forhold til programmeringsperioden 2007-2013; |
| --- | --- |

35.

beklager, at den sum på 9,2 mia. EUR, som Kommissionen har foreslået til ikt-investeringer i Connecting Europe-faciliteten (CEF) for perioden 2014-2020 bliver drastisk reduceret; understreger, at investeringerne i bredbåndsnet under strukturfondenes og Fonden for Udvikling af Landdistrikternes er vigtigere end nogensinde som følge af de nye finansielle forhold og bør øges væsentligt i forhold til programmeringsperioden 2007-2013;

| 36. | understreger, at der er behov for en større målretning af EU-midlerne mod ikt-investeringer, og at finansieringen af ikt i den næste FFR bør stå i et rimeligt forhold til sektorens vægt og økonomiske betydning; opfordrer til, at andelen af ikt-relaterede udgifter i den overordnede flerårige finansielle ramme bør prioriteres højere i sammenligning med perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

36.

understreger, at der er behov for en større målretning af EU-midlerne mod ikt-investeringer, og at finansieringen af ikt i den næste FFR bør stå i et rimeligt forhold til sektorens vægt og økonomiske betydning; opfordrer til, at andelen af ikt-relaterede udgifter i den overordnede flerårige finansielle ramme bør prioriteres højere i sammenligning med perioden 2007-2013;

o

o o

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 172 af 30.6.2012, s. 10.

(2)  EUT L 81 af 21.3.2012, s. 7.

(3)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 45.

(4)  EUT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0470.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/125 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/125

---

P7_TA(2013)0378

Situationen i Syrien

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Syrien (2013/2819(RSP))

(2016/C 093/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Syrien,

| — | der henviser til Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner om Syrien af 23. januar, 18. februar, 11. marts, 22. april, 27. maj, 24. juni, 9. juli og 22. juli 2013; der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Syrien af 8. februar 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner om Syrien af 23. januar, 18. februar, 11. marts, 22. april, 27. maj, 24. juni, 9. juli og 22. juli 2013; der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Syrien af 8. februar 2013,

| — | der henviser til de erklæringer, der blev afgivet af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, den 21. august 2013 om de seneste rapporter om brug af kemiske våben i Damaskus, af 23. august 2013 om betydningen af hurtigt at finde en politisk løsning på konflikten i Syrien (der afspejlede den holdning til Syrien-spørgsmålet, som EU opnåede enighed om den 7. september 2013) og af 10. september 2013 om forslaget om at placere Syriens kemiske våben under international kontrol, |
| --- | --- |

—

der henviser til de erklæringer, der blev afgivet af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, den 21. august 2013 om de seneste rapporter om brug af kemiske våben i Damaskus, af 23. august 2013 om betydningen af hurtigt at finde en politisk løsning på konflikten i Syrien (der afspejlede den holdning til Syrien-spørgsmålet, som EU opnåede enighed om den 7. september 2013) og af 10. september 2013 om forslaget om at placere Syriens kemiske våben under international kontrol,

| — | der henviser til Genève-konventionerne af 1949 og tillægsprotokollerne til disse, navnlig Genève-protokollen (til Haag-konventionen) om forbud mod til krigsbrug at anvende kvælende, giftige eller lignende gasarter samt bakteriologiske krigsmidler, undertegnet i Genève den 17. juni 1925, og til normerne i konventionen om kemiske våben, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genève-konventionerne af 1949 og tillægsprotokollerne til disse, navnlig Genève-protokollen (til Haag-konventionen) om forbud mod til krigsbrug at anvende kvælende, giftige eller lignende gasarter samt bakteriologiske krigsmidler, undertegnet i Genève den 17. juni 1925, og til normerne i konventionen om kemiske våben,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at der ifølge FN er blevet dræbt næsten 100 000 mennesker, hovedsageligt civile, siden de voldelige angreb på fredelige demonstranter begyndte i Syrien i marts 2011; der henviser til, at der ifølge FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) findes 4,25 millioner internt fordrevne personer, og at der er over to millioner syriske flygtninge, hovedsageligt i Tyrkiet, Jordan, Libanon, Egypten og Irak; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der ifølge FN er blevet dræbt næsten 100 000 mennesker, hovedsageligt civile, siden de voldelige angreb på fredelige demonstranter begyndte i Syrien i marts 2011; der henviser til, at der ifølge FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) findes 4,25 millioner internt fordrevne personer, og at der er over to millioner syriske flygtninge, hovedsageligt i Tyrkiet, Jordan, Libanon, Egypten og Irak;

| B. | der henviser til, at der den 21. august 2013 blev foretaget et omfattende angreb med kemiske våben i udkanten af Damaskus, hvorved hundredvis af mennesker blev dræbt, herunder mange kvinder og børn; der henviser til, at angrebet var en grov krænkelse af folkeretten, en krigsforbrydelse og en forbrydelse mod menneskeheden; der henviser til, at oplysninger fra en lang række kilder bekræfter, at et sådant angreb har fundet sted og synes at være et stærkt bevis for, at det syriske regime er ansvarligt for disse angreb; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der den 21. august 2013 blev foretaget et omfattende angreb med kemiske våben i udkanten af Damaskus, hvorved hundredvis af mennesker blev dræbt, herunder mange kvinder og børn; der henviser til, at angrebet var en grov krænkelse af folkeretten, en krigsforbrydelse og en forbrydelse mod menneskeheden; der henviser til, at oplysninger fra en lang række kilder bekræfter, at et sådant angreb har fundet sted og synes at være et stærkt bevis for, at det syriske regime er ansvarligt for disse angreb;

| C. | der henviser til, at Syriens regering den 25. august 2013 — fire dage efter det kemiske angreb — indvilligede i, at FN's inspektører kunne få adgang til stedet; der henviser til, at FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, indtrængende opfordrede inspektørholdet til at fremlægge deres resultater hurtigst muligt; der henviser til, at FN's inspektørholds mandat i forbindelse med besøget er begrænset til at fastslå, hvorvidt der blev anvendt kemiske våben eller ej, uden at tage stilling til spørgsmålet om, hvem der var ansvarlig for handlingen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Syriens regering den 25. august 2013 — fire dage efter det kemiske angreb — indvilligede i, at FN's inspektører kunne få adgang til stedet; der henviser til, at FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, indtrængende opfordrede inspektørholdet til at fremlægge deres resultater hurtigst muligt; der henviser til, at FN's inspektørholds mandat i forbindelse med besøget er begrænset til at fastslå, hvorvidt der blev anvendt kemiske våben eller ej, uden at tage stilling til spørgsmålet om, hvem der var ansvarlig for handlingen;

| D. | der henviser til, at FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, den 9. september 2013 og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, den 10. september 2013 hilste forslaget om at overføre Syriens kemiske våben til det internationale samfund med henblik på destruktion velkomment, og at Rusland, Iran og det syriske styre hurtigt tog dette forslag til sig; der henviser til, at Ban Ki-moon udtalte, at han overvejede at opfordre Sikkerhedsrådet til at kræve omgående overførsel af disse våben og af lagrene af kemiske prækursorer til steder i det centrale Syrien, hvor de kan opbevares sikkert og blive destrueret; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's generalsekretær, Ban Ki-moon, den 9. september 2013 og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, den 10. september 2013 hilste forslaget om at overføre Syriens kemiske våben til det internationale samfund med henblik på destruktion velkomment, og at Rusland, Iran og det syriske styre hurtigt tog dette forslag til sig; der henviser til, at Ban Ki-moon udtalte, at han overvejede at opfordre Sikkerhedsrådet til at kræve omgående overførsel af disse våben og af lagrene af kemiske prækursorer til steder i det centrale Syrien, hvor de kan opbevares sikkert og blive destrueret;

| 1. | fordømmer kraftigt massedrabet på civile med kemiske våben den 21. august 2013, som ifølge vestlige efterretningskilder resulterede i mindst 1 400 dræbte, herunder 400 børn, og noterer sig, at forskellige kilder synes at tyde på, at det syriske regime er ansvarligt for dette angreb; |
| --- | --- |

1.

fordømmer kraftigt massedrabet på civile med kemiske våben den 21. august 2013, som ifølge vestlige efterretningskilder resulterede i mindst 1 400 dræbte, herunder 400 børn, og noterer sig, at forskellige kilder synes at tyde på, at det syriske regime er ansvarligt for dette angreb;

| 2. | understreger, at det internationale samfund ikke kan lade denne rystende anvendelse af kemiske våben gå upåagtet hen; understreger, at den dokumenterede brug af kemiske våben, navnlig mod civile, er en åbenlys krænkelse af folkeretten, en krigsforbrydelse og en forbrydelse mod menneskeheden, som kræver en klar, stærk, målrettet og samlet reaktion, der ikke udelukker eventuelle afskrækkende foranstaltninger, med henblik på at gøre det klart, at sådanne forbrydelser er uacceptable, og for at undgå enhver yderligere anvendelse af kemiske våben i Syrien eller andre steder; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det internationale samfund ikke kan lade denne rystende anvendelse af kemiske våben gå upåagtet hen; understreger, at den dokumenterede brug af kemiske våben, navnlig mod civile, er en åbenlys krænkelse af folkeretten, en krigsforbrydelse og en forbrydelse mod menneskeheden, som kræver en klar, stærk, målrettet og samlet reaktion, der ikke udelukker eventuelle afskrækkende foranstaltninger, med henblik på at gøre det klart, at sådanne forbrydelser er uacceptable, og for at undgå enhver yderligere anvendelse af kemiske våben i Syrien eller andre steder;

| 3. | glæder sig over den holdning vedrørende Syrien, som EU blev enig om på det uformelle møde mellem EU's udenrigsministre den 7. september 2013; understreger, at situationen i Syrien kræver en sammenhængende fælles fremgangsmåde fra medlemsstaternes side; opfordrer EU og dets medlemsstater til yderligere at drøfte situationen i Syrien inden for rammerne af Rådet (udenrigsanliggender) og vurdere, hvilke foranstaltninger EU vil kunne træffe for at støtte de demokratiske styrker i den syriske opposition, lette en dialog og en fælles tilgang med andre medlemmer af det internationale samfund og levere yderligere humanitær bistand til befolkningen i Syrien og dets nabolande; understreger, at EU bør gøre en særlig indsats for at gå i dialog med alle relevante aktører og for at fremme en nedtrapningsproces, der omfatter hele regionen; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over den holdning vedrørende Syrien, som EU blev enig om på det uformelle møde mellem EU's udenrigsministre den 7. september 2013; understreger, at situationen i Syrien kræver en sammenhængende fælles fremgangsmåde fra medlemsstaternes side; opfordrer EU og dets medlemsstater til yderligere at drøfte situationen i Syrien inden for rammerne af Rådet (udenrigsanliggender) og vurdere, hvilke foranstaltninger EU vil kunne træffe for at støtte de demokratiske styrker i den syriske opposition, lette en dialog og en fælles tilgang med andre medlemmer af det internationale samfund og levere yderligere humanitær bistand til befolkningen i Syrien og dets nabolande; understreger, at EU bør gøre en særlig indsats for at gå i dialog med alle relevante aktører og for at fremme en nedtrapningsproces, der omfatter hele regionen;

| 4. | opfordrer FN til hurtigt at færdiggøre sin grundige undersøgelse af anvendelsen af kemiske våben i Syrien; anmoder om, at inspektørholdets rapport sendes så hurtigt som muligt til Sikkerhedsrådet, så det kan drøfte massedrabene i Syrien på grundlag af inspektørholdets konklusioner og vurdere, hvilke foranstaltninger det er nødvendigt at træffe som reaktion på brugen af kemiske våben i Syrien og stille de ansvarlige til regnskab; |
| --- | --- |

4.

opfordrer FN til hurtigt at færdiggøre sin grundige undersøgelse af anvendelsen af kemiske våben i Syrien; anmoder om, at inspektørholdets rapport sendes så hurtigt som muligt til Sikkerhedsrådet, så det kan drøfte massedrabene i Syrien på grundlag af inspektørholdets konklusioner og vurdere, hvilke foranstaltninger det er nødvendigt at træffe som reaktion på brugen af kemiske våben i Syrien og stille de ansvarlige til regnskab;

| 5. | glæder sig over forslaget om at overdrage Syriens kemiske våbenarsenal til det internationale samfunds med henblik på at få det destrueret hurtigst muligt, efter at det internationale samfund har stillet et ultimatum ledsaget af en bindende resolution fra FN's Sikkerhedsråd, i henhold til hvilken denne foranstaltning, hvis ultimatummet ikke efterkommes, kan gennemføres på grundlag af alle de instrumenter, der indgår i FN's charter; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over forslaget om at overdrage Syriens kemiske våbenarsenal til det internationale samfunds med henblik på at få det destrueret hurtigst muligt, efter at det internationale samfund har stillet et ultimatum ledsaget af en bindende resolution fra FN's Sikkerhedsråd, i henhold til hvilken denne foranstaltning, hvis ultimatummet ikke efterkommes, kan gennemføres på grundlag af alle de instrumenter, der indgår i FN's charter;

| 6. | mener, at det internationale samfund som helhed burde fastlægge en politisk løsning for Syrien, der kan standse voldshandlingerne, forebygge yderligere brug af kemiske våben og fremme en demokratisk overgang; opfordrer i særdeleshed Rusland og Kina til, som permanente medlemmer af Sikkerhedsrådet, at leve op til deres ansvar og til at gøre det muligt at opnå en fælles holdning til og en diplomatisk løsning på krisen i Syrien, uden at udelukke muligheden for, at FN's Generalforsamling kan tage dette spørgsmål op i tilfælde af en vedvarende blokering i Sikkerhedsrådet; er overbevist om, at en varig løsning på den aktuelle krise i Syrien kun kan opnås gennem en syriskledet politisk proces med opbakning fra det internationale samfund; fortsætter i denne ånd med at støtte de bestræbelser, der gøres af Den Europæiske Union og dens medlemsstater samt af FN's og Den Arabiske Ligas fælles særlige repræsentant for Syrien, Lakhdar Brahimi, på at gøre fremskridt i Genève II-processen og i FN's Sikkerhedsråd; gentager sin opfordring til Sikkerhedsrådet om at overdrage situationen i Syrien til Den Internationale Straffedomstol med henblik på en formel undersøgelse; gentager sin opfordring til præsident Assad og hans regime om at træde tilbage og bane vejen for en overgang til demokrati; |
| --- | --- |

6.

mener, at det internationale samfund som helhed burde fastlægge en politisk løsning for Syrien, der kan standse voldshandlingerne, forebygge yderligere brug af kemiske våben og fremme en demokratisk overgang; opfordrer i særdeleshed Rusland og Kina til, som permanente medlemmer af Sikkerhedsrådet, at leve op til deres ansvar og til at gøre det muligt at opnå en fælles holdning til og en diplomatisk løsning på krisen i Syrien, uden at udelukke muligheden for, at FN's Generalforsamling kan tage dette spørgsmål op i tilfælde af en vedvarende blokering i Sikkerhedsrådet; er overbevist om, at en varig løsning på den aktuelle krise i Syrien kun kan opnås gennem en syriskledet politisk proces med opbakning fra det internationale samfund; fortsætter i denne ånd med at støtte de bestræbelser, der gøres af Den Europæiske Union og dens medlemsstater samt af FN's og Den Arabiske Ligas fælles særlige repræsentant for Syrien, Lakhdar Brahimi, på at gøre fremskridt i Genève II-processen og i FN's Sikkerhedsråd; gentager sin opfordring til Sikkerhedsrådet om at overdrage situationen i Syrien til Den Internationale Straffedomstol med henblik på en formel undersøgelse; gentager sin opfordring til præsident Assad og hans regime om at træde tilbage og bane vejen for en overgang til demokrati;

| 7. | udtrykker dyb bekymring over den fortsatte humanitære krise i Syrien og konsekvenserne for nabolandene; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at leve op til deres humanitære ansvar og øge deres bistand til de syriske flygtninge; gentager sin opfordring til alle lande om at opfylde de løfter, som de afgav på donorkonferencen i Kuwait den 30. januar 2013; opfordrer alle involverede parter i konflikten til at gøre det lettere at yde humanitær bistand og støtte gennem alle mulige kanaler, herunder på tværs af grænserne og konfliktens linjer, samt sikre sikkerheden for alt sundhedspersonel og humanitære hjælpearbejdere; |
| --- | --- |

7.

udtrykker dyb bekymring over den fortsatte humanitære krise i Syrien og konsekvenserne for nabolandene; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at leve op til deres humanitære ansvar og øge deres bistand til de syriske flygtninge; gentager sin opfordring til alle lande om at opfylde de løfter, som de afgav på donorkonferencen i Kuwait den 30. januar 2013; opfordrer alle involverede parter i konflikten til at gøre det lettere at yde humanitær bistand og støtte gennem alle mulige kanaler, herunder på tværs af grænserne og konfliktens linjer, samt sikre sikkerheden for alt sundhedspersonel og humanitære hjælpearbejdere;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær samt alle parter, der er involveret i konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær samt alle parter, der er involveret i konflikten i Syrien.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/127 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/127

---

P7_TA(2013)0379

Situationen i Egypten

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Egypten (2013/2820(RSP))

(2016/C 093/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Egypten,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2013 om inddrivelse af aktiver til lande, der befinder sig i en omstillingsperiode efter det arabiske forår (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2013 om inddrivelse af aktiver til lande, der befinder sig i en omstillingsperiode efter det arabiske forår (1),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 8. februar 2013 om det arabiske forår, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 8. februar 2013 om det arabiske forår,

| — | der henviser til Rådets konklusioner fra den 21. august og den 22. juli 2013 om Egypten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner fra den 21. august og den 22. juli 2013 om Egypten,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 18. august 2013 fra Det Europæiske Råds formand, Herman van Rompuy, og Kommissionens formand, José Manuel Barroso, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 18. august 2013 fra Det Europæiske Råds formand, Herman van Rompuy, og Kommissionens formand, José Manuel Barroso,

| — | der henviser til bemærkningerne fra den højtstående repræsentant, Catherine Ashton, efter det ekstraordinære møde i Udenrigsrådet om Egypten den 21. august 2013, erklæringerne af august og juli 2013 fra den højtstående repræsentant om situationen og udviklingen i Egypten og den fælles erklæring af 7. august 2013 om Egypten fra den højtstående repræsentant og USA's udenrigsminister, John Kerry, |
| --- | --- |

—

der henviser til bemærkningerne fra den højtstående repræsentant, Catherine Ashton, efter det ekstraordinære møde i Udenrigsrådet om Egypten den 21. august 2013, erklæringerne af august og juli 2013 fra den højtstående repræsentant om situationen og udviklingen i Egypten og den fælles erklæring af 7. august 2013 om Egypten fra den højtstående repræsentant og USA's udenrigsminister, John Kerry,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten fra 2001, der trådte i kraft i 2004 og blev styrket af handlingsplanen i 2007, og til Kommissionens statusrapport af 20. marts 2013 om gennemførelsen heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Egypten fra 2001, der trådte i kraft i 2004 og blev styrket af handlingsplanen i 2007, og til Kommissionens statusrapport af 20. marts 2013 om gennemførelsen heraf,

| — | der henviser til medformændenes konklusioner fra EU-Egypten-taskforcens møde den 14. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til medformændenes konklusioner fra EU-Egypten-taskforcens møde den 14. november 2012,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning om EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse, der blev offentliggjort den 18. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning om EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse, der blev offentliggjort den 18. juni 2013,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Egypten er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Egypten er part i,

| — | der henviser til den forfatningserklæring, der blev udstedt i Egypten den 8. juli 2013, og hvori der foreslås en køreplan for forfatningsmæssige ændringer og nye valg, |
| --- | --- |

—

der henviser til den forfatningserklæring, der blev udstedt i Egypten den 8. juli 2013, og hvori der foreslås en køreplan for forfatningsmæssige ændringer og nye valg,

| — | der henviser til den egyptiske overgangsregerings program til støtte af landets vej mod demokrati, |
| --- | --- |

—

der henviser til den egyptiske overgangsregerings program til støtte af landets vej mod demokrati,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og stk. 4,

| A. | der henviser til, at Egypten er det største arabiske land, et land af afgørende betydning i det sydlige Middelhavsområde, en vigtig handelspartner for EU og en væsentlig modtager af EU-bistand; der henviser til, at den politiske udvikling i Egypten har en stærk indflydelse på og betydelige konsekvenser for hele regionen og dens omgivelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Egypten er det største arabiske land, et land af afgørende betydning i det sydlige Middelhavsområde, en vigtig handelspartner for EU og en væsentlig modtager af EU-bistand; der henviser til, at den politiske udvikling i Egypten har en stærk indflydelse på og betydelige konsekvenser for hele regionen og dens omgivelser;

| B. | der henviser til, at præsident Morsi og hans regering har undladt at holde deres økonomiske løfter, at tage hensyn til de legitime betænkeligheder blandt alle demokratiske kræfter i det egyptiske samfund og at gennemføre den demokratiske overgang, som befolkningen har ønsket de seneste to år, og at dette resulterede i stigende politisk polarisering, massedemonstrationer, hvor Morsi opfordredes til at træde tilbage, og voldelige sammenstød; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at præsident Morsi og hans regering har undladt at holde deres økonomiske løfter, at tage hensyn til de legitime betænkeligheder blandt alle demokratiske kræfter i det egyptiske samfund og at gennemføre den demokratiske overgang, som befolkningen har ønsket de seneste to år, og at dette resulterede i stigende politisk polarisering, massedemonstrationer, hvor Morsi opfordredes til at træde tilbage, og voldelige sammenstød;

| C. | der henviser til, at millioner af præsident Morsis modstandere den 30. juni 2013 samledes i Kairo og i andre egyptiske byer for at opfordre ham til at træde tilbage; der henviser til, at lederen af de væbnede styrker, general Abdul Fattah al-Sisi, efter disse demonstrationer førte an i en militær magtovertagelse, der afsatte præsident Morsi og hans regering den 3. juli 2013; der henviser til, at det egyptiske forsvarsråd i sin erklæring af 4. juli 2013 bekendtgjorde, at forfatningen var suspenderet og magten overdraget til forfatningsdomstolens formand frem til afholdelsen af et fremskyndet præsidentvalg, der vil blive efterfulgt af parlamentsvalg og dannelsen af en national koalitionsregering, samt at der nedsattes et udvalg, der skal komme med forslag til ændringer af forfatningen; der henviser til, at Adly Mansour aflagde ed som midlertidig præsident; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at millioner af præsident Morsis modstandere den 30. juni 2013 samledes i Kairo og i andre egyptiske byer for at opfordre ham til at træde tilbage; der henviser til, at lederen af de væbnede styrker, general Abdul Fattah al-Sisi, efter disse demonstrationer førte an i en militær magtovertagelse, der afsatte præsident Morsi og hans regering den 3. juli 2013; der henviser til, at det egyptiske forsvarsråd i sin erklæring af 4. juli 2013 bekendtgjorde, at forfatningen var suspenderet og magten overdraget til forfatningsdomstolens formand frem til afholdelsen af et fremskyndet præsidentvalg, der vil blive efterfulgt af parlamentsvalg og dannelsen af en national koalitionsregering, samt at der nedsattes et udvalg, der skal komme med forslag til ændringer af forfatningen; der henviser til, at Adly Mansour aflagde ed som midlertidig præsident;

| D. | der henviser til, at den midlertidige præsident opløste parlamentets førstekammer, bekendtgjorde en køreplan for en ni-måneders overgangsperiode, i løbet af hvilken forfatningen fra 2012 vil blive ændret og vedtaget ved folkeafstemning, og hvorefter der vil blive afholdt parlaments- og præsidentvalg, og en fungerende premierminister vil blive udpeget; der henviser til, at Egyptens højeste islamiske og kristne koptiske myndigheder, fremtrædende liberale politikere og Salafist Nour-partiet har godkendt køreplanen for overgangsperioden; der henviser til, at et nyt forfatningsudvalg sammensat af 50 eksperter blev nedsat den 1. september 2013 for at udarbejde et udkast til forfatningsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den midlertidige præsident opløste parlamentets førstekammer, bekendtgjorde en køreplan for en ni-måneders overgangsperiode, i løbet af hvilken forfatningen fra 2012 vil blive ændret og vedtaget ved folkeafstemning, og hvorefter der vil blive afholdt parlaments- og præsidentvalg, og en fungerende premierminister vil blive udpeget; der henviser til, at Egyptens højeste islamiske og kristne koptiske myndigheder, fremtrædende liberale politikere og Salafist Nour-partiet har godkendt køreplanen for overgangsperioden; der henviser til, at et nyt forfatningsudvalg sammensat af 50 eksperter blev nedsat den 1. september 2013 for at udarbejde et udkast til forfatningsmæssige ændringer;

| E. | der henviser til, at den tidligere præsident Morsi har været tilbageholdt siden den 3. juli 2013 på et ukendt sted og af den egyptiske anklagemyndighed er blevet stillet for retten sammen med 14 andre personer, herunder ledende personligheder fra Det Muslimske Broderskab, på grundlag af sigtelser for at have tilskyndet til mord og voldshandlinger; der henviser til, at mange medlemmer af Det Muslimske Broderskab er blevet arresteret, herunder de fleste af dets ledere, som nu afventer rettergang; der henviser til, at den tidligere diktator, Hosni Mubarak, blev løsladt fra fængslet den 22. august 2013 og siden har været under husarrest; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den tidligere præsident Morsi har været tilbageholdt siden den 3. juli 2013 på et ukendt sted og af den egyptiske anklagemyndighed er blevet stillet for retten sammen med 14 andre personer, herunder ledende personligheder fra Det Muslimske Broderskab, på grundlag af sigtelser for at have tilskyndet til mord og voldshandlinger; der henviser til, at mange medlemmer af Det Muslimske Broderskab er blevet arresteret, herunder de fleste af dets ledere, som nu afventer rettergang; der henviser til, at den tidligere diktator, Hosni Mubarak, blev løsladt fra fængslet den 22. august 2013 og siden har været under husarrest;

| F. | der henviser til, at tilhængere af Det Muslimske Broderskab siden den militære intervention har afholdt omfattende demonstrationer i hele Egypten og krævet, at den tidligere præsident, Morsi, løslades og genindsættes som præsident; der henviser til, at mange af de protestaktioner, som Det Muslimske Broderskab står bag, er blevet voldelige og har udviklet sig til dødelige sammenstød mellem borgere samt mellem tilhængere af Det Muslimske Broderskab og hæren og sikkerhedsstyrker; der henviser til, at den egyptiske hær og politiet den 14. august 2013 ryddede to sit-in-demonstrationer arrangeret af tilhængere af den tidligere præsident Morsi og Det Muslimske Broderskab ved Rabaa-krydset og Nahda-pladsen i Kairo, der resulterede i, at hundredvis af demonstranter omkom tillige med adskillige politifolk; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tilhængere af Det Muslimske Broderskab siden den militære intervention har afholdt omfattende demonstrationer i hele Egypten og krævet, at den tidligere præsident, Morsi, løslades og genindsættes som præsident; der henviser til, at mange af de protestaktioner, som Det Muslimske Broderskab står bag, er blevet voldelige og har udviklet sig til dødelige sammenstød mellem borgere samt mellem tilhængere af Det Muslimske Broderskab og hæren og sikkerhedsstyrker; der henviser til, at den egyptiske hær og politiet den 14. august 2013 ryddede to sit-in-demonstrationer arrangeret af tilhængere af den tidligere præsident Morsi og Det Muslimske Broderskab ved Rabaa-krydset og Nahda-pladsen i Kairo, der resulterede i, at hundredvis af demonstranter omkom tillige med adskillige politifolk;

| G. | der henviser til, at overgangsregeringen erklærede en måneds undtagelsestilstand og meddelte, at et uafhængigt udvalg bestående af offentlige personer ville blive nedsat for at efterforske rydningen af sit-in-demonstrationerne på pladserne Rabaa og Nahda; der henviser til, at regionale og egyptiske ngo'er har opfordret til, at Den Arabiske Liga gennemfører en undersøgelsesmission for at efterforske de seneste voldshandlinger i landet; der henviser til, at det endnu ikke er lykkedes EU-mægling og international mægling at skabe en inklusiv politisk dialog, og at protester, sammenstød og anholdelser fortsat finder sted; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at overgangsregeringen erklærede en måneds undtagelsestilstand og meddelte, at et uafhængigt udvalg bestående af offentlige personer ville blive nedsat for at efterforske rydningen af sit-in-demonstrationerne på pladserne Rabaa og Nahda; der henviser til, at regionale og egyptiske ngo'er har opfordret til, at Den Arabiske Liga gennemfører en undersøgelsesmission for at efterforske de seneste voldshandlinger i landet; der henviser til, at det endnu ikke er lykkedes EU-mægling og international mægling at skabe en inklusiv politisk dialog, og at protester, sammenstød og anholdelser fortsat finder sted;

| H. | der henviser til, at den voldelige rydning af sit-in-demonstrationerne blev efterfulgt af tragisk sekterisk vold begået mod egyptiske kristne, især af Det Muslimske Broderskabs tilhængere; der henviser til, at de egyptiske sikkerhedsstyrker blev anklaget for ikke at have beskyttet kirker og koptiske trossamfund mod forudsigelige gengældelsesangreb; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den voldelige rydning af sit-in-demonstrationerne blev efterfulgt af tragisk sekterisk vold begået mod egyptiske kristne, især af Det Muslimske Broderskabs tilhængere; der henviser til, at de egyptiske sikkerhedsstyrker blev anklaget for ikke at have beskyttet kirker og koptiske trossamfund mod forudsigelige gengældelsesangreb;

| I. | der henviser til, at der har været et stigende antal terrorhandlinger og voldelige angreb mod sikkerhedsstyrker i Sinai som f.eks. drabet på civile 25 politifolk i det nordlige Sinai den 19. august 2013; der henviser til, at den egyptiske indenrigsminister, Mohammed Ibrahim, den 5. september 2013 var målet for et bombeangreb i Kairo; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der har været et stigende antal terrorhandlinger og voldelige angreb mod sikkerhedsstyrker i Sinai som f.eks. drabet på civile 25 politifolk i det nordlige Sinai den 19. august 2013; der henviser til, at den egyptiske indenrigsminister, Mohammed Ibrahim, den 5. september 2013 var målet for et bombeangreb i Kairo;

| J. | der henviser til, at den midlertidige regering har meddelt, at national forsoning og retsstatsprincippet har højeste prioritet i dens indsats; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den midlertidige regering har meddelt, at national forsoning og retsstatsprincippet har højeste prioritet i dens indsats;

| K. | der henviser til, at Egypten står over for stadig alvorligere økonomiske vanskeligheder; der henviser til, at økonomisk fremgang i landet forudsætter politisk stabilitet, forsvarlige økonomiske politikker, skridt til at bekæmpe korruption og international støtte; der henviser til, at social retfærdighed og en højere levestandard for borgerne er af afgørende betydning for overgangen til et åbent, stabilt, demokratisk, frit og blomstrende egyptisk samfund; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Egypten står over for stadig alvorligere økonomiske vanskeligheder; der henviser til, at økonomisk fremgang i landet forudsætter politisk stabilitet, forsvarlige økonomiske politikker, skridt til at bekæmpe korruption og international støtte; der henviser til, at social retfærdighed og en højere levestandard for borgerne er af afgørende betydning for overgangen til et åbent, stabilt, demokratisk, frit og blomstrende egyptisk samfund;

| L. | der henviser til, at uafhængige fagforeninger og civilsamfundsorganisationer har en afgørende rolle at spille i denne kritiske periode med politisk og social overgang i Egypten; der henviser til, at en fri og uafhængig presse og frie og uafhængige medier spiller en central rolle i samfundet i et sandt demokrati; der henviser til, at fysisk vold og chikane mod journalister er tiltaget i Egypten, og at en domstol i Kairo den 3. september 2013 beordrede lukning af fire tv-stationer, der er drevet af eller sympatiserer med Det Muslimske Broderskab, idet den mente, at de var ulovlige; der henviser til, at flere tv-kanalers kontorer er blevet stormet af sikkerhedsstyrker i de seneste seks uger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at uafhængige fagforeninger og civilsamfundsorganisationer har en afgørende rolle at spille i denne kritiske periode med politisk og social overgang i Egypten; der henviser til, at en fri og uafhængig presse og frie og uafhængige medier spiller en central rolle i samfundet i et sandt demokrati; der henviser til, at fysisk vold og chikane mod journalister er tiltaget i Egypten, og at en domstol i Kairo den 3. september 2013 beordrede lukning af fire tv-stationer, der er drevet af eller sympatiserer med Det Muslimske Broderskab, idet den mente, at de var ulovlige; der henviser til, at flere tv-kanalers kontorer er blevet stormet af sikkerhedsstyrker i de seneste seks uger;

| M. | der henviser til, at egyptiske kvinder er i en særlig sårbar situation under den aktuelle langvarige politiske krise; der henviser til, at kvindelige demonstranter ofte udsættes for vold, seksuelle overgreb og andre former for nedværdigende behandling, og at kvindelige rettighedsforkæmpere udsættes for trusler og chikane; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at egyptiske kvinder er i en særlig sårbar situation under den aktuelle langvarige politiske krise; der henviser til, at kvindelige demonstranter ofte udsættes for vold, seksuelle overgreb og andre former for nedværdigende behandling, og at kvindelige rettighedsforkæmpere udsættes for trusler og chikane;

| N. | der henviser til, at Egypten mellem 2007 og 2012 modtog cirka 1 mia. EUR i EU-bistand, og at EU har forpligtet sig til at yde yderligere 5 mia. EUR i bistand, som kun kan stilles fuldt til rådighed, når de dermed forbundne betingelser fra IMF er opfyldt; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Egypten mellem 2007 og 2012 modtog cirka 1 mia. EUR i EU-bistand, og at EU har forpligtet sig til at yde yderligere 5 mia. EUR i bistand, som kun kan stilles fuldt til rådighed, når de dermed forbundne betingelser fra IMF er opfyldt;

| O. | der henviser til, at Udenrigsrådet i sine konklusioner om Egypten af 21. august 2013 pålagde den højtstående repræsentant i samarbejde med Kommissionen at tage spørgsmålet om EU-bistanden til Egypten under den europæiske naboskabspolitik og associeringsaftalen op til fornyet overvejelse på baggrund af Egyptens efterlevelse af de principper, der ligger til grund herfor; der henviser til, at medlemsstaterne har besluttet at suspendere eksportlicenserne til Egypten for alt udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og revurdere eksportlicenserne til andet militærudstyr samt genoverveje deres sikkerhedsbistand til Egypten; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Udenrigsrådet i sine konklusioner om Egypten af 21. august 2013 pålagde den højtstående repræsentant i samarbejde med Kommissionen at tage spørgsmålet om EU-bistanden til Egypten under den europæiske naboskabspolitik og associeringsaftalen op til fornyet overvejelse på baggrund af Egyptens efterlevelse af de principper, der ligger til grund herfor; der henviser til, at medlemsstaterne har besluttet at suspendere eksportlicenserne til Egypten for alt udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og revurdere eksportlicenserne til andet militærudstyr samt genoverveje deres sikkerhedsbistand til Egypten;

| P. | der henviser til, at størrelsen og omfanget af EU's engagement i Egypten i overensstemmelse med den reviderede europæiske naboskabspolitik og især princippet om »mere for mere« er incitamentbaseret og dermed afhængigt af de fremskridt, landet gør for at opfylde sine forpligtelser med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at størrelsen og omfanget af EU's engagement i Egypten i overensstemmelse med den reviderede europæiske naboskabspolitik og især princippet om »mere for mere« er incitamentbaseret og dermed afhængigt af de fremskridt, landet gør for at opfylde sine forpligtelser med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og ligestilling mellem kønnene;

| 1. | udtrykker sin stærke solidaritet med det egyptiske folk og sin dybeste medfølelse med familierne til ofrene for de seneste sammenstød og den seneste vold; opfordrer de egyptiske myndigheder til at nedsætte et retsligt udvalg, der uafhængigt skal efterforske alle drabene som lovet af den egyptiske ledelse den 8. juli 2013; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin stærke solidaritet med det egyptiske folk og sin dybeste medfølelse med familierne til ofrene for de seneste sammenstød og den seneste vold; opfordrer de egyptiske myndigheder til at nedsætte et retsligt udvalg, der uafhængigt skal efterforske alle drabene som lovet af den egyptiske ledelse den 8. juli 2013;

| 2. | fordømmer den uforholdsmæssige magtanvendelse fra de egyptiske sikkerhedsstyrkers side og det tragiske tab af menneskeliv under rydningen af Rabaa- og Nahda-lejrene; opfordrer indtrængende den egyptiske regering til at sikre, at sikkerhedsstyrkerne indfører passende interne klageprocedurer med henblik på at fastslå ansvaret for overdreven brug af magt og retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

2.

fordømmer den uforholdsmæssige magtanvendelse fra de egyptiske sikkerhedsstyrkers side og det tragiske tab af menneskeliv under rydningen af Rabaa- og Nahda-lejrene; opfordrer indtrængende den egyptiske regering til at sikre, at sikkerhedsstyrkerne indfører passende interne klageprocedurer med henblik på at fastslå ansvaret for overdreven brug af magt og retsforfølge de ansvarlige;

| 3. | beklager samtidig, at Det Muslimske Broderskabs ledelse ikke klart pålagde sin politiske kerne at afstå fra enhver form for vold mod medborgere, hæren og politiet; beklager, at Det Muslimske Broderskabs ledelse ikke forhindrede disse angreb og fordømte dem alt for sent; opfordrer lederne i Det Muslimske Broderskab til at afholde sig fra at opfordre til og glorificere vold og støtter retsforfølgning af de af deres ledere, der opfordrede til brug af vold; |
| --- | --- |

3.

beklager samtidig, at Det Muslimske Broderskabs ledelse ikke klart pålagde sin politiske kerne at afstå fra enhver form for vold mod medborgere, hæren og politiet; beklager, at Det Muslimske Broderskabs ledelse ikke forhindrede disse angreb og fordømte dem alt for sent; opfordrer lederne i Det Muslimske Broderskab til at afholde sig fra at opfordre til og glorificere vold og støtter retsforfølgning af de af deres ledere, der opfordrede til brug af vold;

| 4. | fordømmer enhver form for terrorisme, opvigling, vold og hadefulde udtalelser; opfordrer indtrængende alle politiske aktører og sikkerhedsstyrkerne til at udvise den yderste tilbageholdenhed og undgå provokation for at undgå yderligere vold, hvilket vil være i landets interesse; minder den midlertidige præsident, overgangsregeringen og den egyptiske hær om deres pligt til at garantere alle borgeres sikkerhed i landet uanset disses politiske overbevisninger og tilhørsforhold; udtrykker dyb bekymring over den rapporterede anholdelse af snesevis af børn i forbindelse med nedkæmpelsen af tilhængere af Det Muslimske Broderskab og kræver deres øjeblikkelige løsladelse; |
| --- | --- |

4.

fordømmer enhver form for terrorisme, opvigling, vold og hadefulde udtalelser; opfordrer indtrængende alle politiske aktører og sikkerhedsstyrkerne til at udvise den yderste tilbageholdenhed og undgå provokation for at undgå yderligere vold, hvilket vil være i landets interesse; minder den midlertidige præsident, overgangsregeringen og den egyptiske hær om deres pligt til at garantere alle borgeres sikkerhed i landet uanset disses politiske overbevisninger og tilhørsforhold; udtrykker dyb bekymring over den rapporterede anholdelse af snesevis af børn i forbindelse med nedkæmpelsen af tilhængere af Det Muslimske Broderskab og kræver deres øjeblikkelige løsladelse;

| 5. | udtrykker sin bekymring over den politiske udvikling i Egypten; opfordrer de egyptiske myndigheder til med henblik på at skabe de nødvendige betingelser for en inklusiv politisk proces at bringe undtagelsestilstanden til ophør snarest muligt, at frigive alle politiske fanger, herunder den afsatte tidligere præsident, Morsi, og fuldt ud at respektere deres internationale forpligtelser for så vidt angår tilbageholdte personer; |
| --- | --- |

5.

udtrykker sin bekymring over den politiske udvikling i Egypten; opfordrer de egyptiske myndigheder til med henblik på at skabe de nødvendige betingelser for en inklusiv politisk proces at bringe undtagelsestilstanden til ophør snarest muligt, at frigive alle politiske fanger, herunder den afsatte tidligere præsident, Morsi, og fuldt ud at respektere deres internationale forpligtelser for så vidt angår tilbageholdte personer;

| 6. | understreger, at magten bør overdrages til demokratisk valgte civile myndigheder så hurtigt som muligt; udtrykker sin grundlæggende solidaritet med alle de egyptere, der hylder demokratiske forhåbninger og værdier for deres land, og opfodrer til en hurtig tilbagevenden til den demokratiske proces, herunder afholdelse af frie og retfærdige præsident- og parlamentsvalg og en fuldt inkluderende proces, som har deltagelse af alle demokratiske aktører, og til gennemførelse af de nødvendige økonomiske og ledelsesmæssige reformer; opfordrer Det Muslimske Broderskab til at bidrage til forsoningsbestræbelserne; mener, at ethvert forbud og enhver udelukkelse og forfølgelse rettet mod en demokratisk politisk bevægelse eller aktør i Egypten vil gentage tidligere fejltrin og kun vil føre til øget radikalisering; |
| --- | --- |

6.

understreger, at magten bør overdrages til demokratisk valgte civile myndigheder så hurtigt som muligt; udtrykker sin grundlæggende solidaritet med alle de egyptere, der hylder demokratiske forhåbninger og værdier for deres land, og opfodrer til en hurtig tilbagevenden til den demokratiske proces, herunder afholdelse af frie og retfærdige præsident- og parlamentsvalg og en fuldt inkluderende proces, som har deltagelse af alle demokratiske aktører, og til gennemførelse af de nødvendige økonomiske og ledelsesmæssige reformer; opfordrer Det Muslimske Broderskab til at bidrage til forsoningsbestræbelserne; mener, at ethvert forbud og enhver udelukkelse og forfølgelse rettet mod en demokratisk politisk bevægelse eller aktør i Egypten vil gentage tidligere fejltrin og kun vil føre til øget radikalisering;

| 7. | giver udtryk for sin støtte til processen med udarbejdelse af forfatning og reformer og understreger, at denne proces skal danne grundlaget for et sandt demokratisk nyt Egypten, sikre grundlæggende rettigheder og friheder, herunder religiøs frihed, for alle borgere, både mænd og kvinder, i Egypten, og fremme interreligiøs tolerance og sameksistens og sikre beskyttelsen af mindretal samt forenings- og forsamlingsfrihed og mediefrihed; er overbevist om, at høringsprocessen om forfatningsændringer bør inkludere alle aspekter af det egyptiske politiske spektrum, herunder de moderate kræfter i Det Muslimske Broderskab, og en passende repræsentation af kvinder, og at den bør efterfølges af en folkeafstemning om en ny, pluralistisk forfatning og af frie og retfærdige præsident- og parlamentsvalg; |
| --- | --- |

7.

giver udtryk for sin støtte til processen med udarbejdelse af forfatning og reformer og understreger, at denne proces skal danne grundlaget for et sandt demokratisk nyt Egypten, sikre grundlæggende rettigheder og friheder, herunder religiøs frihed, for alle borgere, både mænd og kvinder, i Egypten, og fremme interreligiøs tolerance og sameksistens og sikre beskyttelsen af mindretal samt forenings- og forsamlingsfrihed og mediefrihed; er overbevist om, at høringsprocessen om forfatningsændringer bør inkludere alle aspekter af det egyptiske politiske spektrum, herunder de moderate kræfter i Det Muslimske Broderskab, og en passende repræsentation af kvinder, og at den bør efterfølges af en folkeafstemning om en ny, pluralistisk forfatning og af frie og retfærdige præsident- og parlamentsvalg;

| 8. | opfordrer til, at vold, seksuelle overgreb og andre former for nedværdigende behandling af kvindelige demonstranter og kvindesagsforkæmpere øjeblikkeligt bringes til ophør, til, at der foretages seriøse og uvildige undersøgelser af alle sådanne sager, og til, at de skyldige retsforfølges; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at vold, seksuelle overgreb og andre former for nedværdigende behandling af kvindelige demonstranter og kvindesagsforkæmpere øjeblikkeligt bringes til ophør, til, at der foretages seriøse og uvildige undersøgelser af alle sådanne sager, og til, at de skyldige retsforfølges;

| 9. | fordømmer volden mod det koptiske trossamfund og ødelæggelsen af en lang række kirker, medborgerhuse og virksomheder i hele landet; udtrykker bekymring over, at myndighederne har undladt at træffe passende sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af det koptiske samfund til trods for mange advarsler; fremhæver det egyptiske samfunds historiske pluralisme og det koptiske samfunds århundreder gamle tradition i Egypten, opfordrer Egyptens regering til at støtte det koptiske trossamfund på enhver mulig måde, således at det egyptiske koptiske trossamfund fortsat kan være en vigtig del af Egyptens sociale og økonomiske struktur, og den fredelige sameksistens med andre samfundsgrupper i Egypten kan genoprettes snarest muligt; |
| --- | --- |

9.

fordømmer volden mod det koptiske trossamfund og ødelæggelsen af en lang række kirker, medborgerhuse og virksomheder i hele landet; udtrykker bekymring over, at myndighederne har undladt at træffe passende sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af det koptiske samfund til trods for mange advarsler; fremhæver det egyptiske samfunds historiske pluralisme og det koptiske samfunds århundreder gamle tradition i Egypten, opfordrer Egyptens regering til at støtte det koptiske trossamfund på enhver mulig måde, således at det egyptiske koptiske trossamfund fortsat kan være en vigtig del af Egyptens sociale og økonomiske struktur, og den fredelige sameksistens med andre samfundsgrupper i Egypten kan genoprettes snarest muligt;

| 10. | understreger endnu en gang betydningen af civilsamfundets, fagforeningernes og mediernes bidrag til opbygningen af et dybtgående og bæredygtigt demokrati i Egypten; opfordrer den midlertidige regering til at sikre, at indenlandske og internationale civilsamfundsorganisationer, uafhængige fagforeninger og journalister kan operere frit og uden regeringsindblanding i landet; opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre, at det udvalg, der har til opgave at skrive en ngo-lov, udarbejder et udkast, der er på linje med internationale standarder; støtter Udenrigsrådets beslutning af 21. august 2013 om i lyset af de negative følger, som den økonomiske situation har for de mest sårbare grupper i det egyptiske samfund, at fortsætte EU's bistand til den samfundsøkonomiske sektor og til civilsamfundet; |
| --- | --- |

10.

understreger endnu en gang betydningen af civilsamfundets, fagforeningernes og mediernes bidrag til opbygningen af et dybtgående og bæredygtigt demokrati i Egypten; opfordrer den midlertidige regering til at sikre, at indenlandske og internationale civilsamfundsorganisationer, uafhængige fagforeninger og journalister kan operere frit og uden regeringsindblanding i landet; opfordrer de egyptiske myndigheder til at sikre, at det udvalg, der har til opgave at skrive en ngo-lov, udarbejder et udkast, der er på linje med internationale standarder; støtter Udenrigsrådets beslutning af 21. august 2013 om i lyset af de negative følger, som den økonomiske situation har for de mest sårbare grupper i det egyptiske samfund, at fortsætte EU's bistand til den samfundsøkonomiske sektor og til civilsamfundet;

| 11. | glæder sig over, at Egyptens Menneskerettighedsråd har henstillet til regeringen at åbne et regionalt kontor for FN's højkommissær for menneskerettigheder i Kairo, og opfordrer den egyptiske regering til at tilslutte sig åbningen af dette kontor; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at Egyptens Menneskerettighedsråd har henstillet til regeringen at åbne et regionalt kontor for FN's højkommissær for menneskerettigheder i Kairo, og opfordrer den egyptiske regering til at tilslutte sig åbningen af dette kontor;

| 12. | opfordrer Unionen til at tage højde for både konditionalitetsprincippet (mere for mere) og de alvorlige økonomiske udfordringer, Egypten står over, i sine bilaterale forbindelser med og sin finansielle støtte til landet; slår til lyd for klare og i fællesskab aftalte benchmark i denne forbindelse; glæder sig for den beslutning, som Udenrigsrådet for nylig har truffet om at suspendere eksportlicenser til Egypten for alt udstyr, der kan bruges til intern undertrykkelse, til at revurdere eksportlicenser til andet militært udstyr og til at genoverveje sikkerhedsbistanden til Egypten; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Unionen til at tage højde for både konditionalitetsprincippet (mere for mere) og de alvorlige økonomiske udfordringer, Egypten står over, i sine bilaterale forbindelser med og sin finansielle støtte til landet; slår til lyd for klare og i fællesskab aftalte benchmark i denne forbindelse; glæder sig for den beslutning, som Udenrigsrådet for nylig har truffet om at suspendere eksportlicenser til Egypten for alt udstyr, der kan bruges til intern undertrykkelse, til at revurdere eksportlicenser til andet militært udstyr og til at genoverveje sikkerhedsbistanden til Egypten;

| 13. | bekræfter sit tilsagn om at bistå det egyptiske folk i processen hen imod demokratiske og økonomiske reformer; anerkender og støtter de bestræbelser som næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, og den særlige repræsentant, Bernardino León, har gjort for at mægle mellem parterne med det formål at finde en vej ud af den aktuelle politiske krise; |
| --- | --- |

13.

bekræfter sit tilsagn om at bistå det egyptiske folk i processen hen imod demokratiske og økonomiske reformer; anerkender og støtter de bestræbelser som næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, og den særlige repræsentant, Bernardino León, har gjort for at mægle mellem parterne med det formål at finde en vej ud af den aktuelle politiske krise;

| 14. | bemærker konklusionerne i Revisionsrettens særberetning af 18. juni 2013 om »EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse« og slår til lyd for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed i den måde, hvorpå EU-midler anvendes i Egypten, navnlig med hensyn til projekter, der skal komme civilsamfundet til gode og beskytte mindretals og kvinders rettigheder; |
| --- | --- |

14.

bemærker konklusionerne i Revisionsrettens særberetning af 18. juni 2013 om »EU's samarbejde med Egypten på området regeringsførelse« og slår til lyd for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed i den måde, hvorpå EU-midler anvendes i Egypten, navnlig med hensyn til projekter, der skal komme civilsamfundet til gode og beskytte mindretals og kvinders rettigheder;

| 15. | gentager sin opfordring til snarest muligt at indføre en EU-mekanisme til ydelse af juridisk og faglig bistand til inddrivelse af aktiver i de lande, hvor det arabiske forår fandt sted, som omtalt i Parlamentets beslutning af 23. maj 2013 — et tiltag, som blev udsat på grund af urolighederne i Egypten; understreger endnu en gang, at det er en moralsk forpligtelse for EU at medvirke til inddrivelsen af aktiver, der er blevet stjålet af forhenværende diktatorer og deres regimer; mener, at inddrivelsen af aktiver er en vigtig politisk opgave på grund af dens symbolske værdi og kan udgøre et vigtigt bidrag til genindførsel af ansvarlighed, skabelse af stabilitet og opbygning af solide institutioner i en ånd præget af demokrati og retsstatsforhold i de berørte partnerlande; |
| --- | --- |

15.

gentager sin opfordring til snarest muligt at indføre en EU-mekanisme til ydelse af juridisk og faglig bistand til inddrivelse af aktiver i de lande, hvor det arabiske forår fandt sted, som omtalt i Parlamentets beslutning af 23. maj 2013 — et tiltag, som blev udsat på grund af urolighederne i Egypten; understreger endnu en gang, at det er en moralsk forpligtelse for EU at medvirke til inddrivelsen af aktiver, der er blevet stjålet af forhenværende diktatorer og deres regimer; mener, at inddrivelsen af aktiver er en vigtig politisk opgave på grund af dens symbolske værdi og kan udgøre et vigtigt bidrag til genindførsel af ansvarlighed, skabelse af stabilitet og opbygning af solide institutioner i en ånd præget af demokrati og retsstatsforhold i de berørte partnerlande;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Arabiske Republik Egyptens regering. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Arabiske Republik Egyptens regering.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0224.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/131 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/131

---

P7_TA(2013)0380

Den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den maritime dimension af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2012/2318(INI))

(2016/C 093/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), navnlig artikel 42, 43 og 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), navnlig artikel 42, 43 og 45,

| — | der henviser til artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003 og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi med titlen »Et sikkert Europa i en bedre verden«, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003 og til rapporten om dens gennemførelse med titlen »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008,

| — | der henviser til den integrerede EU-havpolitik fra 2007 (COM(2007)0575) og situationsrapporten herom (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til den integrerede EU-havpolitik fra 2007 (COM(2007)0575) og situationsrapporten herom (COM(2012)0491),

| — | der henviser til erklæring af 7. oktober 2012 fra de europæiske ministre for integreret havpolitik og fra Europa-Kommissionen om en havdagsorden og en maritim dagsorden for vækst og beskæftigelse, »Limassolerklæringen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 7. oktober 2012 fra de europæiske ministre for integreret havpolitik og fra Europa-Kommissionen om en havdagsorden og en maritim dagsorden for vækst og beskæftigelse, »Limassolerklæringen«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. april 2010 om maritim sikkerhedsstrategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. april 2010 om maritim sikkerhedsstrategi,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 om en EU-strategi for Afrikas Horn (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 om en EU-strategi for Afrikas Horn (1),

| — | der henviser til FN's pagt og til FN's havretskonvention (UNCLOS) af 10. december 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's pagt og til FN's havretskonvention (UNCLOS) af 10. december 1982,

| — | der henviser til fælles forslag af 21. december 2012 til Rådets afgørelse om ordninger til gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles forslag af 21. december 2012 til Rådets afgørelse om ordninger til gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen (2),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 7. juni 2006 med titlen »En fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene« (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 7. juni 2006 med titlen »En fremtidig havpolitik for EU: en europæisk vision for havene« (COM(2006)0275),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om en bæredygtig EU-politik for Arktis (3) og til Europa-Parlamentets og Rådets fælleserklæring af 26. juni 2012 om udvikling af en EU-politik for den arktiske region: fremskridt siden 2008 og den fremtidige indsats (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om en bæredygtig EU-politik for Arktis (3) og til Europa-Parlamentets og Rådets fælleserklæring af 26. juni 2012 om udvikling af en EU-politik for den arktiske region: fremskridt siden 2008 og den fremtidige indsats (4),

| — | der henviser til Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) adfærdskodeks for sammenlægning og deling fra 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) adfærdskodeks for sammenlægning og deling fra 2012,

| — | der henviser til NATOs havstrategi vedtaget den 18. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATOs havstrategi vedtaget den 18. marts 2011,

| — | der henviser til Rådets fælles aktion fra 2008 om Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (ATALANTA) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion fra 2008 om Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (ATALANTA) (5),

| — | der henviser til Rådets afgørelse fra 2012 om Den Europæiske Unions mission vedrørende regional flådekapacitetsopbygning på Afrikas horn (EUCAP NESTOR) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse fra 2012 om Den Europæiske Unions mission vedrørende regional flådekapacitetsopbygning på Afrikas horn (EUCAP NESTOR) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Afrikas Horn af 14. november 2011 og navnlig til de strategiske rammer, der er fastlagt i de vedlagte bilag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Afrikas Horn af 14. november 2011 og navnlig til de strategiske rammer, der er fastlagt i de vedlagte bilag,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 (9) om forbindelserne mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 (9) om forbindelserne mellem EU og Kina,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om piratvirksomhed til søs (10) og af 10. maj 2012 om pirateri (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om piratvirksomhed til søs (10) og af 10. maj 2012 om pirateri (11),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0220/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0220/2013),

| A. | der henviser til, at EU's medlemsstater dækker en kyststrækning, der er mere end 90 000 km lang og grænser op til to verdenshave og fire andre have, og med oversøiske territorier og nationale sikkerhedsanlæg i andre verdenshave; der henviser til, at EU's medlemsstater er ansvarlige for kontrollen, sikkerheden og sikringen af de europæiske kyst- og territorialfarvande, eksklusive økonomiske zoner (EEZ), fastlandssokler, maritime infrastrukturer og havressourcer; der henviser til, at medlemsstaterne har hovedansvaret for søfolks sikkerhed om bord på skibe, der fører deres flag, og for at beskytte deres borgere; der henviser til, at medlemsstaternes manglende evne til at kontrollere deres maritime rum også har konsekvenser uden for deres kyst- og havområder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's medlemsstater dækker en kyststrækning, der er mere end 90 000 km lang og grænser op til to verdenshave og fire andre have, og med oversøiske territorier og nationale sikkerhedsanlæg i andre verdenshave; der henviser til, at EU's medlemsstater er ansvarlige for kontrollen, sikkerheden og sikringen af de europæiske kyst- og territorialfarvande, eksklusive økonomiske zoner (EEZ), fastlandssokler, maritime infrastrukturer og havressourcer; der henviser til, at medlemsstaterne har hovedansvaret for søfolks sikkerhed om bord på skibe, der fører deres flag, og for at beskytte deres borgere; der henviser til, at medlemsstaternes manglende evne til at kontrollere deres maritime rum også har konsekvenser uden for deres kyst- og havområder;

| B. | der henviser til, at medlemsstaternes søgrænser udgør EU's eksterne grænser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at medlemsstaternes søgrænser udgør EU's eksterne grænser;

| C. | der henviser til, at havområder er åbne, enorme og uden andre grænser end dem, der bestemmes af maritim jurisdiktion; der henviser til, at havområder er vanskelige at kontrollere, navnlig fordi hovedmålet med den internationale søret er at fremme handel og sikre fri bevægelighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at havområder er åbne, enorme og uden andre grænser end dem, der bestemmes af maritim jurisdiktion; der henviser til, at havområder er vanskelige at kontrollere, navnlig fordi hovedmålet med den internationale søret er at fremme handel og sikre fri bevægelighed;

| D. | der henviser til, at 90 % af EU's udenrigshandel og 40 % af den interne handel transporteres ad søvejen; der henviser til, at EU er verdens førende søfartsregion, idet de europæiske redere forvalter 30 % af verdens fartøjer og 35 % af verdens skibstonnage — bl.a. 55 % af alle containerskibe og 35 % af alle tankskibe, svarende til 42 % af værdien af den søbårne verdenshandel; der henviser til, at medlemsstaterne tilsammen udgør verdens største eksklusive økonomiske zone (ca. 25 mio. km2); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 90 % af EU's udenrigshandel og 40 % af den interne handel transporteres ad søvejen; der henviser til, at EU er verdens førende søfartsregion, idet de europæiske redere forvalter 30 % af verdens fartøjer og 35 % af verdens skibstonnage — bl.a. 55 % af alle containerskibe og 35 % af alle tankskibe, svarende til 42 % af værdien af den søbårne verdenshandel; der henviser til, at medlemsstaterne tilsammen udgør verdens største eksklusive økonomiske zone (ca. 25 mio. km2);

| E. | der henviser til, at EU's havstrategi først og fremmest bør fremme de grundlæggende principper i artikel 21 i TEUF, herunder demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for principperne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten; der henviser til, at medlemsstaterne har pligt til at bestræbe sig på at håndhæve og styrke folkeretten, navnlig UNCLOS, og sikre åbne søfartsruter, bevare havenes fælles ressourcer og varetage kommercielle og miljømæssige interesser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's havstrategi først og fremmest bør fremme de grundlæggende principper i artikel 21 i TEUF, herunder demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for principperne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten; der henviser til, at medlemsstaterne har pligt til at bestræbe sig på at håndhæve og styrke folkeretten, navnlig UNCLOS, og sikre åbne søfartsruter, bevare havenes fælles ressourcer og varetage kommercielle og miljømæssige interesser;

| F. | der henviser til, at betydningen for EU af den verdensomspændende søfart er steget eksponentielt som følge af den økonomiske vækst, globaliseringen og den voksende indbyrdes afhængighed i verden; der henviser til, at den geostrategiske maritime balance er under hurtig forandring som følge af, at de nye vækstlande anvender adgangsbegrænsende teknologier og strategier med henblik på at hævde sig i regionale farvande og på verdenshavene, hvilket begrænser adgangen for USA og Europa; der henviser til, at et mere komplekst og diffust maritimt sikkerhedsmiljø med en løs og varieret anvendelse af de internationale traktater gør effektiv multilateralisme og internationalt samarbejde om reguleringen af maritime anliggender vanskeligere; der henviser til, at det derfor er i EU's interesse at sikre den maritime sikkerhed, ikke kun i kystvandene, men også i verdenshavene; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at betydningen for EU af den verdensomspændende søfart er steget eksponentielt som følge af den økonomiske vækst, globaliseringen og den voksende indbyrdes afhængighed i verden; der henviser til, at den geostrategiske maritime balance er under hurtig forandring som følge af, at de nye vækstlande anvender adgangsbegrænsende teknologier og strategier med henblik på at hævde sig i regionale farvande og på verdenshavene, hvilket begrænser adgangen for USA og Europa; der henviser til, at et mere komplekst og diffust maritimt sikkerhedsmiljø med en løs og varieret anvendelse af de internationale traktater gør effektiv multilateralisme og internationalt samarbejde om reguleringen af maritime anliggender vanskeligere; der henviser til, at det derfor er i EU's interesse at sikre den maritime sikkerhed, ikke kun i kystvandene, men også i verdenshavene;

| G. | der henviser til, at flere faktorer såsom fattigdom, manglende udvikling, lav statskontrol og retshåndhævelse samt sårbare søveje kan fremme udbredelsen af forskellige former for trusler mod sikkerheden på havet; der henviser til, at sådanne trusler kan opstå både som følge af adfærden hos stater, som er interesseret i at forstyrre den internationale søfart, og som følge af ulovlige aktiviteter hos ikke-statslige aktører i form af grænseoverskridende kriminalitet (våben- og narkotikasmugling), international terrorisme eller sørøveri, hvorved svaghederne i det opsplittede lokale, regionale og internationale forvaltningssystem for havene udnyttes; der henviser til, at der er et stadigt stigende antal stadig mere komplicerede lovlige og ulovlige aktiviteter på havet som følge af denne stigning i antallet af aktører, hvilket har gjort det stadig vanskeligere at skelne mellem lovlige og ulovlige aktiviteter; der henviser til, at dette sætter EU under pres for at investere i en samlet tilgang for at løse de komplicerede grænseoverskridende udfordringer, som ingen medlemsstater kan klare alene; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at flere faktorer såsom fattigdom, manglende udvikling, lav statskontrol og retshåndhævelse samt sårbare søveje kan fremme udbredelsen af forskellige former for trusler mod sikkerheden på havet; der henviser til, at sådanne trusler kan opstå både som følge af adfærden hos stater, som er interesseret i at forstyrre den internationale søfart, og som følge af ulovlige aktiviteter hos ikke-statslige aktører i form af grænseoverskridende kriminalitet (våben- og narkotikasmugling), international terrorisme eller sørøveri, hvorved svaghederne i det opsplittede lokale, regionale og internationale forvaltningssystem for havene udnyttes; der henviser til, at der er et stadigt stigende antal stadig mere komplicerede lovlige og ulovlige aktiviteter på havet som følge af denne stigning i antallet af aktører, hvilket har gjort det stadig vanskeligere at skelne mellem lovlige og ulovlige aktiviteter; der henviser til, at dette sætter EU under pres for at investere i en samlet tilgang for at løse de komplicerede grænseoverskridende udfordringer, som ingen medlemsstater kan klare alene;

| H. | der henviser til, situationen i verden med hensyn til flådekapacitet og magtprojektion er i hurtig forandring, idet de nye vækstlande i stigende grad stiller spørgsmålstegn ved UNCLOS-principperne og ved international voldgift og regulering; der henviser til, at især Kina forfølger sin perlekædepolitik og bestræber sig på at øge og udvide sin tilstedeværelse på havet med en lang række forskellige officielle og uofficielle begrundelser, som omfatter alt lige fra at sikre handels- og energiforsyningsruter til at kontrollere havressourcer og kritisk maritim infrastruktur, hvilket er i strid med de maritime interesser hos stort set alle landets naboer i Det Syd- og Østkinesiske Hav; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, situationen i verden med hensyn til flådekapacitet og magtprojektion er i hurtig forandring, idet de nye vækstlande i stigende grad stiller spørgsmålstegn ved UNCLOS-principperne og ved international voldgift og regulering; der henviser til, at især Kina forfølger sin perlekædepolitik og bestræber sig på at øge og udvide sin tilstedeværelse på havet med en lang række forskellige officielle og uofficielle begrundelser, som omfatter alt lige fra at sikre handels- og energiforsyningsruter til at kontrollere havressourcer og kritisk maritim infrastruktur, hvilket er i strid med de maritime interesser hos stort set alle landets naboer i Det Syd- og Østkinesiske Hav;

| I. | der henviser til, at EU og samtlige medlemsstater er kontraherende parter i UNCLOS, og at konventionen derfor er en del af EU-retten; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU og samtlige medlemsstater er kontraherende parter i UNCLOS, og at konventionen derfor er en del af EU-retten;

| J. | der henviser til, at EU som en global aktør bør gøre sig overvejelser om de sikkerhedsmæssige udfordringer og mulige autonome løsninger, navnlig i det nærliggende Middelhav, Afrikas Horn og det vestlige Atlanterhav, men også i Stillehavet, både fra øst og vest, og fra Arktis til Antarktis; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU som en global aktør bør gøre sig overvejelser om de sikkerhedsmæssige udfordringer og mulige autonome løsninger, navnlig i det nærliggende Middelhav, Afrikas Horn og det vestlige Atlanterhav, men også i Stillehavet, både fra øst og vest, og fra Arktis til Antarktis;

| K. | der henviser til, at ulovlige ikkestatslige aktører breder sig på havet og truer afgørende søveje og infrastrukturer og udnytter svaghederne has medlemsstaterne og deres jurisdiktion; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ulovlige ikkestatslige aktører breder sig på havet og truer afgørende søveje og infrastrukturer og udnytter svaghederne has medlemsstaterne og deres jurisdiktion;

| L. | der henviser til, at bekæmpelsen af disse ikke-konventionelle trusler ofte finder sted under vanskelige og farlige forhold, der indebærer anvendelse af både civile og militære midler; der henviser til, at FSFP har både en civil og militær dimension og derfor danner en passende ramme om bekæmpelsen af farlige trusler på havet og langs kysten; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at bekæmpelsen af disse ikke-konventionelle trusler ofte finder sted under vanskelige og farlige forhold, der indebærer anvendelse af både civile og militære midler; der henviser til, at FSFP har både en civil og militær dimension og derfor danner en passende ramme om bekæmpelsen af farlige trusler på havet og langs kysten;

| M. | der henviser til, at EU ikke kan sikre den maritime sikkerhed i verden alene; der henviser til, at EU har behov for at indgå et stærkt partnerskab med tredjelande og regionale organisationer, navnlig i fjerntliggende områder, f.eks. Asien, hvor EU har svært ved at indsætte sine egne ressourcer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU ikke kan sikre den maritime sikkerhed i verden alene; der henviser til, at EU har behov for at indgå et stærkt partnerskab med tredjelande og regionale organisationer, navnlig i fjerntliggende områder, f.eks. Asien, hvor EU har svært ved at indsætte sine egne ressourcer;

| N. | der henviser til, at den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) ikke direkte nævner den maritime dimension, bortset fra at sørøveri betegnes som en trussel mod EU; der henviser til, at den integrerede EU-havpolitik behandler maritime anliggender, men knapt nok omhandlede den sikkerhedspolitiske dimension og dermed tilsidesætter et område, der giver anledning til stigende bekymring i EU; der henviser til, at der er et presserende behov for at revidere EU's tilgang til maritim sikkerhed, navnlig gennem vedtagelse af en europæisk maritim sikkerhedsstrategi (EMSS), som præciserer, hvordan den integrerede havpolitik bidrager til gennemførelsen af ESS; der henviser til, at EMSS bør definere EU's sikkerhedsmæssige interesser og strategiske mål samt identificere målsætninger, risici, de disponible og nødvendige interventionsmidler samt muligt indsatsområder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den europæiske sikkerhedsstrategi (ESS) ikke direkte nævner den maritime dimension, bortset fra at sørøveri betegnes som en trussel mod EU; der henviser til, at den integrerede EU-havpolitik behandler maritime anliggender, men knapt nok omhandlede den sikkerhedspolitiske dimension og dermed tilsidesætter et område, der giver anledning til stigende bekymring i EU; der henviser til, at der er et presserende behov for at revidere EU's tilgang til maritim sikkerhed, navnlig gennem vedtagelse af en europæisk maritim sikkerhedsstrategi (EMSS), som præciserer, hvordan den integrerede havpolitik bidrager til gennemførelsen af ESS; der henviser til, at EMSS bør definere EU's sikkerhedsmæssige interesser og strategiske mål samt identificere målsætninger, risici, de disponible og nødvendige interventionsmidler samt muligt indsatsområder;

| O. | der henviser til, at EMSS er nødvendig for at integrere de problemer, risici og muligheder, som EU står over for på havet, herunder beskyttelse af de europæiske borgere og deres aktiver; der henviser til, at denne strategi bør fremme de europæiske værdier og principper, være fremsynet og proaktiv og mobilisere alle relevante institutioner og aktører, både civile og militære, og navnlig til, at EU's medlemsstater ikke længere har råd til at udvikle og vedligeholde en flådekapacitet, som udelukkende skal anvendes til mulige højintensive operationer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EMSS er nødvendig for at integrere de problemer, risici og muligheder, som EU står over for på havet, herunder beskyttelse af de europæiske borgere og deres aktiver; der henviser til, at denne strategi bør fremme de europæiske værdier og principper, være fremsynet og proaktiv og mobilisere alle relevante institutioner og aktører, både civile og militære, og navnlig til, at EU's medlemsstater ikke længere har råd til at udvikle og vedligeholde en flådekapacitet, som udelukkende skal anvendes til mulige højintensive operationer;

| P. | der henviser til, at konflikter og manglende stabilitet, som påvirker EU's interesse i fri søfart og sikker adgang, nødvendiggør en bedre indsigt i sammenfaldet mellem menneskers sikkerhed, statslig forvaltning og udvikling, og til, at EU's strategi for Afrikas Horn bør anvendes som lærestykke for en samlet tilgang, som inddrager EU's politiske, diplomatiske, sociale og økonomiske værktøjer; henviser til, at denne samlede tilgang skal være det centrale element i EMSS og indebære en samordning af de forskellige EU-initiativer, -agenturer og –instrumenter med henblik på at løse de grundlæggende problemer, som er skyld i den manglende stabilitet, og bidrage til at løse konflikten, sikre freden og hjælpe til med at genopbygge staten og forvaltningen og med at sætte skub i udviklingen gennem en reform af sikkerhedssektoren, energiforsyningen, handelen ad søvejen og andre former for handel, transportsikkerheden, fiskeriet, miljøbeskyttelsen og bekæmpelsen af konsekvenserne af klimaændringerne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at konflikter og manglende stabilitet, som påvirker EU's interesse i fri søfart og sikker adgang, nødvendiggør en bedre indsigt i sammenfaldet mellem menneskers sikkerhed, statslig forvaltning og udvikling, og til, at EU's strategi for Afrikas Horn bør anvendes som lærestykke for en samlet tilgang, som inddrager EU's politiske, diplomatiske, sociale og økonomiske værktøjer; henviser til, at denne samlede tilgang skal være det centrale element i EMSS og indebære en samordning af de forskellige EU-initiativer, -agenturer og –instrumenter med henblik på at løse de grundlæggende problemer, som er skyld i den manglende stabilitet, og bidrage til at løse konflikten, sikre freden og hjælpe til med at genopbygge staten og forvaltningen og med at sætte skub i udviklingen gennem en reform af sikkerhedssektoren, energiforsyningen, handelen ad søvejen og andre former for handel, transportsikkerheden, fiskeriet, miljøbeskyttelsen og bekæmpelsen af konsekvenserne af klimaændringerne;

Generelle bemærkninger om en fremtidig europæisk maritim sikkerhedsstrategi

| 1. | er overbevist om, at EU har en vital interesse i en sikker, åben og ren søfart, der tillader fri passage af handel og personer og en fredelig, lovlig, retfærdig og bæredygtig udnyttelse af havets rigdomme, at søfarten udgør livsnerven i den europæiske handel og formidler europæisk velstand og indflydelse, at EU og medlemsstaterne er ansvarlige for de europæiske borgeres sikkerhed og for at fremme principperne i artikel 21 i TEUF, at både EU's civile og militære institutionelle rammer derfor bør udvikles yderligere for at sikre de mål, midler og kapaciteter, der er nødvendige for at leve op til dette ansvar; |
| --- | --- |

1.

er overbevist om, at EU har en vital interesse i en sikker, åben og ren søfart, der tillader fri passage af handel og personer og en fredelig, lovlig, retfærdig og bæredygtig udnyttelse af havets rigdomme, at søfarten udgør livsnerven i den europæiske handel og formidler europæisk velstand og indflydelse, at EU og medlemsstaterne er ansvarlige for de europæiske borgeres sikkerhed og for at fremme principperne i artikel 21 i TEUF, at både EU's civile og militære institutionelle rammer derfor bør udvikles yderligere for at sikre de mål, midler og kapaciteter, der er nødvendige for at leve op til dette ansvar;

| 2. | minder medlemsstaterne om, at det kun er gennem engagement, gensidig forståelse og virkelig solidaritet, at EU vil være i stand til at varetage sin rolle, som den er defineret i Lissabontraktaten, og sin erklærede ambition om at stå som garant for global sikkerhed; minder i denne forbindelse om, at artikel 42, stk.7, i TEU (»klausulen om gensidig forsvarsbistand«), artikel 222 i TEUF (»solidaritetsbestemmelsen«) og artikel 42, stk. 6 i EUT (»det permanente strukturerede samarbejde«), som blev indført med Lissabontraktaten, skaber den institutionelle ramme for reel solidaritet mellem alle medlemsstaterne i forbindelse med Unionens sikkerhed og forsvar; minder om, at disse instrumenter endnu ikke er blevet gennemført; roser derfor Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) for det fælles forslag om ordningerne for Unionens gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen og opfordrer dem til at vurdere, hvad en eventuel aktivering heraf vil indebære i forhold til eventuelle trusler på havet eller trusler, der involverer maritime aktiver eller infrastrukturer; opfordrer Rådet til hurtigt at godkende dette forslag; |
| --- | --- |

2.

minder medlemsstaterne om, at det kun er gennem engagement, gensidig forståelse og virkelig solidaritet, at EU vil være i stand til at varetage sin rolle, som den er defineret i Lissabontraktaten, og sin erklærede ambition om at stå som garant for global sikkerhed; minder i denne forbindelse om, at artikel 42, stk.7, i TEU (»klausulen om gensidig forsvarsbistand«), artikel 222 i TEUF (»solidaritetsbestemmelsen«) og artikel 42, stk. 6 i EUT (»det permanente strukturerede samarbejde«), som blev indført med Lissabontraktaten, skaber den institutionelle ramme for reel solidaritet mellem alle medlemsstaterne i forbindelse med Unionens sikkerhed og forsvar; minder om, at disse instrumenter endnu ikke er blevet gennemført; roser derfor Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) for det fælles forslag om ordningerne for Unionens gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen og opfordrer dem til at vurdere, hvad en eventuel aktivering heraf vil indebære i forhold til eventuelle trusler på havet eller trusler, der involverer maritime aktiver eller infrastrukturer; opfordrer Rådet til hurtigt at godkende dette forslag;

| 3. | understreger, at UNCLOS udgør den retlige ramme for samtlige aktiviteter på og i verdenshavene og andre have, og at konventionen kan tjene som retningslinjer for en fredelig løsning af maritime stridigheder; opfordrer derfor EU og medlemsstaterne til at tilskynde til, at konventionen finder universel anvendelse og understreger nødvendigheden af, at konventionens bestemmelser gennemføres på en ensartet og sammenhængende måde; |
| --- | --- |

3.

understreger, at UNCLOS udgør den retlige ramme for samtlige aktiviteter på og i verdenshavene og andre have, og at konventionen kan tjene som retningslinjer for en fredelig løsning af maritime stridigheder; opfordrer derfor EU og medlemsstaterne til at tilskynde til, at konventionen finder universel anvendelse og understreger nødvendigheden af, at konventionens bestemmelser gennemføres på en ensartet og sammenhængende måde;

| 4. | erkender, at EU allerede råder over nogle af de midler og instrumenter, der er nødvendige for at gribe ind over for de verdensomspændende trusler mod sikkerheden til søs og imødekomme behovet for et sikkert og stabilt miljø i form af EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen, de finansielle instrumenter, udviklingssamarbejdet, den humanitære bistand, krisestyringen, handelssamarbejdet og andre relevante indsatsmuligheder; bemærker imidlertid, at størstedelen af de tekniske og materielle aktiver forvaltes af medlemsstaterne, og at deres vilje til at styrke samarbejdet er afgørende for Europas fremtidige maritime sikkerhed; |
| --- | --- |

4.

erkender, at EU allerede råder over nogle af de midler og instrumenter, der er nødvendige for at gribe ind over for de verdensomspændende trusler mod sikkerheden til søs og imødekomme behovet for et sikkert og stabilt miljø i form af EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen, de finansielle instrumenter, udviklingssamarbejdet, den humanitære bistand, krisestyringen, handelssamarbejdet og andre relevante indsatsmuligheder; bemærker imidlertid, at størstedelen af de tekniske og materielle aktiver forvaltes af medlemsstaterne, og at deres vilje til at styrke samarbejdet er afgørende for Europas fremtidige maritime sikkerhed;

| 5. | bemærker imidlertid, at en europæisk maritim sikkerhedsstrategi er nødvendig for at sikre en integreret og samlet tilgang, der fokuserer specifikt på de trusler, risici, udfordringer og muligheder, der findes på havet, at EMSS, som tager udgangspunkt i de europæiske værdier og principper, bør udvikle synergier og fælles løsninger, der mobiliserer alle relevante institutioner og aktører, både civile og militære, at EMSS bør kortlægge alle potentielle trusler lige fra konventionelle sikkerhedstrusler til trusler i form af naturkatastrofer og klimaændringer såvel som trusler, der vedrører beskyttelse af vitale havressourcer og maritime infrastrukturer og handelsstrømme, og at den også skal identificere de specifikke midler og kapaciteter, der er nødvendige for at imødegå alle udfordringer, herunder efterretningsvirksomhed, overvågning og patruljering, eftersøgnings- og redningsaktioner, søtransport, evakuering af EU-borgere og andre statsborgere fra kriseområder, håndhævelse af embargoer og assistance til alle FSFP-ledede missioner og operationer; |
| --- | --- |

5.

bemærker imidlertid, at en europæisk maritim sikkerhedsstrategi er nødvendig for at sikre en integreret og samlet tilgang, der fokuserer specifikt på de trusler, risici, udfordringer og muligheder, der findes på havet, at EMSS, som tager udgangspunkt i de europæiske værdier og principper, bør udvikle synergier og fælles løsninger, der mobiliserer alle relevante institutioner og aktører, både civile og militære, at EMSS bør kortlægge alle potentielle trusler lige fra konventionelle sikkerhedstrusler til trusler i form af naturkatastrofer og klimaændringer såvel som trusler, der vedrører beskyttelse af vitale havressourcer og maritime infrastrukturer og handelsstrømme, og at den også skal identificere de specifikke midler og kapaciteter, der er nødvendige for at imødegå alle udfordringer, herunder efterretningsvirksomhed, overvågning og patruljering, eftersøgnings- og redningsaktioner, søtransport, evakuering af EU-borgere og andre statsborgere fra kriseområder, håndhævelse af embargoer og assistance til alle FSFP-ledede missioner og operationer;

| 6. | opfordrer den højtstående repræsentant, Kommissionen og Rådet til at udarbejde en EMSS, som er centreret om sammenhæng og koordinering mellem alle europæiske aktører og medlemsstater af betydning for sikkerheden til søs; opfordrer Kommissionen og den højtstående repræsentant/næstformanden til at afhjælpe manglerne i den integrerede EU-havpolitik fra 2007, som ikke omfattede en sikkerhedspolitisk dimension, samt manglerne i ESS, som ikke omhandlede metoder til at tackle sikkerhedstrusler og -risici til søs; mener, at EMSS-ambitionsniveauet, -midlerne og -kapaciteten bør tage sit udgangspunkt i den europæiske sikkerhedsstrategi og fastlægges ud fra EU's behov for at kunne fungere som en garant for global sikkerhed, som kan sikre fri søfart og adgang til det åbne hav i hele verden; understreger, at indsatsen for at sikre sikkerheden til søs vil berøre alle elementer af Europas sikkerhed og velstand på kort, mellemlang og lang sigt |
| --- | --- |

6.

opfordrer den højtstående repræsentant, Kommissionen og Rådet til at udarbejde en EMSS, som er centreret om sammenhæng og koordinering mellem alle europæiske aktører og medlemsstater af betydning for sikkerheden til søs; opfordrer Kommissionen og den højtstående repræsentant/næstformanden til at afhjælpe manglerne i den integrerede EU-havpolitik fra 2007, som ikke omfattede en sikkerhedspolitisk dimension, samt manglerne i ESS, som ikke omhandlede metoder til at tackle sikkerhedstrusler og -risici til søs; mener, at EMSS-ambitionsniveauet, -midlerne og -kapaciteten bør tage sit udgangspunkt i den europæiske sikkerhedsstrategi og fastlægges ud fra EU's behov for at kunne fungere som en garant for global sikkerhed, som kan sikre fri søfart og adgang til det åbne hav i hele verden; understreger, at indsatsen for at sikre sikkerheden til søs vil berøre alle elementer af Europas sikkerhed og velstand på kort, mellemlang og lang sigt

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at bistå og føre en aktiv dialog med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen med henblik på at udvikle en ny EMSS, som skal sikre en effektiv anvendelse af de forskellige aktiver samt identificere og skabe nye kapaciteter i form af sammenlægning og deling; mener ligeledes, at den nye strategi bør integrere fælles initiativer til oprettelse af bilaterale eller multilaterale militære enheder såsom den fransk-britiske erklæring fra 2. november 2010; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at bistå og føre en aktiv dialog med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen med henblik på at udvikle en ny EMSS, som skal sikre en effektiv anvendelse af de forskellige aktiver samt identificere og skabe nye kapaciteter i form af sammenlægning og deling; mener ligeledes, at den nye strategi bør integrere fælles initiativer til oprettelse af bilaterale eller multilaterale militære enheder såsom den fransk-britiske erklæring fra 2. november 2010;

| 8. | understreger, at en sådan integreret tilgang til havpolitikken, der kombinerer civile instrumenter og militære redskaber og omfatter både interne og eksterne sikkerhedsaspekter, allerede er ved at tage form på nationalt plan i nogle medlemsstater og anvendes bilateralt mellem nogle medlemsstater og derfor bør styrkes på EU-plan; understreger den rolle, som søfartsnationerne kan og bør spille i forbindelse med fremme af en positiv regional maritim integration; understreger, at de regionale maritime integrationsinitiativer kan og bør føre til sammenlægning og deling af kritiske flådeaktiver for at opfylde EU's kapacitetsbehov; |
| --- | --- |

8.

understreger, at en sådan integreret tilgang til havpolitikken, der kombinerer civile instrumenter og militære redskaber og omfatter både interne og eksterne sikkerhedsaspekter, allerede er ved at tage form på nationalt plan i nogle medlemsstater og anvendes bilateralt mellem nogle medlemsstater og derfor bør styrkes på EU-plan; understreger den rolle, som søfartsnationerne kan og bør spille i forbindelse med fremme af en positiv regional maritim integration; understreger, at de regionale maritime integrationsinitiativer kan og bør føre til sammenlægning og deling af kritiske flådeaktiver for at opfylde EU's kapacitetsbehov;

Potentielle risici

| 9. | erkender, at øget trafik på havet og udvikling af offshore- og kystaktiviteter truer sikkerheden til søs og gør det vanskeligere at skelne mellem lovlige og ulovlige aktiviteter på havet |
| --- | --- |

9.

erkender, at øget trafik på havet og udvikling af offshore- og kystaktiviteter truer sikkerheden til søs og gør det vanskeligere at skelne mellem lovlige og ulovlige aktiviteter på havet

| 10. | konstaterer, at EU står over for konventionelle sikkerhedsmæssige trusler, som især skyldes forekomsten af nye maritime magter, som har øget den potentielle mellemstatlige rivalisering for så vidt angår ejerskabet over de maritime områder (tvister om kompetence, territoriale krav samt efterforsknings- og udvindingslicenser i dybhavsområder); bemærker endvidere, at de nye vækstlande har udviklet deres maritime kapaciteter (flåder, ubåde), samtidig med at de anfægter principperne i den internationale søret; |
| --- | --- |

10.

konstaterer, at EU står over for konventionelle sikkerhedsmæssige trusler, som især skyldes forekomsten af nye maritime magter, som har øget den potentielle mellemstatlige rivalisering for så vidt angår ejerskabet over de maritime områder (tvister om kompetence, territoriale krav samt efterforsknings- og udvindingslicenser i dybhavsområder); bemærker endvidere, at de nye vækstlande har udviklet deres maritime kapaciteter (flåder, ubåde), samtidig med at de anfægter principperne i den internationale søret;

| 11. | advarer mod ulovlig udvinding af vigtige naturressourcer og mineraler i EU-medlemsstaternes farvande eller i tilstødende have; bemærker, at det uregulerede kapløb om marine, naturlige og mineralske ressourcer kan få skadelige følger for havenes økosystemer og dermed forværre de miljømæssige konsekvenser af aktiviteterne på havet; minder om, at udnyttelsen af havets ressourcer også kan føre til en uønsket militarisering af havområderne; understreger imidlertid enhver medlemsstats ret til at efterforske og udvinde de marine naturressourcer på en måde, som er i overensstemmelse med folkeretten og miljølovgivningen; |
| --- | --- |

11.

advarer mod ulovlig udvinding af vigtige naturressourcer og mineraler i EU-medlemsstaternes farvande eller i tilstødende have; bemærker, at det uregulerede kapløb om marine, naturlige og mineralske ressourcer kan få skadelige følger for havenes økosystemer og dermed forværre de miljømæssige konsekvenser af aktiviteterne på havet; minder om, at udnyttelsen af havets ressourcer også kan føre til en uønsket militarisering af havområderne; understreger imidlertid enhver medlemsstats ret til at efterforske og udvinde de marine naturressourcer på en måde, som er i overensstemmelse med folkeretten og miljølovgivningen;

| 12. | henviser til, at EU har behov for stærke partnerskaber med tredjelande og regionale organisationer for at garantere sikkerhed og stabilitet i forbindelse med handel og ressourceudvinding; understreger, at en stærk maritim dimension af FSFP vil gøre EU i stand til at fungere som en effektiv international voldgiftsinstans, når dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

12.

henviser til, at EU har behov for stærke partnerskaber med tredjelande og regionale organisationer for at garantere sikkerhed og stabilitet i forbindelse med handel og ressourceudvinding; understreger, at en stærk maritim dimension af FSFP vil gøre EU i stand til at fungere som en effektiv international voldgiftsinstans, når dette er nødvendigt;

| 13. | advarer om, at stater, der ikke er villige til at samarbejde med det internationale samfund og respektere internationale traktater og standarder, og som geografisk set er i stand til at blokere handelsruter og har den teknologiske og militære kapacitet hertil, udgør det største sikkerhedsmæssige problem på nuværende tidspunkt; mener, at EU-Udenrigstjenesten og næstformanden/den højtstående repræsentant bør gøre alt, hvad der er muligt på det diplomatiske plan for at inddrage dem i en dialog og et samarbejde; |
| --- | --- |

13.

advarer om, at stater, der ikke er villige til at samarbejde med det internationale samfund og respektere internationale traktater og standarder, og som geografisk set er i stand til at blokere handelsruter og har den teknologiske og militære kapacitet hertil, udgør det største sikkerhedsmæssige problem på nuværende tidspunkt; mener, at EU-Udenrigstjenesten og næstformanden/den højtstående repræsentant bør gøre alt, hvad der er muligt på det diplomatiske plan for at inddrage dem i en dialog og et samarbejde;

| 14. | konstaterer, at selv om statslige militære konfrontationer ikke helt kan udelukkes, stammer de direkte og indirekte risici mod sikkerheden i EU for det meste fra ikke-konventionelle trusler, hvor man udnytter de vanskeligheder, der er forbundet med håndhævelse af loven på havet, i kystområder, og som generelt skyldes manglende eller skrøbelige statslige myndigheder eller mangel på statslig kontrol; |
| --- | --- |

14.

konstaterer, at selv om statslige militære konfrontationer ikke helt kan udelukkes, stammer de direkte og indirekte risici mod sikkerheden i EU for det meste fra ikke-konventionelle trusler, hvor man udnytter de vanskeligheder, der er forbundet med håndhævelse af loven på havet, i kystområder, og som generelt skyldes manglende eller skrøbelige statslige myndigheder eller mangel på statslig kontrol;

| 15. | bemærker, at en af de største trusler mod EU's maritime sikkerhed består i det stigende antal terrorhandlinger til søs rundt om i verden, som direkte truer EU's civile og militære fartøjer, havnefaciliteter og energianlæg, og som benytter havet til at angribe og infiltrere mål på land; bemærker, at disse aktører samarbejder med grænseoverskridende organiserede kriminelle netværk, der er involveret i ulovlige aktiviteter til havs, såsom smugling, menneskehandel, ulovlig indvandring, handel med narkotika og våben, herunder håndvåben og lette våben og komponenter til masseødelæggelsesvåben; understreger, at sådanne ulovlige aktiviteter forværrer de politiske og humanitære kriser, blokerer for social og økonomisk udvikling, demokrati og respekt for retsstatsprincipperne og forårsager energimangel samt udvandring, intern fordrivelse af mennesker og umådelige menneskelige lidelser; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at en af de største trusler mod EU's maritime sikkerhed består i det stigende antal terrorhandlinger til søs rundt om i verden, som direkte truer EU's civile og militære fartøjer, havnefaciliteter og energianlæg, og som benytter havet til at angribe og infiltrere mål på land; bemærker, at disse aktører samarbejder med grænseoverskridende organiserede kriminelle netværk, der er involveret i ulovlige aktiviteter til havs, såsom smugling, menneskehandel, ulovlig indvandring, handel med narkotika og våben, herunder håndvåben og lette våben og komponenter til masseødelæggelsesvåben; understreger, at sådanne ulovlige aktiviteter forværrer de politiske og humanitære kriser, blokerer for social og økonomisk udvikling, demokrati og respekt for retsstatsprincipperne og forårsager energimangel samt udvandring, intern fordrivelse af mennesker og umådelige menneskelige lidelser;

| 16. | er foruroliget over, at der er stadig flere tegn på, at terrornetværk og ikke-statslige aktører anskaffer avanceret maritim kapacitet, herunder ubåde og radar- og detektionsteknologi, og har adgang til logistiske oplysninger om den internationale skibsfart, miner og vandbårne improviserede eksplosive anordninger, hvorved de har skærpet deres trusselspotentiale og deres evne til at undgå kontrol væsentligt, og på, at er sker en udvidelse af deres aktiviteter tæt på Europa, navnlig på begge sider af det sydlige Atlanterhav; |
| --- | --- |

16.

er foruroliget over, at der er stadig flere tegn på, at terrornetværk og ikke-statslige aktører anskaffer avanceret maritim kapacitet, herunder ubåde og radar- og detektionsteknologi, og har adgang til logistiske oplysninger om den internationale skibsfart, miner og vandbårne improviserede eksplosive anordninger, hvorved de har skærpet deres trusselspotentiale og deres evne til at undgå kontrol væsentligt, og på, at er sker en udvidelse af deres aktiviteter tæt på Europa, navnlig på begge sider af det sydlige Atlanterhav;

| 17. | mener, at fastlåste konflikter i forskellige havområder, bl.a. Sydkaukasus, det sydlige og østlige Middelhav og Det Japanske Hav, er en af de væsentligste årsager til den manglende stabilitet i verden, hvilket truer transport- og energiforsyningsruter, fremmer våbenhandel og ikke-statslige aktørers aktiviteter, som f.eks. kriminelle netværk og terrorceller; |
| --- | --- |

17.

mener, at fastlåste konflikter i forskellige havområder, bl.a. Sydkaukasus, det sydlige og østlige Middelhav og Det Japanske Hav, er en af de væsentligste årsager til den manglende stabilitet i verden, hvilket truer transport- og energiforsyningsruter, fremmer våbenhandel og ikke-statslige aktørers aktiviteter, som f.eks. kriminelle netværk og terrorceller;

| 18. | er fortsat bekymret over sørøveri langs Afrikas øst- og vestkyst; minder om, at piratangreb (væbnet røveri, kidnapning af fartøjer og besætninger og pengeafpresning) udgør en alvorlig hindring for den fri adgang til og sejlads i disse farvande og en alvorlig trussel mod den internationale handel og sikkerheden til søs; minder om, at sørøveri generelt er et problem, der skyldes mangelfuld regeringsførelse og udvikling af de berørte kyststater; håber, at EU vil tage udgangspunkt i resultaterne af FSFP-operation EUNAVFOR Atalanta og lancere FSFP-operationer til bekæmpelse af sørøveri andre steder; |
| --- | --- |

18.

er fortsat bekymret over sørøveri langs Afrikas øst- og vestkyst; minder om, at piratangreb (væbnet røveri, kidnapning af fartøjer og besætninger og pengeafpresning) udgør en alvorlig hindring for den fri adgang til og sejlads i disse farvande og en alvorlig trussel mod den internationale handel og sikkerheden til søs; minder om, at sørøveri generelt er et problem, der skyldes mangelfuld regeringsførelse og udvikling af de berørte kyststater; håber, at EU vil tage udgangspunkt i resultaterne af FSFP-operation EUNAVFOR Atalanta og lancere FSFP-operationer til bekæmpelse af sørøveri andre steder;

| 19. | advarer mod de problemer, som sørøveri, international terrorisme og organiseret kriminalitet generelt skaber for søfartssikkerheden i forbindelse med vitale flaskehalse inden for søtransporten; understreger, at nogle af de vigtigste vandveje, der sikrer energiforsyningerne i verden, geografisk er placeret i eller kræver gennemsejling af nogle af de mest ustabile havområder, herunder Suezkanalen, Hormuzstrædet og Malaccastrædet; |
| --- | --- |

19.

advarer mod de problemer, som sørøveri, international terrorisme og organiseret kriminalitet generelt skaber for søfartssikkerheden i forbindelse med vitale flaskehalse inden for søtransporten; understreger, at nogle af de vigtigste vandveje, der sikrer energiforsyningerne i verden, geografisk er placeret i eller kræver gennemsejling af nogle af de mest ustabile havområder, herunder Suezkanalen, Hormuzstrædet og Malaccastrædet;

| 20. | henviser til, at bekæmpelsen af ikke-konventionelle aktiviteter bør baseres på en række FSFP-instrumenter, herunder militære foranstaltninger, eftersom sådanne interventioner ofte finder sted under yderst problematiske forhold, hvor aktørerne har adgang til en række farlige våben; påpeger under henvisning til den model, der anvendes i forbindelse med EU's igangværende aktioner ud for Afrikas Horn, EUNAVFOR Atalanta og EUCAP NESTOR, at FSFP-operationerne bør suppleres med andre eksterne EU-instrumenter for at løse de sociale, økonomiske og politiske problemer, der er årsagen til krisen, og sikre en bæredygtig sikkerhed i de pågældende regioner; |
| --- | --- |

20.

henviser til, at bekæmpelsen af ikke-konventionelle aktiviteter bør baseres på en række FSFP-instrumenter, herunder militære foranstaltninger, eftersom sådanne interventioner ofte finder sted under yderst problematiske forhold, hvor aktørerne har adgang til en række farlige våben; påpeger under henvisning til den model, der anvendes i forbindelse med EU's igangværende aktioner ud for Afrikas Horn, EUNAVFOR Atalanta og EUCAP NESTOR, at FSFP-operationerne bør suppleres med andre eksterne EU-instrumenter for at løse de sociale, økonomiske og politiske problemer, der er årsagen til krisen, og sikre en bæredygtig sikkerhed i de pågældende regioner;

| 21. | bemærker, at ulovlig indvandring sandsynligvis fortsat vil lægge pres på EU's søgrænser, især på baggrund af den politiske og økonomiske udvikling i de sydlige nabolande og udsigten til fortsat ustabilitet i det Nordafrika, Sahel, Afrikas Horn og området syd for Sahara; erindrer dog om, at migration ikke bør betragtes som en sikkerhedstrussel, men snarere som et menneskeligt fænomen, der nødvendiggør en robust forvaltningsstrategi, der kombinerer regional, politisk og diplomatisk samarbejds- og udviklingspolitik med investeringer i regionale partnerskaber; gør opmærksom på, at denne indsats forudsætter udvikling af den maritime kapacitet og kystovervågningen for at kunne patruljere og redde migranter i ulovlige fartøjer; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at ulovlig indvandring sandsynligvis fortsat vil lægge pres på EU's søgrænser, især på baggrund af den politiske og økonomiske udvikling i de sydlige nabolande og udsigten til fortsat ustabilitet i det Nordafrika, Sahel, Afrikas Horn og området syd for Sahara; erindrer dog om, at migration ikke bør betragtes som en sikkerhedstrussel, men snarere som et menneskeligt fænomen, der nødvendiggør en robust forvaltningsstrategi, der kombinerer regional, politisk og diplomatisk samarbejds- og udviklingspolitik med investeringer i regionale partnerskaber; gør opmærksom på, at denne indsats forudsætter udvikling af den maritime kapacitet og kystovervågningen for at kunne patruljere og redde migranter i ulovlige fartøjer;

| 22. | erkender, at stigende trafik på havet kan øge risikoen for katastrofer i form af olieudslip og andre miljøforureningsuheld, dumpning af giftigt affald og ulovlig oliebunkring; understreger, at EU bør videreudvikle en strategi, der bygger på tidligere erfaringer fra alvorlige miljøkatastrofer til søs, ved at sikre, at alle aktører, EU-organer og -agenturer i samarbejde med medlemsstaternes myndigheder griber ind på en koordineret måde og samtidig påtager sig deres respektive ansvar med henblik på at skabe de rette synergier, udvise solidaritet og sikre en mere effektiv indsats; |
| --- | --- |

22.

erkender, at stigende trafik på havet kan øge risikoen for katastrofer i form af olieudslip og andre miljøforureningsuheld, dumpning af giftigt affald og ulovlig oliebunkring; understreger, at EU bør videreudvikle en strategi, der bygger på tidligere erfaringer fra alvorlige miljøkatastrofer til søs, ved at sikre, at alle aktører, EU-organer og -agenturer i samarbejde med medlemsstaternes myndigheder griber ind på en koordineret måde og samtidig påtager sig deres respektive ansvar med henblik på at skabe de rette synergier, udvise solidaritet og sikre en mere effektiv indsats;

Kritiske havområder

Middelhavet

| 23. | understreger, at Middelhavet indebærer en række trusler, der potentielt kan true stabiliteten i EU og direkte EU-interesser, især eftersom de politiske omvæltninger og de sociale og økonomiske problemer sandsynligvis vil fortsætte i nogle af kyststaterne; bemærker, at dette fremmer ulovlige aktiviteter såsom terrorisme og alle former for ulovlig handel og påvirker EU's maritime sikkerhed, herunder energiforsyningssikkerheden i den sydlige del; mener, at der er et presserende behov for investeringer i maritimt regionalt samarbejde, og at det bør omfatte europæisk og regionalt samarbejde og efterretnings-, overvågnings-, patruljerings- og kystvagtvirksomhed, som alle forudsætter tilstrækkelige magtprojektionsmidler; |
| --- | --- |

23.

understreger, at Middelhavet indebærer en række trusler, der potentielt kan true stabiliteten i EU og direkte EU-interesser, især eftersom de politiske omvæltninger og de sociale og økonomiske problemer sandsynligvis vil fortsætte i nogle af kyststaterne; bemærker, at dette fremmer ulovlige aktiviteter såsom terrorisme og alle former for ulovlig handel og påvirker EU's maritime sikkerhed, herunder energiforsyningssikkerheden i den sydlige del; mener, at der er et presserende behov for investeringer i maritimt regionalt samarbejde, og at det bør omfatte europæisk og regionalt samarbejde og efterretnings-, overvågnings-, patruljerings- og kystvagtvirksomhed, som alle forudsætter tilstrækkelige magtprojektionsmidler;

| 24. | understreger, at Middelhavet er hjemsted for en række regionale konflikter, der involverer maritime grænsestridigheder, og opfordrer derfor indtrængende EU til at forpligte sig til at undgå yderligere konfliktoptrapning omkring Middelhavet, som kan forstærke de eksisterende trusler, herunder følgerne af borgerkrigen i Syrien og indvirkningen på landets og nabolandenes havområder, den politiske ustabilitet og manglende regeringskapacitet i Libyen, Egypten og Tunesien, den afsmittende effekt i nabolandene Marokko og Algeriet, som stadig ikke er nået til enighed om konflikten i det vestlige Sahara og er direkte berørt af optrapningen af konflikten i Mali og Sahelregionen; advarer desuden mod farerne som følge af forbindelserne mellem kriserne i landene syd for Middelhavet og den manglende stabilitet og konflikten i Mellemøsten, Sahel, Afrikas Horn, Vestafrika og området syd for Sahara; |
| --- | --- |

24.

understreger, at Middelhavet er hjemsted for en række regionale konflikter, der involverer maritime grænsestridigheder, og opfordrer derfor indtrængende EU til at forpligte sig til at undgå yderligere konfliktoptrapning omkring Middelhavet, som kan forstærke de eksisterende trusler, herunder følgerne af borgerkrigen i Syrien og indvirkningen på landets og nabolandenes havområder, den politiske ustabilitet og manglende regeringskapacitet i Libyen, Egypten og Tunesien, den afsmittende effekt i nabolandene Marokko og Algeriet, som stadig ikke er nået til enighed om konflikten i det vestlige Sahara og er direkte berørt af optrapningen af konflikten i Mali og Sahelregionen; advarer desuden mod farerne som følge af forbindelserne mellem kriserne i landene syd for Middelhavet og den manglende stabilitet og konflikten i Mellemøsten, Sahel, Afrikas Horn, Vestafrika og området syd for Sahara;

| 25. | bemærker, at de seneste opdagelser af naturgas i det østlige Middelhav har skabt en nu geopolitisk situation og i væsentlig grad øget risikoen for stridigheder, hvilket direkte berører medlemsstaternes legitime interesser og suveræne rettigheder; er bekymret over, at Tyrkiet, Rusland, USA og Israel har øget deres flådekapacitet i Middelhavet; påpeger endvidere konsekvenserne af den uløste konflikt med Tyrkiet i Det Ægæiske Hav og optrapningen af spændingerne som følge af den planlagte udnyttelse af Grækenlands og Cyperns offshore-kulbrintereserver; opfordrer derfor EU til at styrke sin stilling for at undgå konflikter om naturressourcer i Middelhavet og dermed forbundne sikkerhedstrusler for EU-medlemsstater i området, hvilket i sidste instans kan påvirke EU som helhed; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at de seneste opdagelser af naturgas i det østlige Middelhav har skabt en nu geopolitisk situation og i væsentlig grad øget risikoen for stridigheder, hvilket direkte berører medlemsstaternes legitime interesser og suveræne rettigheder; er bekymret over, at Tyrkiet, Rusland, USA og Israel har øget deres flådekapacitet i Middelhavet; påpeger endvidere konsekvenserne af den uløste konflikt med Tyrkiet i Det Ægæiske Hav og optrapningen af spændingerne som følge af den planlagte udnyttelse af Grækenlands og Cyperns offshore-kulbrintereserver; opfordrer derfor EU til at styrke sin stilling for at undgå konflikter om naturressourcer i Middelhavet og dermed forbundne sikkerhedstrusler for EU-medlemsstater i området, hvilket i sidste instans kan påvirke EU som helhed;

Østersøen

| 26. | konstaterer, at Østersøen er et indre EU-farvand, når der ses bort fra russiske farvande, og for mange kyststater en kritisk færdselsåre; påpeger, at stabiliteten i Østersøområdet og en smidig afvikling af søfarten afhænger af en afstemning af de politiske interesser imellem EU's medlemsstater indbyrdes og imellem EU og Rusland; henviser til, at stabiliteten i Østersøen hænger samen med spørgsmål om en sikring af sproglige mindretals stilling i kyststaterne, energitransport, en livlig handelssøfart, muligheden for ulykker med olietankere og forurening af fiskebestande og miljøet; påpeger endvidere, at sikkerheden til søs i Østersøen trues af kemiske våben, der blev dumpet under Anden Verdenskrig, forældede atomkraftværker langs kysten, mulige terrorangreb på energitransporter og mulige ulovlige våbentransporter gennem Østersøens havne; |
| --- | --- |

26.

konstaterer, at Østersøen er et indre EU-farvand, når der ses bort fra russiske farvande, og for mange kyststater en kritisk færdselsåre; påpeger, at stabiliteten i Østersøområdet og en smidig afvikling af søfarten afhænger af en afstemning af de politiske interesser imellem EU's medlemsstater indbyrdes og imellem EU og Rusland; henviser til, at stabiliteten i Østersøen hænger samen med spørgsmål om en sikring af sproglige mindretals stilling i kyststaterne, energitransport, en livlig handelssøfart, muligheden for ulykker med olietankere og forurening af fiskebestande og miljøet; påpeger endvidere, at sikkerheden til søs i Østersøen trues af kemiske våben, der blev dumpet under Anden Verdenskrig, forældede atomkraftværker langs kysten, mulige terrorangreb på energitransporter og mulige ulovlige våbentransporter gennem Østersøens havne;

Sortehavet

| 27. | understreger, at Sortehavet ud fra et geostrategisk synspunkt er et af EU's vigtigste maritime grænseområder som følge af nødvendigheden af at sikre EU's energiforsyning og diversificeringen af den; henviser til de store potentielle risici på mellemlang og lang sigt i området som følge af dets strategiske placering som en vigtig transportrute for varer og energi og beliggenheden nær ustabile områder med langvarige konflikter i de omstridte områder i Abkhasien og Sydossetien og den dermed forbundne konflikt mellem Moskva og Tbilisi; understreger i betragtning af, at adskillige medlemsstater energiforsyningssikkerhed i høj grad afhænger af sikkerheden omkring de gas- og olieforsyningsruter, der går gennem eller forløber i nærheden af Sortehavet, at EU har en strategisk interesse i at undgå en optrapning af de langvarige regionale konflikter og i stedet finde varige løsninger på dem; mener, at det med henblik herpå kan blive nødvendigt at mobilisere de europæiske flådeaktiver; |
| --- | --- |

27.

understreger, at Sortehavet ud fra et geostrategisk synspunkt er et af EU's vigtigste maritime grænseområder som følge af nødvendigheden af at sikre EU's energiforsyning og diversificeringen af den; henviser til de store potentielle risici på mellemlang og lang sigt i området som følge af dets strategiske placering som en vigtig transportrute for varer og energi og beliggenheden nær ustabile områder med langvarige konflikter i de omstridte områder i Abkhasien og Sydossetien og den dermed forbundne konflikt mellem Moskva og Tbilisi; understreger i betragtning af, at adskillige medlemsstater energiforsyningssikkerhed i høj grad afhænger af sikkerheden omkring de gas- og olieforsyningsruter, der går gennem eller forløber i nærheden af Sortehavet, at EU har en strategisk interesse i at undgå en optrapning af de langvarige regionale konflikter og i stedet finde varige løsninger på dem; mener, at det med henblik herpå kan blive nødvendigt at mobilisere de europæiske flådeaktiver;

| 28. | minder om sin beslutning af 20. januar 2011 om en EU-strategi for Sortehavet (12) og bekræfter, at der er nødvendigt, at EU mere aktivt tager hånd om sikkerhedssituationen i Sortehavsregionen; opfordrer endnu en gang Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en strategi for Sortehavsregionen, som effektivt kan imødegå trusler mod den maritime sikkerhed; |
| --- | --- |

28.

minder om sin beslutning af 20. januar 2011 om en EU-strategi for Sortehavet (12) og bekræfter, at der er nødvendigt, at EU mere aktivt tager hånd om sikkerhedssituationen i Sortehavsregionen; opfordrer endnu en gang Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en strategi for Sortehavsregionen, som effektivt kan imødegå trusler mod den maritime sikkerhed;

| 29. | understreger nødvendigheden af en styrket dialog med de strategiske partnere om konfliktforebyggelse og -løsning, men understreger ligeledes betydningen af at deltage i regionale multilaterale initiativer som f.eks. Sortehavssynergien for at bekæmpe trusler fra kriminelle netværk, som er involveret i smugling af mennesker, narkotika og våben, eller problemer som ulovlig fiskeri og miljøødelæggelse; |
| --- | --- |

29.

understreger nødvendigheden af en styrket dialog med de strategiske partnere om konfliktforebyggelse og -løsning, men understreger ligeledes betydningen af at deltage i regionale multilaterale initiativer som f.eks. Sortehavssynergien for at bekæmpe trusler fra kriminelle netværk, som er involveret i smugling af mennesker, narkotika og våben, eller problemer som ulovlig fiskeri og miljøødelæggelse;

Atlanterhavet og Vestafrika

| 30. | henviser til, at Atlanterhavet er Europas handelslivsåre; er bekymret over, at Atlanterhavet, og navnlig Det Caribiske Hav, anvendes til transit af narkotika fra Sydamerika; er bekymret over, at udviklingen af den økonomisk aktivitet i de kommende årtier, navnlig efter Panamakanalens udvidelse, muligvis vil øge de kriminelle aktiviteter i området; |
| --- | --- |

30.

henviser til, at Atlanterhavet er Europas handelslivsåre; er bekymret over, at Atlanterhavet, og navnlig Det Caribiske Hav, anvendes til transit af narkotika fra Sydamerika; er bekymret over, at udviklingen af den økonomisk aktivitet i de kommende årtier, navnlig efter Panamakanalens udvidelse, muligvis vil øge de kriminelle aktiviteter i området;

| 31. | mener, at den vestafrikanske kyst, og specifikt Guineabugten, i dag er hjemsted for nogle af de vigtigste potentielle trusler mod Europa; er dybt bekymret over, at der langs den vestafrikanske kyst er ved at udvikle sig alvorlige trusler i form af kriminel aktivitet, ulovlig handel med narkotika, mennesker og våben; påpeger, at landene i Guineabugten samtidig i stigende grad udgør et aktivitetsområde for regionale terrornetværk, såsom Boko Haram i Nigeria, hvis aktioner har afsmittende virkning i naboområderne, og som er knyttet til netværk med global rækkevidde, såsom Al-Qaeda i det islamiske Maghreb, hvilket krisen i Mali er et levende eksempel på; |
| --- | --- |

31.

mener, at den vestafrikanske kyst, og specifikt Guineabugten, i dag er hjemsted for nogle af de vigtigste potentielle trusler mod Europa; er dybt bekymret over, at der langs den vestafrikanske kyst er ved at udvikle sig alvorlige trusler i form af kriminel aktivitet, ulovlig handel med narkotika, mennesker og våben; påpeger, at landene i Guineabugten samtidig i stigende grad udgør et aktivitetsområde for regionale terrornetværk, såsom Boko Haram i Nigeria, hvis aktioner har afsmittende virkning i naboområderne, og som er knyttet til netværk med global rækkevidde, såsom Al-Qaeda i det islamiske Maghreb, hvilket krisen i Mali er et levende eksempel på;

| 32. | konstaterer med bekymring, at landene i Guineabugten fortsat lider under politisk ustabilitet, og at nogle lande risikerer opløsning af statsapparatet, som f.eks. Guinea-Bissau, der er blevet et omdrejningspunkt for narkotika fra Latinamerika med Europa som mål; |
| --- | --- |

32.

konstaterer med bekymring, at landene i Guineabugten fortsat lider under politisk ustabilitet, og at nogle lande risikerer opløsning af statsapparatet, som f.eks. Guinea-Bissau, der er blevet et omdrejningspunkt for narkotika fra Latinamerika med Europa som mål;

| 33. | konstaterer, at regionen også er en vigtig energikilde, idet landene i Guineabugten i øjeblikket leverer 13 % af EU's import af olie og 6 % af EU's import af gas, og Nigeria tegner sig for 5,8 % af EU's samlede import af olie; forventer, at regionens betydning vil stige som følge af de seneste opdagelser af offshore olie- og gasreserver, frygter derfor, at konkurrencen om offshore-naturressourcerne vil afstedkomme flere konflikter og øget kriminel aktivitet; |
| --- | --- |

33.

konstaterer, at regionen også er en vigtig energikilde, idet landene i Guineabugten i øjeblikket leverer 13 % af EU's import af olie og 6 % af EU's import af gas, og Nigeria tegner sig for 5,8 % af EU's samlede import af olie; forventer, at regionens betydning vil stige som følge af de seneste opdagelser af offshore olie- og gasreserver, frygter derfor, at konkurrencen om offshore-naturressourcerne vil afstedkomme flere konflikter og øget kriminel aktivitet;

| 34. | påpeger, at manglende stabilitet, terrorisme og kriminalitet ud for den vestafrikanske kyst er nært knyttet til den manglende stabilitet i Sahelregionen som helhed; opfordrer derfor EU til inden for rammerne af FSFP's civile mission, EUCAP Sahel Niger, at integrere terrorbekæmpelsesindsatsen i Sahel-regionen i en regional og samlet strategi til bekæmpelse trusler på havet ud for den vestafrikanske kyst, især i Guineabugten; opfordrer i denne forbindelse EU til at sikre, at der sker samordning mellem de to FSFP-missioner i regionen — EUCAP Sahel Niger og EUTM Mali — og mellem indsatsen på land og til søs for at bekæmpe terror og anden organiseret kriminalitet i regionen; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at manglende stabilitet, terrorisme og kriminalitet ud for den vestafrikanske kyst er nært knyttet til den manglende stabilitet i Sahelregionen som helhed; opfordrer derfor EU til inden for rammerne af FSFP's civile mission, EUCAP Sahel Niger, at integrere terrorbekæmpelsesindsatsen i Sahel-regionen i en regional og samlet strategi til bekæmpelse trusler på havet ud for den vestafrikanske kyst, især i Guineabugten; opfordrer i denne forbindelse EU til at sikre, at der sker samordning mellem de to FSFP-missioner i regionen — EUCAP Sahel Niger og EUTM Mali — og mellem indsatsen på land og til søs for at bekæmpe terror og anden organiseret kriminalitet i regionen;

| 35. | glæder sig over Kommissionens meddelelsen om programmet vedrørende de kritiske sejlruter i Guineabugten (CRIMGO), som sigter mod at forbedre sikkerheden i farvandene i Guineabugten ved at tilbyde uddannelse af kystvagter og oprette et netværk til informationsudveksling mellem myndighederne i syv kyststater i Vestafrika, og som skal finansieres via stabilitetsinstrumentet; opfordrer til en hurtig gennemførelse af CRIMGO ud for den vestafrikanske kyst; henstiller også, at der etableres specifikke samarbejdsmekanismer for at knytte dette kommissionsfinansierede program sammen med FSFP-missionerne EUCAP Sahel Niger og EUTM Mali, hvis opgaver er uløseligt forbundet med årsagerne til den manglende stabilitet ud for Guineabugten; |
| --- | --- |

35.

glæder sig over Kommissionens meddelelsen om programmet vedrørende de kritiske sejlruter i Guineabugten (CRIMGO), som sigter mod at forbedre sikkerheden i farvandene i Guineabugten ved at tilbyde uddannelse af kystvagter og oprette et netværk til informationsudveksling mellem myndighederne i syv kyststater i Vestafrika, og som skal finansieres via stabilitetsinstrumentet; opfordrer til en hurtig gennemførelse af CRIMGO ud for den vestafrikanske kyst; henstiller også, at der etableres specifikke samarbejdsmekanismer for at knytte dette kommissionsfinansierede program sammen med FSFP-missionerne EUCAP Sahel Niger og EUTM Mali, hvis opgaver er uløseligt forbundet med årsagerne til den manglende stabilitet ud for Guineabugten;

| 36. | understreger, at der er behov for at styrke effektiviteten af EU's aktiviteter i Guineabugten; foreslår, at man gennem specifikke synergier søger at udlede en merværdi af sammenkoblingen af eksisterende EU-instrumenter og strukturer såsom Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA); |
| --- | --- |

36.

understreger, at der er behov for at styrke effektiviteten af EU's aktiviteter i Guineabugten; foreslår, at man gennem specifikke synergier søger at udlede en merværdi af sammenkoblingen af eksisterende EU-instrumenter og strukturer såsom Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA);

| 37. | opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at kortlægge EU-medlemsstaternes og AVS-partneres faciliteter på strategiske steder som f.eks. Lajes-flybasen på Azorerne (Portugal) og Kap Verde, som kan anvendes til at udvikle specifikke flåde- og luftværnsoperationer til bekæmpelse af spredningen af terrorisme, sørøveri og organiseret kriminalitet i Guineabugten og mere generelt i det sydlige Atlanterhav, i et trevejspartnerskab, som indebærer et transatlantisk samarbejde med USA, Canada, Brasilien og andre latinamerikanske lande samt EU og Den Afrikanske Union; |
| --- | --- |

37.

opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at kortlægge EU-medlemsstaternes og AVS-partneres faciliteter på strategiske steder som f.eks. Lajes-flybasen på Azorerne (Portugal) og Kap Verde, som kan anvendes til at udvikle specifikke flåde- og luftværnsoperationer til bekæmpelse af spredningen af terrorisme, sørøveri og organiseret kriminalitet i Guineabugten og mere generelt i det sydlige Atlanterhav, i et trevejspartnerskab, som indebærer et transatlantisk samarbejde med USA, Canada, Brasilien og andre latinamerikanske lande samt EU og Den Afrikanske Union;

Adenbugten og det vestlige Indiske Ocean

| 38. | påpeger, at Adenbugten på grund af sørøveri er i dag et af de farligste havområder i verden; minder om, at sørøveri er en særlig form for organiseret kriminalitet, som forudsætter en særlig, omfattende og samlet tilgang, der inddrager årsagssammenhængen mellem sørøveri og den sociale, politiske og økonomiske forvaltning, hvilket tydeligt fremgår af situationen på Afrikas Horn og i Somalia; bemærker, at sporing af pengestrømmen fra løsepengene, optrævling af de kriminelle netværk og retsforfølgelse af gerningsmændene også er vigtige elementer i kampen mod sørøveri, og at dette kun er muligt, hvis man sikrer et samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, Europol og Interpol; bemærker, at der her er en konkret sammenhæng mellem ekstern sikkerhed og indre retshåndhævelse; |
| --- | --- |

38.

påpeger, at Adenbugten på grund af sørøveri er i dag et af de farligste havområder i verden; minder om, at sørøveri er en særlig form for organiseret kriminalitet, som forudsætter en særlig, omfattende og samlet tilgang, der inddrager årsagssammenhængen mellem sørøveri og den sociale, politiske og økonomiske forvaltning, hvilket tydeligt fremgår af situationen på Afrikas Horn og i Somalia; bemærker, at sporing af pengestrømmen fra løsepengene, optrævling af de kriminelle netværk og retsforfølgelse af gerningsmændene også er vigtige elementer i kampen mod sørøveri, og at dette kun er muligt, hvis man sikrer et samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, Europol og Interpol; bemærker, at der her er en konkret sammenhæng mellem ekstern sikkerhed og indre retshåndhævelse;

| 39. | glæder sig over etableringen af den civile FSFP-mission EUCAP Nestor, der har til formål at styrke den maritime kapacitet på Afrikas Horn og i det vestlige Indiske Ocean, og som har til opgave at skabe et mere holdbart og lokalt bidrag til gennemførelsen af målene for operation EUNAVFOR Atalanta; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over etableringen af den civile FSFP-mission EUCAP Nestor, der har til formål at styrke den maritime kapacitet på Afrikas Horn og i det vestlige Indiske Ocean, og som har til opgave at skabe et mere holdbart og lokalt bidrag til gennemførelsen af målene for operation EUNAVFOR Atalanta;

| 40. | understreger, at det på det seneste er lykkedes EUNAVFOR Atalanta at bremse forekomsten af piratangreb i det vestlige Indiske Ocean og at forbedre FSFP's troværdighed, og at denne indsats skal fortsættes; bemærker, at Operation Atalanta er den første FSFP-flådemission og bør danne grundlag for den videre udvikling og gennemførelse af den maritime dimension af FSFP, idet man bør gøre status over operationens succeser og mangler og de indhentede erfaringer; glæder sig over den positive rolle, der præger EUNAVFOR Atalanta i SHADE-mekanismen (Shared Awareness and Deconfliction) med henblik på at fremme koordineringen mellem multinationale, nationale og regionale flådeenheder, der opererer i området såsom NATOs operation Ocean Shield; roser ligeledes det gode samarbejde med andre EU-agenturer (som f.eks. EU's satellitcenter SatCen og EMSA) navnlig inden for satellitbilledbehandling, selv om der ikke er noget formelt grundlag for et sådan samarbejde; opfordrer EU til at formalisere forbindelserne mellem de eksisterende EU-værktøjer og -organer, som dem, der f.eks. er udviklet i forbindelse med Atalanta, EMSA og SatCen, så man undgår dobbeltarbejde og spild af ressourcer og ekspertise og kan udnytte de klare operationelle fordele ved sådanne synergier; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det på det seneste er lykkedes EUNAVFOR Atalanta at bremse forekomsten af piratangreb i det vestlige Indiske Ocean og at forbedre FSFP's troværdighed, og at denne indsats skal fortsættes; bemærker, at Operation Atalanta er den første FSFP-flådemission og bør danne grundlag for den videre udvikling og gennemførelse af den maritime dimension af FSFP, idet man bør gøre status over operationens succeser og mangler og de indhentede erfaringer; glæder sig over den positive rolle, der præger EUNAVFOR Atalanta i SHADE-mekanismen (Shared Awareness and Deconfliction) med henblik på at fremme koordineringen mellem multinationale, nationale og regionale flådeenheder, der opererer i området såsom NATOs operation Ocean Shield; roser ligeledes det gode samarbejde med andre EU-agenturer (som f.eks. EU's satellitcenter SatCen og EMSA) navnlig inden for satellitbilledbehandling, selv om der ikke er noget formelt grundlag for et sådan samarbejde; opfordrer EU til at formalisere forbindelserne mellem de eksisterende EU-værktøjer og -organer, som dem, der f.eks. er udviklet i forbindelse med Atalanta, EMSA og SatCen, så man undgår dobbeltarbejde og spild af ressourcer og ekspertise og kan udnytte de klare operationelle fordele ved sådanne synergier;

| 41. | understreger, at konceptet med en samlet tilgang, som i dette tilfælde stammer fra EU's strategiramme for Afrikas Horn, fremstår helt klart i forbindelse med kombinationen af de tre igangværende FSFP-missioner i regionen (EUNAVFOR Atalanta, EU's uddannelsesmission for somaliske styrker og EUCAP Nestor) suppleret med et politisk engagement og udviklingspolitiske tiltag; glæder sig over aktiveringen af EU's operationscentre med henblik på at lette koordineringen og styrke synergien mellem disse missioner, hvilket udgør et vigtigt skridt i udviklingen af FSFP; påpeger, at dette eksempel på komplementaritet og samordning bør give inspiration til andre tilsvarende aktioner, hvor FSFP-missioner og -operationer gennemføres for at løse et mangesidet problem; bemærker, at en permanent militær planlægnings- og gennemførelseskapacitet ville kunne sikre en yderligere forbedring af integrationen af alle de maritime komponenter i FSFP's missioner og operationer; |
| --- | --- |

41.

understreger, at konceptet med en samlet tilgang, som i dette tilfælde stammer fra EU's strategiramme for Afrikas Horn, fremstår helt klart i forbindelse med kombinationen af de tre igangværende FSFP-missioner i regionen (EUNAVFOR Atalanta, EU's uddannelsesmission for somaliske styrker og EUCAP Nestor) suppleret med et politisk engagement og udviklingspolitiske tiltag; glæder sig over aktiveringen af EU's operationscentre med henblik på at lette koordineringen og styrke synergien mellem disse missioner, hvilket udgør et vigtigt skridt i udviklingen af FSFP; påpeger, at dette eksempel på komplementaritet og samordning bør give inspiration til andre tilsvarende aktioner, hvor FSFP-missioner og -operationer gennemføres for at løse et mangesidet problem; bemærker, at en permanent militær planlægnings- og gennemførelseskapacitet ville kunne sikre en yderligere forbedring af integrationen af alle de maritime komponenter i FSFP's missioner og operationer;

| 42. | tager de beskyttelsesforanstaltninger, som skibsrederne installerer ombord, til efterretning; glæder sig i denne forbindelse over, at skibsbranchen for nylig har opfordret til et regelsæt for private maritime sikkerhedsselskaber, og for det første gentaget sin opfordring til Den Internationale Søfartsorganisation, flagstater og skibsbranchen til at samarbejde om at udvikle en adfærdskodeks med klare, konsekvente og gennemførlige internationalt vedtagne standarder vedrørende brugen af privat væbnet sikkerhedspersonale ombord på skibe, og for det andre opfordret private maritime sikkerhedsselskaber til at udøve deres virksomhed i nøje overensstemmelse med disse standarder; |
| --- | --- |

42.

tager de beskyttelsesforanstaltninger, som skibsrederne installerer ombord, til efterretning; glæder sig i denne forbindelse over, at skibsbranchen for nylig har opfordret til et regelsæt for private maritime sikkerhedsselskaber, og for det første gentaget sin opfordring til Den Internationale Søfartsorganisation, flagstater og skibsbranchen til at samarbejde om at udvikle en adfærdskodeks med klare, konsekvente og gennemførlige internationalt vedtagne standarder vedrørende brugen af privat væbnet sikkerhedspersonale ombord på skibe, og for det andre opfordret private maritime sikkerhedsselskaber til at udøve deres virksomhed i nøje overensstemmelse med disse standarder;

Arktis

| 43. | understreger, at åbningen af nordøstpassagen er en direkte konsekvens af klimaændringerne, og påpeger, at EU først og fremmest bør satse på beskyttelse og bevarelse af regionen og dens kritiske miljøaktiver og samtidig sikre, at det arktiske områdes ressourcer på en bæredygtig måde og med respekt for den lokale befolkning; understreger betydningen af generel stabilitet og fred i regionen; understreger ligeledes behovet for en ensartet og samordnet EU-politik for Arktis, hvor både EU's prioriteter, potentielle problemer strategien er klart defineret; fremhæver, at en fremtidig islandsk tiltrædelse af EU ud over de danske, svenske og finske interesser i Arktis vil betyde, at Unionen i højere grad vil få kystområder, der grænser op til Arktis, hvilket understreger behovet for en stadig mere koordineret politik for Arktis på EU-plan; glæder sig i den forbindelse over den fælles meddelelse om udvikling af en EU-politik for den arktiske region: fremskridt siden 2008 og gentager behovet for en politisk dialog med alle perter i regionen, herunder Rusland; |
| --- | --- |

43.

understreger, at åbningen af nordøstpassagen er en direkte konsekvens af klimaændringerne, og påpeger, at EU først og fremmest bør satse på beskyttelse og bevarelse af regionen og dens kritiske miljøaktiver og samtidig sikre, at det arktiske områdes ressourcer på en bæredygtig måde og med respekt for den lokale befolkning; understreger betydningen af generel stabilitet og fred i regionen; understreger ligeledes behovet for en ensartet og samordnet EU-politik for Arktis, hvor både EU's prioriteter, potentielle problemer strategien er klart defineret; fremhæver, at en fremtidig islandsk tiltrædelse af EU ud over de danske, svenske og finske interesser i Arktis vil betyde, at Unionen i højere grad vil få kystområder, der grænser op til Arktis, hvilket understreger behovet for en stadig mere koordineret politik for Arktis på EU-plan; glæder sig i den forbindelse over den fælles meddelelse om udvikling af en EU-politik for den arktiske region: fremskridt siden 2008 og gentager behovet for en politisk dialog med alle perter i regionen, herunder Rusland;

| 44. | understreger betydningen af de nye handelsruter gennem de arktiske passager for EU og medlemsstaternes økonomier; understreger, at EU og medlemsstaterne aktivt bør søge at opretholde friheden på havet og retten til fri passage gennem internationale vandveje; understreger, at de langvarige territoriale tvister mellem de arktiske lande bør løses på fredelig vis, og opfordrer til, at EU engagerer sig mere i regionen, og at der foretages en vurdering af, hvilke ressourcer og hvilken kapacitet der er nødvendig for at gribe ind i tilfælde af konflikter i regionen; understreger under alle omstændigheder nødvendigheden af at undgå en militarisering af Arktis; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til, hvordan EU's politik i det arktiske område kan få fordel af Galileo-projektet, og hvordan det kan udvikles til at gøre sejladsen i de arktiske farvande mere sikker, hvilket vil fremme sikkerheden i og adgangen til den nordøstlige passage; |
| --- | --- |

44.

understreger betydningen af de nye handelsruter gennem de arktiske passager for EU og medlemsstaternes økonomier; understreger, at EU og medlemsstaterne aktivt bør søge at opretholde friheden på havet og retten til fri passage gennem internationale vandveje; understreger, at de langvarige territoriale tvister mellem de arktiske lande bør løses på fredelig vis, og opfordrer til, at EU engagerer sig mere i regionen, og at der foretages en vurdering af, hvilke ressourcer og hvilken kapacitet der er nødvendig for at gribe ind i tilfælde af konflikter i regionen; understreger under alle omstændigheder nødvendigheden af at undgå en militarisering af Arktis; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til, hvordan EU's politik i det arktiske område kan få fordel af Galileo-projektet, og hvordan det kan udvikles til at gøre sejladsen i de arktiske farvande mere sikker, hvilket vil fremme sikkerheden i og adgangen til den nordøstlige passage;

Stillehavet

| 45. | understreger den globale betydning af Stillehavet og navnlig Det Sydkinesiske Hav, som en tredjedel af verdenshandelen passerer igennem; er foruroliget over den voksende spænding og appellerer derfor indtrængende til alle involverede parter om at afholde sig fra ensidige politiske og militære aktioner, nedtone deres verbale udfald og bilægge deres territoriale stridigheder i Det Sydkinesiske Hav ved international voldgift i henhold til folkeretten, især UNCLOS, med henblik på at sikre stabiliteten i regionen og fri og sikker sejlads i Det Sydkinesiske Hav; |
| --- | --- |

45.

understreger den globale betydning af Stillehavet og navnlig Det Sydkinesiske Hav, som en tredjedel af verdenshandelen passerer igennem; er foruroliget over den voksende spænding og appellerer derfor indtrængende til alle involverede parter om at afholde sig fra ensidige politiske og militære aktioner, nedtone deres verbale udfald og bilægge deres territoriale stridigheder i Det Sydkinesiske Hav ved international voldgift i henhold til folkeretten, især UNCLOS, med henblik på at sikre stabiliteten i regionen og fri og sikker sejlads i Det Sydkinesiske Hav;

| 46. | mener, at en fredelig løsning af spændingerne i Det Syd- og Østkinesiske Hav muligvis kan opnås gennem forhandlinger om og fælles gennemførelse af adfærdskodekser med henblik på en fredelig udnyttelse af de pågældende havområder, herunder etablering af sikre handelsruter og fiskerikvoter eller fordeling af områder til efterforskning efter ressourcer; |
| --- | --- |

46.

mener, at en fredelig løsning af spændingerne i Det Syd- og Østkinesiske Hav muligvis kan opnås gennem forhandlinger om og fælles gennemførelse af adfærdskodekser med henblik på en fredelig udnyttelse af de pågældende havområder, herunder etablering af sikre handelsruter og fiskerikvoter eller fordeling af områder til efterforskning efter ressourcer;

| 47. | opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at identificere trusler mod freden og sikkerheden i tilfælde af en eskalering af spændingerne og de væbnede konflikter i Det Øst- og Sydkinesiske Hav; |
| --- | --- |

47.

opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at identificere trusler mod freden og sikkerheden i tilfælde af en eskalering af spændingerne og de væbnede konflikter i Det Øst- og Sydkinesiske Hav;

| 48. | bemærker, at visse stater og navnlig Australien allerede fører en aktiv politik i Stillehavsområdet, og at EU bør indgå i et bilateralt og multilateralt samarbejde for at garantere sikkerheden i regionen; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at visse stater og navnlig Australien allerede fører en aktiv politik i Stillehavsområdet, og at EU bør indgå i et bilateralt og multilateralt samarbejde for at garantere sikkerheden i regionen;

| 49. | understreger, at Panamakanalens udvidelse, som forventes afsluttet i 2014, vil få stor betydning for den geostrategiske maritime balance og skabe ekstraordinære muligheder for EU og medlemsstaterne; understreger, at medlemsstaternes skibsfarts- og havneinfrastrukturer bør tilpasses den forventede stigning i den kommercielle søfart og de sikkerhedsmæssige risici som følge heraf, som bl.a. skyldes større miljøbelastning og mere kriminel virksomhed; understreger, at denne forbindelse mellem Stillehavet og Atlanterhavet kan blive en vigtig alternativ vestlig transportrute mellem Asien og Europa; |
| --- | --- |

49.

understreger, at Panamakanalens udvidelse, som forventes afsluttet i 2014, vil få stor betydning for den geostrategiske maritime balance og skabe ekstraordinære muligheder for EU og medlemsstaterne; understreger, at medlemsstaternes skibsfarts- og havneinfrastrukturer bør tilpasses den forventede stigning i den kommercielle søfart og de sikkerhedsmæssige risici som følge heraf, som bl.a. skyldes større miljøbelastning og mere kriminel virksomhed; understreger, at denne forbindelse mellem Stillehavet og Atlanterhavet kan blive en vigtig alternativ vestlig transportrute mellem Asien og Europa;

Eksisterende værktøjer og kapacitetsudvikling

| 50. | er overbevist om, at den finansielle og økonomiske krise bør ses som en mulighed for at gennemføre initiativet om sammenlægning og deling i forbindelse med udvikling af flådekapaciteten på virkelig europæisk vis, navnlig ved at udnytte LeaderSHIP 2020-initiativet og ved at tilskynde til oprettelse af netværk af aktører inden for skibsbygning og skibsreparation og dertil knyttede sektorer, hvilket kan bidrage til at bevare en troværdig militær kapacitet og er den eneste måde til sikring af, at Europa er i stand til at løse de globale sikkerhedsmæssige problemer i sine farvande og i forhold til sin flådekapacitet; |
| --- | --- |

50.

er overbevist om, at den finansielle og økonomiske krise bør ses som en mulighed for at gennemføre initiativet om sammenlægning og deling i forbindelse med udvikling af flådekapaciteten på virkelig europæisk vis, navnlig ved at udnytte LeaderSHIP 2020-initiativet og ved at tilskynde til oprettelse af netværk af aktører inden for skibsbygning og skibsreparation og dertil knyttede sektorer, hvilket kan bidrage til at bevare en troværdig militær kapacitet og er den eneste måde til sikring af, at Europa er i stand til at løse de globale sikkerhedsmæssige problemer i sine farvande og i forhold til sin flådekapacitet;

| 51. | beklager dog, at medlemsstaterne har foretaget betydelige nedskæringer i de nationale forsvarsbudgetter som følge af finanskrisen og den økonomiske afmatning, og at disse nedskæringer, som for det meste ikke er samordnet på EU-plan og ikke tager hensyn til den europæiske sikkerhedsstrategi, kan få alvorlige konsekvenser for Unionens beredskab og evne til at forsvare sig mod maritime og andre sikkerhedsmæssige trusler og opfylde sine internationale forpligtelser samt hindre den i at spille sin rolle som garant for sikkerheden i verden; |
| --- | --- |

51.

beklager dog, at medlemsstaterne har foretaget betydelige nedskæringer i de nationale forsvarsbudgetter som følge af finanskrisen og den økonomiske afmatning, og at disse nedskæringer, som for det meste ikke er samordnet på EU-plan og ikke tager hensyn til den europæiske sikkerhedsstrategi, kan få alvorlige konsekvenser for Unionens beredskab og evne til at forsvare sig mod maritime og andre sikkerhedsmæssige trusler og opfylde sine internationale forpligtelser samt hindre den i at spille sin rolle som garant for sikkerheden i verden;

| 52. | understreger, at teorien om sammenlægning og deling, som EU har fremsat for at skabe bedre samordning, en mere intelligent anvendelse af forsvarsbevillingerne og øgede stordriftsfordele mellem medlemsstaterne endnu ikke har givet resultater, heller ikke inden for sikkerheden til søs; |
| --- | --- |

52.

understreger, at teorien om sammenlægning og deling, som EU har fremsat for at skabe bedre samordning, en mere intelligent anvendelse af forsvarsbevillingerne og øgede stordriftsfordele mellem medlemsstaterne endnu ikke har givet resultater, heller ikke inden for sikkerheden til søs;

| 53. | glæder sig over, at Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) har arbejdet på at skabe grundlaget for sammenlægning og deling gennem en harmonisering af krav og projekter i forbindelse med søfartsuddannelser og logistik; glæder sig over Wise Pen Teams undersøgelse fra 2012 om krav og kapaciteter inden for søfarten; opfordrer i lyset af EDA's mandat og ekspertise medlemsstaterne til at benytte sig af dens rådgivning og teknisk bistand, når de har behov for at skære i forsvarsbudgetterne, for at undgå at kompromittere den strategiske kapacitetsudvikling i EU, som bør sikre en koordineret tilgang til diverse mangler; opfordrer medlemsstaterne at arbejde sammen med EDA for at identificere kapacitetsbehovet, især civil og militær kapacitet og kapacitet med dobbelt anvendelse på søfartsområdet; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til med bistand fra Det Europæiske Forsvarsagentur og Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri at identificere alle flåde- og søfartsaktiver, som indgik i den maritime normerede kapacitet i 2012, og som EU-medlemsstaterne risikerer at miste som følge af finansielle og økonomiske begrænsninger, og til at undersøge mulighederne for at bevare dem og stille dem til rådighed for den integrerede EU-havpolitik og fremtidige EMSS; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over, at Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) har arbejdet på at skabe grundlaget for sammenlægning og deling gennem en harmonisering af krav og projekter i forbindelse med søfartsuddannelser og logistik; glæder sig over Wise Pen Teams undersøgelse fra 2012 om krav og kapaciteter inden for søfarten; opfordrer i lyset af EDA's mandat og ekspertise medlemsstaterne til at benytte sig af dens rådgivning og teknisk bistand, når de har behov for at skære i forsvarsbudgetterne, for at undgå at kompromittere den strategiske kapacitetsudvikling i EU, som bør sikre en koordineret tilgang til diverse mangler; opfordrer medlemsstaterne at arbejde sammen med EDA for at identificere kapacitetsbehovet, især civil og militær kapacitet og kapacitet med dobbelt anvendelse på søfartsområdet; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til med bistand fra Det Europæiske Forsvarsagentur og Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri at identificere alle flåde- og søfartsaktiver, som indgik i den maritime normerede kapacitet i 2012, og som EU-medlemsstaterne risikerer at miste som følge af finansielle og økonomiske begrænsninger, og til at undersøge mulighederne for at bevare dem og stille dem til rådighed for den integrerede EU-havpolitik og fremtidige EMSS;

| 54. | minder om, at kapacitet med dobbelt anvendelse er nødvendig for gennemførelsen af FSFP i lyset af de komplicerede sikkerhedspolitiske trusler i verden i dag; understreger, at den aktuelle krise i Sahel og på Afrikas Horn har understreget på behovet for en samlet strategi, der dels mobiliserer hele spektret af civilt-militært engagement, dels udstyr og kapacitet med dobbelt anvendelse, herunder europæisk flådekapacitet og civil og militær skibsværftskapacitet, der skal garantere skibenes sikkerhed og modstandsdygtighed; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med de relevante EU-organer og -agenturer, navnlig Kommissionen, EDA og Det Europæiske Rumagentur (ESA) i bestræbelserne at opnå EU-finansiering af udvikling af kapacitet med dobbelt anvendelse, eftersom dette giver mulighed for at udfylde kapacitetsmangler på nationalt, regionalt og EU-plan; minder om Galileo-programmets potentiale, hvad angår dobbelt anvendelse, og dets værdi for gennemførelsen og effektiviteten af FSFP-operationerne, især på det maritime område; understreger dog, at der bør lægges større vægt på at sikre åbenhed, effektivitet og en multilateral tilgang i forbindelse med kapacitetsudvikling; |
| --- | --- |

54.

minder om, at kapacitet med dobbelt anvendelse er nødvendig for gennemførelsen af FSFP i lyset af de komplicerede sikkerhedspolitiske trusler i verden i dag; understreger, at den aktuelle krise i Sahel og på Afrikas Horn har understreget på behovet for en samlet strategi, der dels mobiliserer hele spektret af civilt-militært engagement, dels udstyr og kapacitet med dobbelt anvendelse, herunder europæisk flådekapacitet og civil og militær skibsværftskapacitet, der skal garantere skibenes sikkerhed og modstandsdygtighed; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med de relevante EU-organer og -agenturer, navnlig Kommissionen, EDA og Det Europæiske Rumagentur (ESA) i bestræbelserne at opnå EU-finansiering af udvikling af kapacitet med dobbelt anvendelse, eftersom dette giver mulighed for at udfylde kapacitetsmangler på nationalt, regionalt og EU-plan; minder om Galileo-programmets potentiale, hvad angår dobbelt anvendelse, og dets værdi for gennemførelsen og effektiviteten af FSFP-operationerne, især på det maritime område; understreger dog, at der bør lægges større vægt på at sikre åbenhed, effektivitet og en multilateral tilgang i forbindelse med kapacitetsudvikling;

| 55. | minder om behovet for en konsolidering af et EU-baseret og EU-finansieret teknologisk grundlag på forsvarsområdet bl.a. inden for skibsbygning og produktion af materiel; minder i lyset af den nuværende økonomiske krise og finanskrisen om, at etablering af og støtte til en kvalificeret og rentabel europæisk forsvarsindustri vil føre til skabelse af arbejdspladser og vækst; opfordrer til en bedre dialog med de interesserede parter inden for industrien, eftersom udvikling af flådekapacitet indebærer et langsigtet engagement; understreger behovet for, at EU's medlemsstater og industri rationaliserer og harmoniserer deres standarder for at sikre europæisk operationel kompatibilitet inden for søfarts- og flådekapaciteten, herunder kommunikationssystemer og -teknologi; |
| --- | --- |

55.

minder om behovet for en konsolidering af et EU-baseret og EU-finansieret teknologisk grundlag på forsvarsområdet bl.a. inden for skibsbygning og produktion af materiel; minder i lyset af den nuværende økonomiske krise og finanskrisen om, at etablering af og støtte til en kvalificeret og rentabel europæisk forsvarsindustri vil føre til skabelse af arbejdspladser og vækst; opfordrer til en bedre dialog med de interesserede parter inden for industrien, eftersom udvikling af flådekapacitet indebærer et langsigtet engagement; understreger behovet for, at EU's medlemsstater og industri rationaliserer og harmoniserer deres standarder for at sikre europæisk operationel kompatibilitet inden for søfarts- og flådekapaciteten, herunder kommunikationssystemer og -teknologi;

| 56. | mener, at EDA's farvandsovervågningsnetværk (MARSUR) er et eksempel på en sådan innovation, der skaber merværdi i udviklingen af den maritime dimension af FSFP; opfordrer kraftigt til, at der etableres et samarbejde på de relevante områder mellem MARSUR og andre EU-projekter, der sigter mod at udvikle farvandsovervågningsprojekter, såsom Copernicus — det europæiske jordobservationsprogrammet (tidligere GMES — global miljø- og sikkerhedsovervågning), projekter inden for farvands- og sikkerhedstjenester eller EMSA's arbejde med farvandsovervågning; |
| --- | --- |

56.

mener, at EDA's farvandsovervågningsnetværk (MARSUR) er et eksempel på en sådan innovation, der skaber merværdi i udviklingen af den maritime dimension af FSFP; opfordrer kraftigt til, at der etableres et samarbejde på de relevante områder mellem MARSUR og andre EU-projekter, der sigter mod at udvikle farvandsovervågningsprojekter, såsom Copernicus — det europæiske jordobservationsprogrammet (tidligere GMES — global miljø- og sikkerhedsovervågning), projekter inden for farvands- og sikkerhedstjenester eller EMSA's arbejde med farvandsovervågning;

| 57. | mener, at arbejdet i forbindelse med EMSA, ESA og Copernicus-programmet desuden kan tjene til at gennemføre den maritime dimension af FSFP og formelt bør anvendes hertil; understreger, at deres ekspertise sætter dem i en fremragende position til at yde service og støtte til igangværende FSFP-missioner vedrørende overvågning, patruljering eller indsamling, vurdering og formidling af satellitinformation med forbillede i det partnerskab, der er udviklet, omend uformelt, mellem EMSA og operation EUNAVFOR Atalanta; |
| --- | --- |

57.

mener, at arbejdet i forbindelse med EMSA, ESA og Copernicus-programmet desuden kan tjene til at gennemføre den maritime dimension af FSFP og formelt bør anvendes hertil; understreger, at deres ekspertise sætter dem i en fremragende position til at yde service og støtte til igangværende FSFP-missioner vedrørende overvågning, patruljering eller indsamling, vurdering og formidling af satellitinformation med forbillede i det partnerskab, der er udviklet, omend uformelt, mellem EMSA og operation EUNAVFOR Atalanta;

| 58. | henstiller, at der oprettes et virkeligt europæisk kystvagtvæsen, der bygger på de eksisterende erfaringer med Frontex og det europæiske patruljeringsnetværk, hvor forskellige statslige organer og enheder tilvejebringer kapacitet, som fungerer inden for rammerne af den retspraksis, der udspringer af samarbejdet om indre og retlige anliggender, og som har til formål at beskytte EU's grænser og borgere samt personer i fare nær EU's kystvande |
| --- | --- |

58.

henstiller, at der oprettes et virkeligt europæisk kystvagtvæsen, der bygger på de eksisterende erfaringer med Frontex og det europæiske patruljeringsnetværk, hvor forskellige statslige organer og enheder tilvejebringer kapacitet, som fungerer inden for rammerne af den retspraksis, der udspringer af samarbejdet om indre og retlige anliggender, og som har til formål at beskytte EU's grænser og borgere samt personer i fare nær EU's kystvande

| 59. | glæder sig over det arbejde, der udføres i forbindelse med udviklingen af den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) for at opnå en effektiv europæisk farvandsovervågningskapacitet; opfordrer derfor EU til at investere meningsfuldt i videreudviklingen af CISE, med forbillede i erfaringerne fra projekter såsom Marsuno, BluemassMed og Eurosur, så den bliver i stand til at spore, overvåge og reagere på maritime trusler i medlemsstaternes farvande eller i områder i nærheden af EU; |
| --- | --- |

59.

glæder sig over det arbejde, der udføres i forbindelse med udviklingen af den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) for at opnå en effektiv europæisk farvandsovervågningskapacitet; opfordrer derfor EU til at investere meningsfuldt i videreudviklingen af CISE, med forbillede i erfaringerne fra projekter såsom Marsuno, BluemassMed og Eurosur, så den bliver i stand til at spore, overvåge og reagere på maritime trusler i medlemsstaternes farvande eller i områder i nærheden af EU;

| 60. | opfordrer, eftersom EU- og NATO-medlemmer har kun ét sæt flådestyrker, til en bedre strategisk samordning mellem de to organisationer om sikkerheden til søs; er af den opfattelse, at EU's fremtidige strategi for sikkerheden til søs bør være uafhængig af, men også supplere NATO, således at den i videst muligt omfang kan bidrage til at løse ovennævnte trusler og samtidig sikre en optimal udnyttelse af de begrænsede maritime aktiver; glæder sig over de positive resultater af leje af fælles lokaler til de to organisationers operative hovedkvarterer i Northwood; mener, at EU bør fokusere på den klare merværdi, der er forbundet med en samlet strategi for håndtering af mangeartede udfordringer, som påvist i forbindelse med den diplomatiske, finansielle og retslig opfølgning på Atalantas effektive bekæmpelse af sørøveri; opfordrer til yderligere at forbedre udvekslingen af oplysninger mellem NATO og EU samt til at styrke koordineringen med de øvrige internationale aktører; |
| --- | --- |

60.

opfordrer, eftersom EU- og NATO-medlemmer har kun ét sæt flådestyrker, til en bedre strategisk samordning mellem de to organisationer om sikkerheden til søs; er af den opfattelse, at EU's fremtidige strategi for sikkerheden til søs bør være uafhængig af, men også supplere NATO, således at den i videst muligt omfang kan bidrage til at løse ovennævnte trusler og samtidig sikre en optimal udnyttelse af de begrænsede maritime aktiver; glæder sig over de positive resultater af leje af fælles lokaler til de to organisationers operative hovedkvarterer i Northwood; mener, at EU bør fokusere på den klare merværdi, der er forbundet med en samlet strategi for håndtering af mangeartede udfordringer, som påvist i forbindelse med den diplomatiske, finansielle og retslig opfølgning på Atalantas effektive bekæmpelse af sørøveri; opfordrer til yderligere at forbedre udvekslingen af oplysninger mellem NATO og EU samt til at styrke koordineringen med de øvrige internationale aktører;

| 61. | beklager, at vi i dag stadig har en situation med dobbeltarbejde, overlapning, spild af ressourcer og interne stridigheder mellem EU's organer og agenturer, der beskæftiger sig med sikkerhed til søs; opfordrer EU til yderligere at undersøge, hvordan man kan nedbringe de administrative og finansielle byrder som følge af unødvendig overlapning af funktioner, ekspertise, udstyr og ressourcer mellem flere EU-organer og -aktører og styrke den højtstående repræsentant/næstformandens koordinerende funktion; |
| --- | --- |

61.

beklager, at vi i dag stadig har en situation med dobbeltarbejde, overlapning, spild af ressourcer og interne stridigheder mellem EU's organer og agenturer, der beskæftiger sig med sikkerhed til søs; opfordrer EU til yderligere at undersøge, hvordan man kan nedbringe de administrative og finansielle byrder som følge af unødvendig overlapning af funktioner, ekspertise, udstyr og ressourcer mellem flere EU-organer og -aktører og styrke den højtstående repræsentant/næstformandens koordinerende funktion;

| 62. | opfordrer i denne henseende til at der sikres samordning og sammenkædning af EU's strategi for sikkerheden til søs, hvor der bør afstikkes klare retningslinjer for et specifikt samarbejde mellem Kommissionens relevante generaldirektorater, herunder GD'erne for Maritime Anliggender og Fiskeri, Indre Anliggender, Retlige Anliggender, Erhvervspolitik, Mobilitet og Transport, Beskatning og Toldunion, Forskning og Innovation og Udvikling samt EU-Udenrigstjenesten og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter; mener, at det samme bør ske for tværinstitutionelt samarbejde mellem EDA, EMSA, SatCen, Europol, Frontex, EU's Militærstab, Direktoratet for Krisestyring og Planlægning, EU's Efterretningsanalysecenter og de relevante myndigheder i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

62.

opfordrer i denne henseende til at der sikres samordning og sammenkædning af EU's strategi for sikkerheden til søs, hvor der bør afstikkes klare retningslinjer for et specifikt samarbejde mellem Kommissionens relevante generaldirektorater, herunder GD'erne for Maritime Anliggender og Fiskeri, Indre Anliggender, Retlige Anliggender, Erhvervspolitik, Mobilitet og Transport, Beskatning og Toldunion, Forskning og Innovation og Udvikling samt EU-Udenrigstjenesten og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter; mener, at det samme bør ske for tværinstitutionelt samarbejde mellem EDA, EMSA, SatCen, Europol, Frontex, EU's Militærstab, Direktoratet for Krisestyring og Planlægning, EU's Efterretningsanalysecenter og de relevante myndigheder i medlemsstaterne;

| 63. | glæder sig over de europæiske flådechefers (CHENS) bestræbelser på at fremme forståelsen mellem de europæiske flåder og undersøge spørgsmål af fælles interesse; henstiller, at resultaterne af CHENS's årlige møder og dets specialiserede arbejdsgrupper inddrages i overvejelserne vedrørende EU's maritime sikkerhedsstrategi og dens gennemførelse på FSFP-plan for at fremme et yderligere samarbejde og sikre en integreret og effektiv strategi; |
| --- | --- |

63.

glæder sig over de europæiske flådechefers (CHENS) bestræbelser på at fremme forståelsen mellem de europæiske flåder og undersøge spørgsmål af fælles interesse; henstiller, at resultaterne af CHENS's årlige møder og dets specialiserede arbejdsgrupper inddrages i overvejelserne vedrørende EU's maritime sikkerhedsstrategi og dens gennemførelse på FSFP-plan for at fremme et yderligere samarbejde og sikre en integreret og effektiv strategi;

| 64. | opfordrer det Det Europæiske Råd til i forbindelse med sine kommende drøftelser om forsvarspolitik i december 2013 at vedtage en EU-strategi for sikkerheden til søs, der inddrager de synspunkter, som Europa-Parlamentet har givet udtryk for i denne betænkning; minder om, at verden af i dag og især dens udfordringer og trusler kræver en konsekvent, sammenhængende og overbevisende indsats for at beskytte de 500 millioner EU-borgere; minder desuden om, at disse udfordringer også kræver en EU-udenrigspolitik, der er baseret på behovet for og fremme af fred og sikkerhed på verdensplan; |
| --- | --- |

64.

opfordrer det Det Europæiske Råd til i forbindelse med sine kommende drøftelser om forsvarspolitik i december 2013 at vedtage en EU-strategi for sikkerheden til søs, der inddrager de synspunkter, som Europa-Parlamentet har givet udtryk for i denne betænkning; minder om, at verden af i dag og især dens udfordringer og trusler kræver en konsekvent, sammenhængende og overbevisende indsats for at beskytte de 500 millioner EU-borgere; minder desuden om, at disse udfordringer også kræver en EU-udenrigspolitik, der er baseret på behovet for og fremme af fred og sikkerhed på verdensplan;

o

o o

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's generalsekretær og formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

65.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's generalsekretær og formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0006.

(2)  JOIN(2012)0039 — 2012/0370(NLE).

(3)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 71.

(4)  JOIN(2012)0019.

(5)  EUT L 301 af 12.11.2008, s. 33.

(6)  EUT L 187 af 17.7.2012, s. 40.

(7)  EUT C 99 E af 3.4.2012, s. 7.

(8)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0455.

(9)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0097.

(10)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 61.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0203.

(12)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 81.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/144 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/144

---

P7_TA(2013)0381

EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om EU's militære strukturer: status og fremtidsperspektiver (2012/2319(INI))

(2016/C 093/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 13.—14. december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 13.—14. december 2012,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 19. november 2012 om udviklingen af militære kapabiliteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 19. november 2012 om udviklingen af militære kapabiliteter,

| — | der henviser til det overordnede mål for 2010, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 17.—18. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til det overordnede mål for 2010, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 17.—18. juni 2004,

| — | der henviser til Lissabontraktatens bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet, som pålægger de andre medlemslande at yde hjælp og bistand, hvis ét af dem rammes af en katastrofe, et terrorangreb eller et væbnet angreb, |
| --- | --- |

—

der henviser til Lissabontraktatens bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet, som pålægger de andre medlemslande at yde hjælp og bistand, hvis ét af dem rammes af en katastrofe, et terrorangreb eller et væbnet angreb,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og rapporten om dens gennemførelse, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og rapporten om dens gennemførelse, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 11.—12. december 2008,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/871/FUSP af 19. december 2011 om oprettelse af en mekanisme til administration af finansieringen af de fælles udgifter til EU-operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet (Athena) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/871/FUSP af 19. december 2011 om oprettelse af en mekanisme til administration af finansieringen af de fælles udgifter til EU-operationer, der har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet (Athena) (1),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2011/411/FUSP af 12. juli 2011 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2011/411/FUSP af 12. juli 2011 om fastlæggelse af statutten, hjemstedet og de nærmere bestemmelser for Det Europæiske Forsvarsagenturs drift og om ophævelse af fælles aktion 2004/551/FUSP (2),

| — | der henviser til forsvarsministrenes drøftelser på Udenrigsrådets møde den 23. april 2013 om forberedelserne forud for Det Europæiske Råds møde i december 2013 om forsvarspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til forsvarsministrenes drøftelser på Udenrigsrådets møde den 23. april 2013 om forberedelserne forud for Det Europæiske Råds møde i december 2013 om forsvarspolitik,

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3), beslutning af 22. november 2012 om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (4), beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (5) samt beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (3), beslutning af 22. november 2012 om EU's bestemmelser om gensidigt forsvar og solidaritet: politiske og operationelle dimensioner (4), beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (5) samt beslutning af 14. december 2011 om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0205/2013),

Generelle betragtninger

| 1. | bemærker med stigende bekymring EU's utilstrækkelige evne til at reagere rettidigt og effektivt på internationale kriser på trods af dets årelange engagement i at bevare freden og beskytte menneskerettighederne, forhindre konflikter og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med principperne i FN-pagten; understreger, at det er i EU's og dets medlemsstaters interesse at agere sammenhængende som formidler af sikkerhed, ikke alene i Europa, men også i resten af verden og navnlig i dets egne nabolande; |
| --- | --- |

1.

bemærker med stigende bekymring EU's utilstrækkelige evne til at reagere rettidigt og effektivt på internationale kriser på trods af dets årelange engagement i at bevare freden og beskytte menneskerettighederne, forhindre konflikter og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med principperne i FN-pagten; understreger, at det er i EU's og dets medlemsstaters interesse at agere sammenhængende som formidler af sikkerhed, ikke alene i Europa, men også i resten af verden og navnlig i dets egne nabolande;

| 2. | minder om sin stærke tilslutning til en sammenhængende tilgang til krisestyring, der integrerer et bredt spektrum af diplomatiske, økonomiske, udviklingsmæssige og — som en sidste udvej — militære midler, som navnlig er kommet til udtryk i Parlamentets beslutninger om årsrapporterne om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); understreger, at militære strukturer og kapabiliteter udgør en integreret del af en sådan sammenhængende tilgang og understøtter EU's evne til at reagere på trusler, konflikter og kriser, inklusive humanitære kriser og naturkatastrofer, hvis alle andre midler slår fejl; |
| --- | --- |

2.

minder om sin stærke tilslutning til en sammenhængende tilgang til krisestyring, der integrerer et bredt spektrum af diplomatiske, økonomiske, udviklingsmæssige og — som en sidste udvej — militære midler, som navnlig er kommet til udtryk i Parlamentets beslutninger om årsrapporterne om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); understreger, at militære strukturer og kapabiliteter udgør en integreret del af en sådan sammenhængende tilgang og understøtter EU's evne til at reagere på trusler, konflikter og kriser, inklusive humanitære kriser og naturkatastrofer, hvis alle andre midler slår fejl;

| 3. | bemærker med beklagelse, at de militære operationer for nylig i både Libyen og Mali har demonstreret manglende fremskridt hen imod en egentlig fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, og understreger behovet for øget koordinering og samarbejde på europæisk plan, hvis EU ønsker at blive taget alvorligt som en effektiv og troværdig aktør på verdensscenen; |
| --- | --- |

3.

bemærker med beklagelse, at de militære operationer for nylig i både Libyen og Mali har demonstreret manglende fremskridt hen imod en egentlig fælles sikkerheds- og forsvarspolitik, og understreger behovet for øget koordinering og samarbejde på europæisk plan, hvis EU ønsker at blive taget alvorligt som en effektiv og troværdig aktør på verdensscenen;

| 4. | minder om, at EU i traktaten opfordres til at arbejde for den gradvise udformning af en fælles EU-forsvarspolitik, som kan føre til et fælles forsvar; erindrer endvidere om medlemsstaternes forpligtelser i medfør af den gensidige forsvarsklausul; |
| --- | --- |

4.

minder om, at EU i traktaten opfordres til at arbejde for den gradvise udformning af en fælles EU-forsvarspolitik, som kan føre til et fælles forsvar; erindrer endvidere om medlemsstaternes forpligtelser i medfør af den gensidige forsvarsklausul;

| 5. | gentager sin alvorlige bekymring over de konstante og ukoordinerede nedskæringer på de nationale forsvarsbudgetter, som hindrer bestræbelserne på at få lukket kapabilitetshullerne og undergraver FSFP's troværdighed; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at stoppe og vende denne uansvarlige tendens og til at optrappe indsatsen på nationalt plan og EU-plan for at begrænse dens konsekvenser gennem øget samarbejde og sammenlægning og deling; |
| --- | --- |

5.

gentager sin alvorlige bekymring over de konstante og ukoordinerede nedskæringer på de nationale forsvarsbudgetter, som hindrer bestræbelserne på at få lukket kapabilitetshullerne og undergraver FSFP's troværdighed; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at stoppe og vende denne uansvarlige tendens og til at optrappe indsatsen på nationalt plan og EU-plan for at begrænse dens konsekvenser gennem øget samarbejde og sammenlægning og deling;

| 6. | minder om sin beslutning om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater og gentager sine henstillinger om at imødegå de negative virkninger af krisen for de militære kapabiliteter på EU-plan gennem en bedre samordning af forsvarsplanlægningen, sammenlægning og deling af kapabiliteter, støtte til forsvarsforskning og teknologisk udvikling, opbygning af en mere integreret, bæredygtig, innovativ og konkurrencedygtig industriel og teknologisk basis for den europæiske forsvarssektor, opbygning af et europæisk marked for forsvarsmateriel samt ved at finde nye finansieringsformer på EU-plan; |
| --- | --- |

6.

minder om sin beslutning om finanskrisens følger for forsvarssektoren i EU's medlemsstater og gentager sine henstillinger om at imødegå de negative virkninger af krisen for de militære kapabiliteter på EU-plan gennem en bedre samordning af forsvarsplanlægningen, sammenlægning og deling af kapabiliteter, støtte til forsvarsforskning og teknologisk udvikling, opbygning af en mere integreret, bæredygtig, innovativ og konkurrencedygtig industriel og teknologisk basis for den europæiske forsvarssektor, opbygning af et europæisk marked for forsvarsmateriel samt ved at finde nye finansieringsformer på EU-plan;

| 7. | opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe de fornødne foranstaltninger til at fremme omstrukturering og konsolidering af de industrielle forsvarskapaciteter med henblik på at mindske eksisterende overkapacitet, som ikke er bæredygtig; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at træffe de fornødne foranstaltninger til at fremme omstrukturering og konsolidering af de industrielle forsvarskapaciteter med henblik på at mindske eksisterende overkapacitet, som ikke er bæredygtig;

| 8. | ser med tilfredshed på arbejdet i Kommissionens taskforce om forsvarsindustrier og -markeder og Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542) og opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag til, hvordan EU's politikker og værktøjer i bred forstand ved hjælp af en fleksibel tilgang kan anvendes til at støtte forsvars- og sikkerhedsmæssige målsætninger, navnlig inden for områder af tværgående karakter, som f.eks. teknologier med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

8.

ser med tilfredshed på arbejdet i Kommissionens taskforce om forsvarsindustrier og -markeder og Kommissionens meddelelse af 24. juli 2013»Hen imod en mere konkurrencedygtig og effektiv forsvars- og sikkerhedssektor« (COM(2013)0542) og opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag til, hvordan EU's politikker og værktøjer i bred forstand ved hjælp af en fleksibel tilgang kan anvendes til at støtte forsvars- og sikkerhedsmæssige målsætninger, navnlig inden for områder af tværgående karakter, som f.eks. teknologier med dobbelt anvendelse;

| 9. | understreger, at eksisterende militære strukturer inden for EU, på EU-plan, multinationalt plan og nationalt plan, under omstillingsprocessen fortsat skal opbygge modulopdelte, interoperable, indsatsklare væbnede styrker, som er egnede til multinationale operationer; |
| --- | --- |

9.

understreger, at eksisterende militære strukturer inden for EU, på EU-plan, multinationalt plan og nationalt plan, under omstillingsprocessen fortsat skal opbygge modulopdelte, interoperable, indsatsklare væbnede styrker, som er egnede til multinationale operationer;

| 10. | glæder sig over, at Det Europæiske Råd i december 2012 gav fornyet tilskyndelse til at øge FSFP-operationernes operative effektivitet, øge det europæiske samarbejde for at tilvejebringe fremtidsorienterede kapabiliteter og udfylde kritiske huller samt styrke den europæiske forsvarsindustri; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at Det Europæiske Råd i december 2012 gav fornyet tilskyndelse til at øge FSFP-operationernes operative effektivitet, øge det europæiske samarbejde for at tilvejebringe fremtidsorienterede kapabiliteter og udfylde kritiske huller samt styrke den europæiske forsvarsindustri;

| 11. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) til med henblik på Det Europæiske Råds møde i december 2013 at forelægge forslag, der afspejler henstillingerne i denne beslutning og indeholder muligheder for at fremme europæisk samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet blandt de medlemsstater, der ønsker dette, på grundlag af traktatens bestemmelser om permanent struktureret samarbejde, i tilfælde af at det ikke er muligt at opnå enighed blandt alle medlemsstater om en ambitiøs dagsorden; |
| --- | --- |

11.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (den højtstående repræsentant) til med henblik på Det Europæiske Råds møde i december 2013 at forelægge forslag, der afspejler henstillingerne i denne beslutning og indeholder muligheder for at fremme europæisk samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet blandt de medlemsstater, der ønsker dette, på grundlag af traktatens bestemmelser om permanent struktureret samarbejde, i tilfælde af at det ikke er muligt at opnå enighed blandt alle medlemsstater om en ambitiøs dagsorden;

| 12. | vedtager som en del af sin egen dagsorden for det næste forfatningskonvent at udarbejde forslag til at styrke traktaterne med hensyn til udvikling af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

12.

vedtager som en del af sin egen dagsorden for det næste forfatningskonvent at udarbejde forslag til at styrke traktaterne med hensyn til udvikling af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik;

Forbedring af EU's kapabilitet til at planlægge og udføre militære operationer

| 13. | konstaterer med beklagelse, at EU ti år efter den første selvstændige EU-ledede militære operation stadig ikke råder over en permanent militær planlægnings- og udførelseskapabilitet, og beklager dybt den begrænsende effekt, dette har på EU's evne til at reagere på akutte kriser; minder om, at de nuværende ordninger, som kræver ad hoc-aktivering af nationale hovedkvarterer, er at betragte som en rent reaktiv tilgang og ikke tilvejebringer ressourcer til den nødvendige forhåndsplanlægning; |
| --- | --- |

13.

konstaterer med beklagelse, at EU ti år efter den første selvstændige EU-ledede militære operation stadig ikke råder over en permanent militær planlægnings- og udførelseskapabilitet, og beklager dybt den begrænsende effekt, dette har på EU's evne til at reagere på akutte kriser; minder om, at de nuværende ordninger, som kræver ad hoc-aktivering af nationale hovedkvarterer, er at betragte som en rent reaktiv tilgang og ikke tilvejebringer ressourcer til den nødvendige forhåndsplanlægning;

| 14. | er af den opfattelse, at det aktiverede operationscenter, skønt det værdsættes for sin rolle i koordineringen af missionerne på Afrikas Horn, udgør et i høj grad utilstrækkeligt skridt i retning af en sådan permanent kapabilitet på grund af dets begrænsede ressourcer og strengt støtterelaterede funktioner; beklager dybt, at initiativet fra de fem »Weimar plus«-lande ikke har ført til et mere betydeligt resultat; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til som et første skridt at enes om at give operationscentret ansvaret for den operative planlægning af missioner uden udøvende beføjelser, som f.eks. EU-uddannelsesmissioner til Mali og Somalia; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at det aktiverede operationscenter, skønt det værdsættes for sin rolle i koordineringen af missionerne på Afrikas Horn, udgør et i høj grad utilstrækkeligt skridt i retning af en sådan permanent kapabilitet på grund af dets begrænsede ressourcer og strengt støtterelaterede funktioner; beklager dybt, at initiativet fra de fem »Weimar plus«-lande ikke har ført til et mere betydeligt resultat; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til som et første skridt at enes om at give operationscentret ansvaret for den operative planlægning af missioner uden udøvende beføjelser, som f.eks. EU-uddannelsesmissioner til Mali og Somalia;

| 15. | opfordrer på ny til, at der oprettes et fuldt udbygget operativt EU-hovedkvarter under Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), om nødvendigt gennem permanent struktureret samarbejde; understreger, at det bør være en civil-militær struktur med ansvar for planlægning og udførelse af både EU's civile missioner og militære operationer og med separate civile og militære kommandoveje; |
| --- | --- |

15.

opfordrer på ny til, at der oprettes et fuldt udbygget operativt EU-hovedkvarter under Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), om nødvendigt gennem permanent struktureret samarbejde; understreger, at det bør være en civil-militær struktur med ansvar for planlægning og udførelse af både EU's civile missioner og militære operationer og med separate civile og militære kommandoveje;

| 16. | peger på, at oprettelsen af et operativt EU-hovedkvarter i høj grad ville forbedre EU's institutionelle hukommelse inden for krisestyring, bidrage til udviklingen af en fælles strategisk kultur gennem udstationering af nationale medarbejdere, maksimere fordelene ved civil-militær samordning, give mulighed for sammenlægning af visse funktioner, reducere udgifterne på længere sigt og lette den politiske kontrol fra Parlamentets og Rådets side; |
| --- | --- |

16.

peger på, at oprettelsen af et operativt EU-hovedkvarter i høj grad ville forbedre EU's institutionelle hukommelse inden for krisestyring, bidrage til udviklingen af en fælles strategisk kultur gennem udstationering af nationale medarbejdere, maksimere fordelene ved civil-militær samordning, give mulighed for sammenlægning af visse funktioner, reducere udgifterne på længere sigt og lette den politiske kontrol fra Parlamentets og Rådets side;

| 17. | fremhæver behovet for en permanent militær planlægnings- og udførelseskapabilitet, også for så vidt angår de forpligtelser, der følger af den gensidige forsvarsklausul og solidaritetsklausulen, og understreger nødvendigheden af at sikre en tilstrækkelig grad af parathed og reaktionshastighed, i fald en af de to klausuler skulle blive bragt i anvendelse; opfordrer den højtstående repræsentant til at foreslå praktiske foranstaltninger, så den gensidige forsvarsklausul kan komme til at præcisere reaktionen på EU-plan; |
| --- | --- |

17.

fremhæver behovet for en permanent militær planlægnings- og udførelseskapabilitet, også for så vidt angår de forpligtelser, der følger af den gensidige forsvarsklausul og solidaritetsklausulen, og understreger nødvendigheden af at sikre en tilstrækkelig grad af parathed og reaktionshastighed, i fald en af de to klausuler skulle blive bragt i anvendelse; opfordrer den højtstående repræsentant til at foreslå praktiske foranstaltninger, så den gensidige forsvarsklausul kan komme til at præcisere reaktionen på EU-plan;

Forbedring af EU's kampgrupper: Unionens instrument for hurtig indsats og stabilisering

| 18. | anerkender EU's kampgruppers bidrag til omlægningen af medlemsstaternes væbnede styrker, idet de driver den militære interoperabilitet fremad og fremmer multinationalt samarbejde; beklager, at konceptet endnu ikke har bevist sin nytteværdi som et instrument til hurtig indsats i operationer, og at en aftale om deployering forekommer usandsynlig, hvis ikke der foretages væsentlige ændringer; mener, at situationen i Mali er en forspildt chance for at gøre brug af EU-kampgrupper for første gang; |
| --- | --- |

18.

anerkender EU's kampgruppers bidrag til omlægningen af medlemsstaternes væbnede styrker, idet de driver den militære interoperabilitet fremad og fremmer multinationalt samarbejde; beklager, at konceptet endnu ikke har bevist sin nytteværdi som et instrument til hurtig indsats i operationer, og at en aftale om deployering forekommer usandsynlig, hvis ikke der foretages væsentlige ændringer; mener, at situationen i Mali er en forspildt chance for at gøre brug af EU-kampgrupper for første gang;

| 19. | mener, at der for at øge kampgruppernes effektivitet bør tages behørigt hensyn til deres sammensætning i betragtning af, at stater fra samme region generelt har samme opfattelse af trusler, hvilket gør den påkrævede reaktion herpå lettere; |
| --- | --- |

19.

mener, at der for at øge kampgruppernes effektivitet bør tages behørigt hensyn til deres sammensætning i betragtning af, at stater fra samme region generelt har samme opfattelse af trusler, hvilket gør den påkrævede reaktion herpå lettere;

| 20. | er af den opfattelse, at den reviderede Athenamekanisme for fælles udgifter til militære operationer stadig ikke i tilstrækkelig grad tager højde for kampgruppekonceptets særegenhed, og opfordrer til en betydelig forøgelse af de fælles udgifter til hurtige indsats-operationer — op til fuld dækning af udgifterne, når der indsættes kampgrupper; mener, at anvendelse af princippet om at »udgifterne ligger der, hvor de falder« i forbindelse med kampgrupper, som er på stand-by skiftevis og på frivillig basis, er i modstrid med princippet om en rimelig fordeling af byrderne; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at den reviderede Athenamekanisme for fælles udgifter til militære operationer stadig ikke i tilstrækkelig grad tager højde for kampgruppekonceptets særegenhed, og opfordrer til en betydelig forøgelse af de fælles udgifter til hurtige indsats-operationer — op til fuld dækning af udgifterne, når der indsættes kampgrupper; mener, at anvendelse af princippet om at »udgifterne ligger der, hvor de falder« i forbindelse med kampgrupper, som er på stand-by skiftevis og på frivillig basis, er i modstrid med princippet om en rimelig fordeling af byrderne;

| 21. | opfordrer den højtstående repræsentant til at udarbejde forslag med henblik på at tilpasse Athenamekanismen til kampgruppernes særegenhed, om nødvendigt gennem permanent struktureret samarbejde, der oprettes parallelt med et permanent operativt hovedkvarter; opfordrer samtidigt indtrængende den højtstående repræsentant til at forelægge et forslag om oprettelse og finansiering af opstartsfonden for forberedende aktiviteter til EU's militære operationer som krævet i traktaten; |
| --- | --- |

21.

opfordrer den højtstående repræsentant til at udarbejde forslag med henblik på at tilpasse Athenamekanismen til kampgruppernes særegenhed, om nødvendigt gennem permanent struktureret samarbejde, der oprettes parallelt med et permanent operativt hovedkvarter; opfordrer samtidigt indtrængende den højtstående repræsentant til at forelægge et forslag om oprettelse og finansiering af opstartsfonden for forberedende aktiviteter til EU's militære operationer som krævet i traktaten;

| 22. | noterer sig bestræbelserne i Rådet og EU-Udenrigstjenesten på at øge kampgruppernes fleksibilitet og anvendelighed, som dog indtil videre har affødt få håndgribelige resultater; påpeger, at der er behov for en høj grad af interoperabilitet, ikke blot på teknisk plan, men også på det proceduremæssige og konceptuelle plan, navnlig for at få harmoniseret reglerne for magtanvendelse og overførsel af myndighed samt for at få fjernet nationale forbehold; |
| --- | --- |

22.

noterer sig bestræbelserne i Rådet og EU-Udenrigstjenesten på at øge kampgruppernes fleksibilitet og anvendelighed, som dog indtil videre har affødt få håndgribelige resultater; påpeger, at der er behov for en høj grad af interoperabilitet, ikke blot på teknisk plan, men også på det proceduremæssige og konceptuelle plan, navnlig for at få harmoniseret reglerne for magtanvendelse og overførsel af myndighed samt for at få fjernet nationale forbehold;

| 23. | anmoder Det Europæiske Råd om at undersøge, hvordan man kan strømline den politiske beslutningsproces på EU-plan og på nationalt plan, så hurtige indsatser kan blive en realitet; insisterer på, at der udvises den nødvendige politiske vilje til at tage hånd om udfordringerne; tilskynder til overvejelse af mulige forenklede procedurer vedrørende deployering af kampgrupper i begrænsede tidsrum, forudsat at visse klart definerede og aftalte betingelser er opfyldt, som f.eks. en konkret anmodning fra De Forenede Nationer; |
| --- | --- |

23.

anmoder Det Europæiske Råd om at undersøge, hvordan man kan strømline den politiske beslutningsproces på EU-plan og på nationalt plan, så hurtige indsatser kan blive en realitet; insisterer på, at der udvises den nødvendige politiske vilje til at tage hånd om udfordringerne; tilskynder til overvejelse af mulige forenklede procedurer vedrørende deployering af kampgrupper i begrænsede tidsrum, forudsat at visse klart definerede og aftalte betingelser er opfyldt, som f.eks. en konkret anmodning fra De Forenede Nationer;

| 24. | glæder sig over medlemsstaternes fornyede tilsagn om ambitionsniveauet for kampgruppekonceptet og løftet om at planlægge bidrag med udgangspunkt i de regelmæssigt tilbagevendende forpligtelser for at undgå huller i kampgruppernes styrketal i fremtiden; tilskynder til, at kampgrupper udvikles som langvarige partnerskaber, der holder længere end stand-by-perioden, for at maksimere de militære og økonomiske fordele af fælles indkøb af materiel og tjenesteydelser og af sammenlægning og deling; bemærker, at den rammekontrakt for basale logistiktjenester til den EU-kampgruppe, der er på stand-by i andet halvår af 2012, som er indgået af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), er et konkret eksempel i denne retning; |
| --- | --- |

24.

glæder sig over medlemsstaternes fornyede tilsagn om ambitionsniveauet for kampgruppekonceptet og løftet om at planlægge bidrag med udgangspunkt i de regelmæssigt tilbagevendende forpligtelser for at undgå huller i kampgruppernes styrketal i fremtiden; tilskynder til, at kampgrupper udvikles som langvarige partnerskaber, der holder længere end stand-by-perioden, for at maksimere de militære og økonomiske fordele af fælles indkøb af materiel og tjenesteydelser og af sammenlægning og deling; bemærker, at den rammekontrakt for basale logistiktjenester til den EU-kampgruppe, der er på stand-by i andet halvår af 2012, som er indgået af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), er et konkret eksempel i denne retning;

| 25. | påpeger, at alle udgifter, som ikke er knyttet til militære operationer, såsom kampgruppernes forberedelses- og stand-by-udgifter, kan afholdes over EU's budget; |
| --- | --- |

25.

påpeger, at alle udgifter, som ikke er knyttet til militære operationer, såsom kampgruppernes forberedelses- og stand-by-udgifter, kan afholdes over EU's budget;

| 26. | understreger, at kampgrupperne leverer et konkret instrument af begrænset størrelse og holdbarhed, som er tilpasset et vist antal scenarier og ikke kan betragtes som et universelt krisestyringsredskab; minder om, at det oprindelige overordnede mål fra Helsinki 1999, der blev genbekræftet af Det Europæiske Råd i 2008, satte som EU's målsætning at være i stand til at deployere 60 000 mand i løbet af 60 dage til en stor operation; bemærker, at denne målsætning, skønt den ikke formelt er blevet opgivet, aldrig har været opfyldt i virkeligheden på grund af konstante kapabilitetsmangler; påpeger, at der — mere end at opstille tilfældige mål, som risikerer at skade EU's troværdighed — er presserende behov for en vedholdende indsats for at lukke kapabilitetshuller og forbedre styrkeopbygning og planlægning i forbindelse med EU's militære operationer generelt; |
| --- | --- |

26.

understreger, at kampgrupperne leverer et konkret instrument af begrænset størrelse og holdbarhed, som er tilpasset et vist antal scenarier og ikke kan betragtes som et universelt krisestyringsredskab; minder om, at det oprindelige overordnede mål fra Helsinki 1999, der blev genbekræftet af Det Europæiske Råd i 2008, satte som EU's målsætning at være i stand til at deployere 60 000 mand i løbet af 60 dage til en stor operation; bemærker, at denne målsætning, skønt den ikke formelt er blevet opgivet, aldrig har været opfyldt i virkeligheden på grund af konstante kapabilitetsmangler; påpeger, at der — mere end at opstille tilfældige mål, som risikerer at skade EU's troværdighed — er presserende behov for en vedholdende indsats for at lukke kapabilitetshuller og forbedre styrkeopbygning og planlægning i forbindelse med EU's militære operationer generelt;

Opbygning af strukturer og kapabiliteter til imødegåelse af centrale kapabilitetsmangler

| 27. | minder om EDA's mission og opgaver som fastsat i artikel 42, stk. 3, og artikel 45 i TEU, navnlig agenturets afgørende rolle med at udvikle og implementere en EU-politik for kapabiliteter og forsvarsmateriel, harmonisere operative behov, foreslå multilaterale projekter, samordne medlemsstaternes programmer, styrke forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis og øge effektiviteten af de militære udgifter; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i betragtning af EDA's stærke fokus på omkostningseffektivitet at forsyne det med tilstrækkelig finansiering til at udnytte dets fulde potentiale, og gentager sin opfordring til den højtstående repræsentant om at forelægge forslag om finansiering af agenturets personale- og driftsomkostninger over Unionens budget; |
| --- | --- |

27.

minder om EDA's mission og opgaver som fastsat i artikel 42, stk. 3, og artikel 45 i TEU, navnlig agenturets afgørende rolle med at udvikle og implementere en EU-politik for kapabiliteter og forsvarsmateriel, harmonisere operative behov, foreslå multilaterale projekter, samordne medlemsstaternes programmer, styrke forsvarssektorens industrielle og teknologiske basis og øge effektiviteten af de militære udgifter; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i betragtning af EDA's stærke fokus på omkostningseffektivitet at forsyne det med tilstrækkelig finansiering til at udnytte dets fulde potentiale, og gentager sin opfordring til den højtstående repræsentant om at forelægge forslag om finansiering af agenturets personale- og driftsomkostninger over Unionens budget;

| 28. | beklager dybt, at der ikke er nogen faste kapabilitetsforpligtelser fra medlemsstaternes side, og opfordrer Rådet til at sørge for, at det tilknyttede evalueringskrav i artikel 42, stk. 3, og artikel 45, stk. 1, i TEU, gennemføres; opfordrer den højtstående repræsentant til at forelægge passende forslag i dette øjemed; er af den opfattelse, at Parlamentet regelmæssigt bør orienteres om, hvilke fremskridt der gøres med opbygningen af militære kapabiliteter, som er relevante for gennemførelsen af FSFP; |
| --- | --- |

28.

beklager dybt, at der ikke er nogen faste kapabilitetsforpligtelser fra medlemsstaternes side, og opfordrer Rådet til at sørge for, at det tilknyttede evalueringskrav i artikel 42, stk. 3, og artikel 45, stk. 1, i TEU, gennemføres; opfordrer den højtstående repræsentant til at forelægge passende forslag i dette øjemed; er af den opfattelse, at Parlamentet regelmæssigt bør orienteres om, hvilke fremskridt der gøres med opbygningen af militære kapabiliteter, som er relevante for gennemførelsen af FSFP;

| 29. | tilskynder til yderligere fremskridt med gennemførelsen af EDA's kapabilitetsudviklingsplan og opfordrer i forbindelse med revisionen heraf i 2013 indtrængende til, at den integreres bedre i den nationale forsvarsplanlægning, som skal harmoniseres yderligere; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at indlede en institutionaliseret proces med øget samordning af forsvarsplanlægningen både mellem medlemsstaterne og i EU's Militærkomité, som primært er baseret på EDA's rådgivning; gør opmærksom på det overordnede behov for øget samarbejde mellem Det Europæiske Forsvarsagentur og EU's Militærkomité/EU's Militærstab; forventer, at stats- og regeringscheferne igangsætter en revision af den europæiske forsvarspolitik under Det Europæiske Råds møde om forsvarspolitik i december 2013; |
| --- | --- |

29.

tilskynder til yderligere fremskridt med gennemførelsen af EDA's kapabilitetsudviklingsplan og opfordrer i forbindelse med revisionen heraf i 2013 indtrængende til, at den integreres bedre i den nationale forsvarsplanlægning, som skal harmoniseres yderligere; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at indlede en institutionaliseret proces med øget samordning af forsvarsplanlægningen både mellem medlemsstaterne og i EU's Militærkomité, som primært er baseret på EDA's rådgivning; gør opmærksom på det overordnede behov for øget samarbejde mellem Det Europæiske Forsvarsagentur og EU's Militærkomité/EU's Militærstab; forventer, at stats- og regeringscheferne igangsætter en revision af den europæiske forsvarspolitik under Det Europæiske Råds møde om forsvarspolitik i december 2013;

| 30. | opfordrer til en mere struktureret tilgang til imødegåelse af centrale kapabilitetsmangler på europæisk plan, og navnlig hvad angår afgørende kampstøttekapaciteter (»force enablers«) og styrkeforøgende kapabiliteter (»force multipliers«) — som f.eks. efterretnings-, overvågnings- og rekognosceringsaktiver (ISR), strategisk lufttransport, helikoptere, sanitetsstøtte, lufttankning og præcisionsstyret ammunition — i tæt samarbejde og fuld overensstemmelse med NATO; ser med tilfredshed på de første resultater af de sammenlægnings- og delingsinitiativer, som EDA styrer, men understreger, at det er nødvendigt at gøre yderligere fremskridt på dette og andre områder; beklager dybt, at ingen af de identificerede kapabilitetshuller indtil videre er blevet udfyldt på tilfredsstillende vis, selv om europæiske væbnede styrker gentagne gange har manglet sådanne kampstøttekapaciteter og styrkeforøgende kapabiliteter i forbindelse med FSFP-operationer og andre operationer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til en mere struktureret tilgang til imødegåelse af centrale kapabilitetsmangler på europæisk plan, og navnlig hvad angår afgørende kampstøttekapaciteter (»force enablers«) og styrkeforøgende kapabiliteter (»force multipliers«) — som f.eks. efterretnings-, overvågnings- og rekognosceringsaktiver (ISR), strategisk lufttransport, helikoptere, sanitetsstøtte, lufttankning og præcisionsstyret ammunition — i tæt samarbejde og fuld overensstemmelse med NATO; ser med tilfredshed på de første resultater af de sammenlægnings- og delingsinitiativer, som EDA styrer, men understreger, at det er nødvendigt at gøre yderligere fremskridt på dette og andre områder; beklager dybt, at ingen af de identificerede kapabilitetshuller indtil videre er blevet udfyldt på tilfredsstillende vis, selv om europæiske væbnede styrker gentagne gange har manglet sådanne kampstøttekapaciteter og styrkeforøgende kapabiliteter i forbindelse med FSFP-operationer og andre operationer;

| 31. | opfordrer til en evaluering af etableringen af et permanent FSFP-hovedlager (med funktioner i stil med Nato's indkøbsorganisation), som kan yde integreret multinational støtte til EU's militære strukturer og medlemsstater, herunder vigtigt materiel til alle missioner uden besværlige indkøbsprocedurer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til en evaluering af etableringen af et permanent FSFP-hovedlager (med funktioner i stil med Nato's indkøbsorganisation), som kan yde integreret multinational støtte til EU's militære strukturer og medlemsstater, herunder vigtigt materiel til alle missioner uden besværlige indkøbsprocedurer;

| 32. | fremhæver behovet for, at EU udvikler de effektive og passende kapabiliteter og strategier, der er nødvendige for at kunne imødekomme de stigende internettrusler mod EU's sikkerhed og strategiske interesser; understreger behovet for at samarbejde med private aktører, for at indsatsen kan bære frugt, for at de digitale frihedsrettigheder og folkeretten kan overholdes fuldt ud samt for at sikre tilstrækkelig demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

32.

fremhæver behovet for, at EU udvikler de effektive og passende kapabiliteter og strategier, der er nødvendige for at kunne imødekomme de stigende internettrusler mod EU's sikkerhed og strategiske interesser; understreger behovet for at samarbejde med private aktører, for at indsatsen kan bære frugt, for at de digitale frihedsrettigheder og folkeretten kan overholdes fuldt ud samt for at sikre tilstrækkelig demokratisk kontrol;

| 33. | fremhæver som eksempel den europæiske flytransportkommando (EATC), der har bevist sin funktionsdygtighed og merværdi i forbindelse med operationer, som en særligt brugbar model for sammenlægning og deling baseret på overførsel af bestemte kompetencer til en fælles struktur, uden at der gives afkald på det nationale ejerskab; opfordrer til, at EATC-modellen kopieres til andre områder inden for operativ støtte, og forventer navnlig, at resultaterne af EDA's arbejde vedrørende en mulig multinational helikopterafdeling vil kunne imødegå en anden central kapabilitetsmangel; |
| --- | --- |

33.

fremhæver som eksempel den europæiske flytransportkommando (EATC), der har bevist sin funktionsdygtighed og merværdi i forbindelse med operationer, som en særligt brugbar model for sammenlægning og deling baseret på overførsel af bestemte kompetencer til en fælles struktur, uden at der gives afkald på det nationale ejerskab; opfordrer til, at EATC-modellen kopieres til andre områder inden for operativ støtte, og forventer navnlig, at resultaterne af EDA's arbejde vedrørende en mulig multinational helikopterafdeling vil kunne imødegå en anden central kapabilitetsmangel;

| 34. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne til at overveje fælles ejerskab af visse dyre kapaciteter, især rumkapaciteter, ubemandede luftfartøjer (UAV'er) eller aktiver til strategisk lufttransport; bifalder Kommissionens arbejde med at undersøge mulighederne for at udvikle EU-ejede kapaciteter og udnytte potentialet for synergier mellem forsvarsbehov og civile sikkerhedsbehov, f.eks. inden for civilbeskyttelse og grænseovervågning; |
| --- | --- |

34.

gentager sin opfordring til medlemsstaterne til at overveje fælles ejerskab af visse dyre kapaciteter, især rumkapaciteter, ubemandede luftfartøjer (UAV'er) eller aktiver til strategisk lufttransport; bifalder Kommissionens arbejde med at undersøge mulighederne for at udvikle EU-ejede kapaciteter og udnytte potentialet for synergier mellem forsvarsbehov og civile sikkerhedsbehov, f.eks. inden for civilbeskyttelse og grænseovervågning;

| 35. | understreger behovet for at skabe en fælles tilgang i Europa til udviklingen af et system, der opererer langtrækkende fjernstyrede luftfartøjer i medium højde (MALE RPAS), og tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en innovativ tilgang til opfyldelsen af denne ambition; |
| --- | --- |

35.

understreger behovet for at skabe en fælles tilgang i Europa til udviklingen af et system, der opererer langtrækkende fjernstyrede luftfartøjer i medium højde (MALE RPAS), og tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle en innovativ tilgang til opfyldelsen af denne ambition;

| 36. | understreger den centrale betydning af satellitaktiver for nutidens operationer, navnlig hvad angår ISR, kommunikations- og navigationskapaciteter og behovet for at maksimere anvendelsen af knappe ressourcer på grundlag af en fælles tilgang og udnyttelse af alle mulige civil-militære synergier for at undgå duplikering; tilskynder i denne forbindelse til yderligere samarbejde mellem Den Europæiske Rumorganisation, EDA og Kommissionen og insisterer på fortsat EU-finansiering af Copernicus- (GMES-) og Galileo-programmet; |
| --- | --- |

36.

understreger den centrale betydning af satellitaktiver for nutidens operationer, navnlig hvad angår ISR, kommunikations- og navigationskapaciteter og behovet for at maksimere anvendelsen af knappe ressourcer på grundlag af en fælles tilgang og udnyttelse af alle mulige civil-militære synergier for at undgå duplikering; tilskynder i denne forbindelse til yderligere samarbejde mellem Den Europæiske Rumorganisation, EDA og Kommissionen og insisterer på fortsat EU-finansiering af Copernicus- (GMES-) og Galileo-programmet;

| 37. | tilskynder til yderligere fremskridt med MUSIS-programmet for at lette udvekslingen af satellitbilleder fra den næste generation af jordobservationssatellitter og opfordrer til, at EU yder direkte økonomisk støtte til programmet samt til, at EU's Satellitcenter associeres med henblik på at sikre adgangen til billeder, der er skræddersyet til EU's — og navnlig FSFP's — behov; |
| --- | --- |

37.

tilskynder til yderligere fremskridt med MUSIS-programmet for at lette udvekslingen af satellitbilleder fra den næste generation af jordobservationssatellitter og opfordrer til, at EU yder direkte økonomisk støtte til programmet samt til, at EU's Satellitcenter associeres med henblik på at sikre adgangen til billeder, der er skræddersyet til EU's — og navnlig FSFP's — behov;

| 38. | glæder sig over vedtagelsen af adfærdskodeksen for deling og sammenlægning som et vigtigt skridt i retning af mere samarbejde i Europa og understreger, at det er nødvendigt at foretage en første strategisk vurdering af dens gennemførelse ved årets udgang; forventer, at Det Europæiske Råd i december 2013 bliver en væsentlig milepæl med hensyn til at give politisk tilskyndelse til sammenlægning og deling og klare retningslinjer for gennemførelsen heraf; henleder opmærksomheden på nødvendigheden af, at EU øger informationsforanstaltningerne for at styrke den rolle, sammenlægning og deling spiller; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over vedtagelsen af adfærdskodeksen for deling og sammenlægning som et vigtigt skridt i retning af mere samarbejde i Europa og understreger, at det er nødvendigt at foretage en første strategisk vurdering af dens gennemførelse ved årets udgang; forventer, at Det Europæiske Råd i december 2013 bliver en væsentlig milepæl med hensyn til at give politisk tilskyndelse til sammenlægning og deling og klare retningslinjer for gennemførelsen heraf; henleder opmærksomheden på nødvendigheden af, at EU øger informationsforanstaltningerne for at styrke den rolle, sammenlægning og deling spiller;

| 39. | understreger vigtigheden af at garantere forsyningssikkerheden for det materiel, medlemsstaternes væbnede styrker har brug for for at kunne opfylde deres forpligtelser i forbindelse med internationale kriser; er alvorligt bekymret over den stigende afhængighed af ikkeeuropæiske teknologier og forsyningskilder og betydningen heraf for den europæiske autonomi; understreger forsvarsindustriens strategiske betydning og opfordrer EDA og Kommissionen til at fremskynde deres arbejde med at identificere centrale industrielle kapaciteter, som skal bevares eller udvikles i Europa, og med at mindske Europas forsyningsafhængighed; |
| --- | --- |

39.

understreger vigtigheden af at garantere forsyningssikkerheden for det materiel, medlemsstaternes væbnede styrker har brug for for at kunne opfylde deres forpligtelser i forbindelse med internationale kriser; er alvorligt bekymret over den stigende afhængighed af ikkeeuropæiske teknologier og forsyningskilder og betydningen heraf for den europæiske autonomi; understreger forsvarsindustriens strategiske betydning og opfordrer EDA og Kommissionen til at fremskynde deres arbejde med at identificere centrale industrielle kapaciteter, som skal bevares eller udvikles i Europa, og med at mindske Europas forsyningsafhængighed;

| 40. | beklager dybt de faldende nationale budgetter til forsvarsforskning og den omstændighed, at forskningen som regel er opsplittet efter nationale linjer; peger på EU's potentiale til at tilvejebringe betydelig merværdi gennem det europæiske rammesamarbejde såvel som større synergier mellem forsvarsforskning og forskning i civil sikkerhed; fremhæver navnlig behovet for at fokusere på investeringer i centrale støtteteknologier, såsom robotteknik, nano- og mikroelektronik, og for at sikre, at EU-midler, der anvendes inden for disse områder, også fremmer forsvarets behov; |
| --- | --- |

40.

beklager dybt de faldende nationale budgetter til forsvarsforskning og den omstændighed, at forskningen som regel er opsplittet efter nationale linjer; peger på EU's potentiale til at tilvejebringe betydelig merværdi gennem det europæiske rammesamarbejde såvel som større synergier mellem forsvarsforskning og forskning i civil sikkerhed; fremhæver navnlig behovet for at fokusere på investeringer i centrale støtteteknologier, såsom robotteknik, nano- og mikroelektronik, og for at sikre, at EU-midler, der anvendes inden for disse områder, også fremmer forsvarets behov;

Øget sammenhæng i EU-medlemsstaternes multinationale strukturer

| 41. | konstaterer, at der findes en række bilaterale/regionale/multilaterale partnerskabsinitiativer i Europa, som sigter mod at sammenlægge ressourcer og fremme interoperabilitet, og som er i stand til at yde bidrag til operationer under ledelse af EU, FN, NATO eller ad hoc-koalitioner; tilskynder — selv om fordelene ved samarbejde bifaldes og rationalet ved sammenlægning støttes fuldt ud — til en vis form for rationalisering af og en bedre samordning af de mange strukturer med en multinational dimension, som er vokset frem uden en overordnet og sammenhængende plan; |
| --- | --- |

41.

konstaterer, at der findes en række bilaterale/regionale/multilaterale partnerskabsinitiativer i Europa, som sigter mod at sammenlægge ressourcer og fremme interoperabilitet, og som er i stand til at yde bidrag til operationer under ledelse af EU, FN, NATO eller ad hoc-koalitioner; tilskynder — selv om fordelene ved samarbejde bifaldes og rationalet ved sammenlægning støttes fuldt ud — til en vis form for rationalisering af og en bedre samordning af de mange strukturer med en multinational dimension, som er vokset frem uden en overordnet og sammenhængende plan;

| 42. | opfordrer til, at forbindelserne mellem Eurocorps og EU's Militærstab styrkes, og anmoder om, at flere medlemsstater tilslutter sig Eurocorps' multinationale struktur, som kunne udgøre kernen i et fuldt integreret element af de europæiske væbnede styrker; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at forbindelserne mellem Eurocorps og EU's Militærstab styrkes, og anmoder om, at flere medlemsstater tilslutter sig Eurocorps' multinationale struktur, som kunne udgøre kernen i et fuldt integreret element af de europæiske væbnede styrker;

| 43. | tager til efterretning, at Eurofor nedlægges, og anerkender dens tidligere bidrag til EU's operationer og til kampgruppernes styrketal; bemærker de særlige bidrag fra Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, det baltiske forsvarssamarbejde, det nordiske forsvarssamarbejde, den engelsk/nederlandske amfibiestyrke, den spansk/italienske amfibiestyrke, det tysk/nederlandske korps, det belgisk/nederlandske flådesamarbejde, de engelsk/franske initiativer vedrørende opbygning af en kombineret fælles ekspeditionsstyrke, en integreret hangarskibsslagstyrke og et hovedkvarter for den kombinerede fælles styrke samt andre eksisterende eller fremspirende regionale og bilaterale permanente strukturer; |
| --- | --- |

43.

tager til efterretning, at Eurofor nedlægges, og anerkender dens tidligere bidrag til EU's operationer og til kampgruppernes styrketal; bemærker de særlige bidrag fra Euromarfor, den europæiske gendarmeristyrke, det baltiske forsvarssamarbejde, det nordiske forsvarssamarbejde, den engelsk/nederlandske amfibiestyrke, den spansk/italienske amfibiestyrke, det tysk/nederlandske korps, det belgisk/nederlandske flådesamarbejde, de engelsk/franske initiativer vedrørende opbygning af en kombineret fælles ekspeditionsstyrke, en integreret hangarskibsslagstyrke og et hovedkvarter for den kombinerede fælles styrke samt andre eksisterende eller fremspirende regionale og bilaterale permanente strukturer;

| 44. | gentager, at det er nødvendigt at sikre overordnet sammenhæng på EU-plan, og anmoder medlemsstaterne om at samordne deres initiativer tættere med EU's Militærkomité på grundlag af input fra EDA; |
| --- | --- |

44.

gentager, at det er nødvendigt at sikre overordnet sammenhæng på EU-plan, og anmoder medlemsstaterne om at samordne deres initiativer tættere med EU's Militærkomité på grundlag af input fra EDA;

Styrkelse af den europæiske dimension inden for uddannelse, træning og øvelser

| 45. | gentager sin fulde støtte til europæiske strukturer og projekter inden for uddannelse og træning og fremhæver især bidraget fra Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) til fremhjælpningen af en fælles sikkerhedskultur og dets potentiale til at indkredse og udvikle omkostningsbesparende samarbejdsprojekter mellem nationale institutioner; glæder sig over Rådets beslutning af 12. april 2013 om at styrke akademiet ved at give det retlige beføjelser og midler fra Unionens budget; mener, at dette kan være en model for EU-budgetstøtte til andre FSFP-strukturer, såsom EDA og EU's Satellitcenter; tilskynder til, at det europæiske initiativ for udveksling af unge officerer udvikles yderligere, inspireret af Erasmus, samt til, at europæiske militærofficerers uddannelses- og træningsinstitutioner deltager i Erasmus-programmet; |
| --- | --- |

45.

gentager sin fulde støtte til europæiske strukturer og projekter inden for uddannelse og træning og fremhæver især bidraget fra Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) til fremhjælpningen af en fælles sikkerhedskultur og dets potentiale til at indkredse og udvikle omkostningsbesparende samarbejdsprojekter mellem nationale institutioner; glæder sig over Rådets beslutning af 12. april 2013 om at styrke akademiet ved at give det retlige beføjelser og midler fra Unionens budget; mener, at dette kan være en model for EU-budgetstøtte til andre FSFP-strukturer, såsom EDA og EU's Satellitcenter; tilskynder til, at det europæiske initiativ for udveksling af unge officerer udvikles yderligere, inspireret af Erasmus, samt til, at europæiske militærofficerers uddannelses- og træningsinstitutioner deltager i Erasmus-programmet;

| 46. | går stærkt ind for sammenlægnings- og delingsinitiativer inden for uddannelse og træning, hvor der kan opnås betydelige besparelser, uden at det berører den nationale suverænitet, hvad angår operative deployeringer; fremhæver succesen med EDA's helikopteruddannelsesprogram og bifalder EDA's iværksættelse af øvelser i taktisk lufttransport, som bør føre til, at der oprettes et permanent europæisk uddannelsesforløb i taktisk lufttransport; ser frem til større fremskridt med udviklingen af et fælles, integreret uddannelsessystem til uddannelse af kommende jagerpiloter; ser med tilfredshed på EDA's arbejde med mere sammenlagt og delt uddannelse inden for forsvar mod cyberangreb, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger samt flådeoperationer; gør opmærksom på, at Det Europæiske Forsvarsagentur er nødt til at tage højde for uddannelsesbehovet i de medlemsstater, der besidder luftfartøjer, som er fremstillet af tredjelandes virksomheder; |
| --- | --- |

46.

går stærkt ind for sammenlægnings- og delingsinitiativer inden for uddannelse og træning, hvor der kan opnås betydelige besparelser, uden at det berører den nationale suverænitet, hvad angår operative deployeringer; fremhæver succesen med EDA's helikopteruddannelsesprogram og bifalder EDA's iværksættelse af øvelser i taktisk lufttransport, som bør føre til, at der oprettes et permanent europæisk uddannelsesforløb i taktisk lufttransport; ser frem til større fremskridt med udviklingen af et fælles, integreret uddannelsessystem til uddannelse af kommende jagerpiloter; ser med tilfredshed på EDA's arbejde med mere sammenlagt og delt uddannelse inden for forsvar mod cyberangreb, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger samt flådeoperationer; gør opmærksom på, at Det Europæiske Forsvarsagentur er nødt til at tage højde for uddannelsesbehovet i de medlemsstater, der besidder luftfartøjer, som er fremstillet af tredjelandes virksomheder;

| 47. | fremhæver den mulighed for fælles uddannelse og øvelser, som findes i EU's kampgrupper; tilskynder de nationer, der har tilsluttet sig kampgrupperammen, til at åbne deres kampgruppeøvelser for ekstra deltagere, som f.eks. eventuelle strategiske/operative støttepersoner, samt for partnerorganisationer som f.eks. FN; |
| --- | --- |

47.

fremhæver den mulighed for fælles uddannelse og øvelser, som findes i EU's kampgrupper; tilskynder de nationer, der har tilsluttet sig kampgrupperammen, til at åbne deres kampgruppeøvelser for ekstra deltagere, som f.eks. eventuelle strategiske/operative støttepersoner, samt for partnerorganisationer som f.eks. FN;

| 48. | gør opmærksom på behovet for at undgå mulig overlapning med NATO, f.eks. i forbindelse med uddannelse i ikt-sikkerhed; |
| --- | --- |

48.

gør opmærksom på behovet for at undgå mulig overlapning med NATO, f.eks. i forbindelse med uddannelse i ikt-sikkerhed;

Forøgelse af nytteværdien af EU-NATO-samarbejde

| 49. | understreger, at en styrkelse af de europæiske militære kapabiliteter gennem forbedrede EU-strukturer også er til gavn for NATO og bidrager til en mere rimelig byrdefordeling inden for alliancen; roser det pragmatiske samarbejde med sigte på at undgå duplikering mellem initiativerne om sammenlægning og deling og om »intelligent forsvar«, navnlig gennem interaktion mellem EDA og NATO's Allierede Transformationskommando (ACT); |
| --- | --- |

49.

understreger, at en styrkelse af de europæiske militære kapabiliteter gennem forbedrede EU-strukturer også er til gavn for NATO og bidrager til en mere rimelig byrdefordeling inden for alliancen; roser det pragmatiske samarbejde med sigte på at undgå duplikering mellem initiativerne om sammenlægning og deling og om »intelligent forsvar«, navnlig gennem interaktion mellem EDA og NATO's Allierede Transformationskommando (ACT);

| 50. | opfordrer indtrængende til et meget tættere og mere regelmæssigt samarbejde på politisk plan mellem den højtstående repræsentant og NATO's generalsekretær med henblik på risikovurdering, forvaltning af ressourcer, politisk planlægning og gennemførelse af både civile og militære operationer; fremhæver behovet for at udvikle de eksisterende rammer for operativt samarbejde mellem EU og NATO med udgangspunkt i Berlin Plus-ordningerne, hvis gennemførelse stadig blokeres af Tyrkiet; |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende til et meget tættere og mere regelmæssigt samarbejde på politisk plan mellem den højtstående repræsentant og NATO's generalsekretær med henblik på risikovurdering, forvaltning af ressourcer, politisk planlægning og gennemførelse af både civile og militære operationer; fremhæver behovet for at udvikle de eksisterende rammer for operativt samarbejde mellem EU og NATO med udgangspunkt i Berlin Plus-ordningerne, hvis gennemførelse stadig blokeres af Tyrkiet;

| 51. | påpeger, at nationale kapaciteter, hvad enten de er udviklet under EU- eller NATO-rammen, forbliver under national dispositionsret og derfor kan anvendes til enhver operation, der besluttes på nationalt plan; |
| --- | --- |

51.

påpeger, at nationale kapaciteter, hvad enten de er udviklet under EU- eller NATO-rammen, forbliver under national dispositionsret og derfor kan anvendes til enhver operation, der besluttes på nationalt plan;

| 52. | understreger betydningen af NATO's standarder for det europæiske forsvarssamarbejde og understreger behovet for kapabiliteter, der er udviklet i EU, for at sikre fuld interoperabilitet med NATO; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af NATO's standarder for det europæiske forsvarssamarbejde og understreger behovet for kapabiliteter, der er udviklet i EU, for at sikre fuld interoperabilitet med NATO;

| 53. | bemærker, at NATO's reaktionsstyrke og EU's kampgrupper er komplementære, gensidigt forstærkende initiativer, som imidlertid kræver en ensartet indsats fra medlemsstaternes side, og opfordrer til, at synergierne mellem dem maksimeres; |
| --- | --- |

53.

bemærker, at NATO's reaktionsstyrke og EU's kampgrupper er komplementære, gensidigt forstærkende initiativer, som imidlertid kræver en ensartet indsats fra medlemsstaternes side, og opfordrer til, at synergierne mellem dem maksimeres;

FSFP skal bringes op på et nyt plan

| 54. | anmoder medlemsstaterne om at rykke et kvalitativt skridt fremad i Europas forsvar ved at styrke EU's militære strukturer i overensstemmelse med denne beslutning; tilskynder de medlemsstater, der ønsker det, til at gå videre, om nødvendigt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 6, og artikel 46 i TEU om permanent struktureret samarbejde samt med artikel 44 i TEU; er af den opfattelse, at sådanne former for samarbejde, hvis de bliver iværksat, først og fremmest bør være baseret på de deltagende medlemsstaters vilje til at påtage sig deres ansvar i det internationale samfund og gøre Unionen bedre rustet til krisestyringsoperationer; |
| --- | --- |

54.

anmoder medlemsstaterne om at rykke et kvalitativt skridt fremad i Europas forsvar ved at styrke EU's militære strukturer i overensstemmelse med denne beslutning; tilskynder de medlemsstater, der ønsker det, til at gå videre, om nødvendigt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 6, og artikel 46 i TEU om permanent struktureret samarbejde samt med artikel 44 i TEU; er af den opfattelse, at sådanne former for samarbejde, hvis de bliver iværksat, først og fremmest bør være baseret på de deltagende medlemsstaters vilje til at påtage sig deres ansvar i det internationale samfund og gøre Unionen bedre rustet til krisestyringsoperationer;

| 55. | mener derfor, at et permanent struktureret samarbejde navnlig bør omfatte følgende elementer, der sigter mod at øge den operative effektivitet:






  — | etablering af et permanent operativt EU-hovedkvarter |
| --- | --- | --- |

55.

mener derfor, at et permanent struktureret samarbejde navnlig bør omfatte følgende elementer, der sigter mod at øge den operative effektivitet:

—

etablering af et permanent operativt EU-hovedkvarter

| — | fælles finansiering af hurtige indsatsoperationer, hvor der anvendes EU-kampgrupper |
| --- | --- |

—

fælles finansiering af hurtige indsatsoperationer, hvor der anvendes EU-kampgrupper

| — | en forpligtelse til at bidrage til kampgruppernes styrketal kombineret med harmoniserede regler for magtanvendelse og strømlignede beslutningsprocedurer; |
| --- | --- |

—

en forpligtelse til at bidrage til kampgruppernes styrketal kombineret med harmoniserede regler for magtanvendelse og strømlignede beslutningsprocedurer;

| 56. | påpeger, at medlemsstaterne også er nødt til at styrke deres tilsagn med hensyn til opbygning af kapabiliteter, især gennem sammenlægning og deling, men at det er nødvendigt at bevare maksimal fleksibilitet og rummelighed for at få mest muligt ud af de forskellige bilaterale, regionale eller multilaterale synergier; mener ikke desto mindre, at en aftale om permanent struktureret samarbejde som minimum bør indeholde forpligtelse til:






  — | struktureret samordning af forsvarsplanlægningen |
| --- | --- | --- |

56.

påpeger, at medlemsstaterne også er nødt til at styrke deres tilsagn med hensyn til opbygning af kapabiliteter, især gennem sammenlægning og deling, men at det er nødvendigt at bevare maksimal fleksibilitet og rummelighed for at få mest muligt ud af de forskellige bilaterale, regionale eller multilaterale synergier; mener ikke desto mindre, at en aftale om permanent struktureret samarbejde som minimum bør indeholde forpligtelse til:

—

struktureret samordning af forsvarsplanlægningen

| — | fælles vurdering og evaluering af opbygningen af kapabiliteter |
| --- | --- |

—

fælles vurdering og evaluering af opbygningen af kapabiliteter

| — | øget finansiering til EDA; |
| --- | --- |

—

øget finansiering til EDA;

| 57. | gør opmærksom på, at det klart fremgår af traktaten, at der skal etableres permanent struktureret samarbejde inden for Unionens rammer, og bemærker, at langt størstedelen af de aktiviteter, der udvikles herunder, således kan drage nytte af adgang til EU-budgettet på samme betingelser som andre EU-aktiviteter i henhold til artikel 41 i TEU; |
| --- | --- |

57.

gør opmærksom på, at det klart fremgår af traktaten, at der skal etableres permanent struktureret samarbejde inden for Unionens rammer, og bemærker, at langt størstedelen af de aktiviteter, der udvikles herunder, således kan drage nytte af adgang til EU-budgettet på samme betingelser som andre EU-aktiviteter i henhold til artikel 41 i TEU;

| 58. | mener, at permanent struktureret samarbejde også bør fremme øget sammenhæng mellem europæiske samarbejdsinitiativer i en ånd af rummelighed og fleksibilitet ved at forstærke forbindelserne mellem de forskellige »øer« af samarbejde, der opstår inden for en styrket FSFP-ramme; |
| --- | --- |

58.

mener, at permanent struktureret samarbejde også bør fremme øget sammenhæng mellem europæiske samarbejdsinitiativer i en ånd af rummelighed og fleksibilitet ved at forstærke forbindelserne mellem de forskellige »øer« af samarbejde, der opstår inden for en styrket FSFP-ramme;

o

o o

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, NATO's Parlamentariske Forsamling og NATO's generalsekretær.

---

(1)  EUT L 343 af 23.12.2011, s. 35.

(2)  EUT L 183 af 13.7.2011, s. 16.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0455.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 9.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0334.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0574.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/152 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/152

---

P7_TA(2013)0383

Russisk pres på lande i det østlige partnerskab (i forbindelse med det forestående topmøde i østpartnerskabet i Vilnius)

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om det pres, som Rusland udøver på landene i det østlige partnerskab (i forbindelse med det kommende topmøde i det østlige partnerskab i Vilnius) (2013/2826(RSP))

(2016/C 093/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til topmødet i det østlige partnerskab, der skal afholdes i Vilnius i november 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet i det østlige partnerskab, der skal afholdes i Vilnius i november 2013,

| — | der henviser til, at Ukraine, Georgien og Moldova hver især har udsigt til enten at undertegne eller parafere associeringsaftaler med Den Europæiske Union; der især henviser til den nye berigede associeringstype, der står på spil, og som tilbyder en bred og indgående forbindelse med europæiske partnere og derfor går længere end de blotte økonomiske fordele hen imod stærke politiske og samfundsmæssige forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Ukraine, Georgien og Moldova hver især har udsigt til enten at undertegne eller parafere associeringsaftaler med Den Europæiske Union; der især henviser til den nye berigede associeringstype, der står på spil, og som tilbyder en bred og indgående forbindelse med europæiske partnere og derfor går længere end de blotte økonomiske fordele hen imod stærke politiske og samfundsmæssige forbindelser,

| — | der henviser til Budapest-memorandummet fra 1994 vedrørende Ukraines nukleare nedrustning, som giver garantier til Ukraine mod magtanvendelse eller trusler og sørger for, at der vil blive givet støtte til landet, hvis der skulle blive udsat for økonomisk pres, |
| --- | --- |

—

der henviser til Budapest-memorandummet fra 1994 vedrørende Ukraines nukleare nedrustning, som giver garantier til Ukraine mod magtanvendelse eller trusler og sørger for, at der vil blive givet støtte til landet, hvis der skulle blive udsat for økonomisk pres,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at et løbende engagement inden for rammerne af østpartnerskabet har givet partnerlandene en omfattende dagsorden for at arbejde for reformer, der er til fordel for borgerne, mens associeringsaftalen og de vidtgående og brede frihandelsaftaler mellem EU og østpartnerskabslandene udgør et tilsagn fra dem, der er villige og i stand til det, om at styrke og på vellykket vis forfølge samarbejdet mellem parter inden for mange områder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et løbende engagement inden for rammerne af østpartnerskabet har givet partnerlandene en omfattende dagsorden for at arbejde for reformer, der er til fordel for borgerne, mens associeringsaftalen og de vidtgående og brede frihandelsaftaler mellem EU og østpartnerskabslandene udgør et tilsagn fra dem, der er villige og i stand til det, om at styrke og på vellykket vis forfølge samarbejdet mellem parter inden for mange områder;

| B. | der henviser til, at det pres fra russisk side, som østpartnerskabslande på vej mod at indgå associeringsaftaler er blevet udsat for, herunder målrettede sanktioner mod Ukraines eksport, et eksportforbud over for Moldovas vinbranche, yderligere forhindringer der besværer fremskridt mod en løsning af konflikten om Transnistrien, og sikkerhedsrelaterede trusler vedrørende Armenien, der har til hensigt at tvinge de østlige partnerskabslande til ikke at undertegne eller parafere associeringsaftalerne eller frihandelsaftalerne, men i stedet at tilslutte sig den russisk-ledede toldunion, som Rusland agter at omforme til en Eurasisk Union, stiller landene i en prekær situation som følge af resultatet af geopolitiske begrænsninger, som de ikke skulle have været underlagt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det pres fra russisk side, som østpartnerskabslande på vej mod at indgå associeringsaftaler er blevet udsat for, herunder målrettede sanktioner mod Ukraines eksport, et eksportforbud over for Moldovas vinbranche, yderligere forhindringer der besværer fremskridt mod en løsning af konflikten om Transnistrien, og sikkerhedsrelaterede trusler vedrørende Armenien, der har til hensigt at tvinge de østlige partnerskabslande til ikke at undertegne eller parafere associeringsaftalerne eller frihandelsaftalerne, men i stedet at tilslutte sig den russisk-ledede toldunion, som Rusland agter at omforme til en Eurasisk Union, stiller landene i en prekær situation som følge af resultatet af geopolitiske begrænsninger, som de ikke skulle have været underlagt;

| C. | der henviser til, at den type pres, som landene i det østlige partnerskab er udsat for, fra aktuelle økonomiske og politiske aspekter til bekendtgørelsen af fremtidige økonomiske restriktioner, viser Ruslands hensigt med fortsat at betragte den østlige partnerskabsregion som sit eksklusive indflydelsesområde og modsætte sig muligheden for disse landes tættere integration med EU via associeringsaftalerne, en holdning der strider imod principperne om national suverænitet, gensidig tillid og gode relationer mellem nabolande; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den type pres, som landene i det østlige partnerskab er udsat for, fra aktuelle økonomiske og politiske aspekter til bekendtgørelsen af fremtidige økonomiske restriktioner, viser Ruslands hensigt med fortsat at betragte den østlige partnerskabsregion som sit eksklusive indflydelsesområde og modsætte sig muligheden for disse landes tættere integration med EU via associeringsaftalerne, en holdning der strider imod principperne om national suverænitet, gensidig tillid og gode relationer mellem nabolande;

| D. | der henviser til, at østpartnerskabslandene har fuld suveræn ret og frihed til at opbygge forbindelser som lige partnere med de partnerlande, de selv vælger, i overensstemmelse med Helsingforsslutakten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at østpartnerskabslandene har fuld suveræn ret og frihed til at opbygge forbindelser som lige partnere med de partnerlande, de selv vælger, i overensstemmelse med Helsingforsslutakten;

| E. | der henviser til, at der nu mere end nogensinde er brug for at henlede opmærksomheden på det alarmerende pres mod EU's østlige nabolande og på selve det østlige partnerskabsprojekt, som Rusland bestrider og drager i tvivl; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der nu mere end nogensinde er brug for at henlede opmærksomheden på det alarmerende pres mod EU's østlige nabolande og på selve det østlige partnerskabsprojekt, som Rusland bestrider og drager i tvivl;

| F. | der henviser til, at en associeringsaftale med EU indebærer politiske reformer af politisk og juridisk art, der bidrager til en styrkelse af retsstatsprincippet, nedbringelse af korruption og større respekt for menneskerettighederne; der henviser til, at medlemskab af toldunionen derimod ikke indebærer nogen værdibaserede referencemærker eller betingelser, og derfor ikke kan fungere som et incitament til indenlandske reformer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en associeringsaftale med EU indebærer politiske reformer af politisk og juridisk art, der bidrager til en styrkelse af retsstatsprincippet, nedbringelse af korruption og større respekt for menneskerettighederne; der henviser til, at medlemskab af toldunionen derimod ikke indebærer nogen værdibaserede referencemærker eller betingelser, og derfor ikke kan fungere som et incitament til indenlandske reformer;

| G. | der henviser til, at fastlåste konflikter gentagne gange bruges til at svække eller undergrave østpartnerskabslandenes fulde suverænitet i Ruslands geopolitiske og økonomiske interesser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fastlåste konflikter gentagne gange bruges til at svække eller undergrave østpartnerskabslandenes fulde suverænitet i Ruslands geopolitiske og økonomiske interesser;

| 1. | minder om, at principperne om lighed og respekt for rettighederne om suverænitet, ikkeintervention i interne anliggender, godt samarbejde blandt staterne og opfyldelsen af forpligtelserne i god tro i henhold til folkeretten som aftalt inden for rammerne af Helsinkiaftalen er grundlæggende elementer, der styrer internationale forbindelser blandt uafhængige stater, og som sådan absolut ikke bør overtrædes; |
| --- | --- |

1.

minder om, at principperne om lighed og respekt for rettighederne om suverænitet, ikkeintervention i interne anliggender, godt samarbejde blandt staterne og opfyldelsen af forpligtelserne i god tro i henhold til folkeretten som aftalt inden for rammerne af Helsinkiaftalen er grundlæggende elementer, der styrer internationale forbindelser blandt uafhængige stater, og som sådan absolut ikke bør overtrædes;

| 2. | beklager dybt, at der i forløbet op til topmødet i østpartnerskabet i Vilnius er blevet lagt forskelligt pres på de partnerskabslande, der har nået den afsluttende fase i forhandlingerne om undertegnelse eller parafering af deres associeringsaftale; anser dette pres for uacceptabelt; finder endvidere, at en gradvis integration af partnerlandene med EU er forenelig med bestræbelserne på at opnå gode naboforbindelser med Rusland, og opfordrer Rusland til at afholde sig fra at tage skridt, der er i klare modstrid med de ovenfor nævnte principper i Helsinkiaftalen; opfordrer Den Russiske Føderation til at afstå fra at udøve yderligere pres på østpartnerskabslandene og til at respektere deres suveræne rettigheder til at træffe deres egne politiske valg; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt, at der i forløbet op til topmødet i østpartnerskabet i Vilnius er blevet lagt forskelligt pres på de partnerskabslande, der har nået den afsluttende fase i forhandlingerne om undertegnelse eller parafering af deres associeringsaftale; anser dette pres for uacceptabelt; finder endvidere, at en gradvis integration af partnerlandene med EU er forenelig med bestræbelserne på at opnå gode naboforbindelser med Rusland, og opfordrer Rusland til at afholde sig fra at tage skridt, der er i klare modstrid med de ovenfor nævnte principper i Helsinkiaftalen; opfordrer Den Russiske Føderation til at afstå fra at udøve yderligere pres på østpartnerskabslandene og til at respektere deres suveræne rettigheder til at træffe deres egne politiske valg;

| 3. | understreger kraftigt, at østpartnerskabslandenes frie valg, som ikke har nogen som helst negativ virkning på handlen med Rusland, ikke bør lade dem bære konsekvenser såsom handelsforanstaltninger, visumrestriktioner, restriktioner for arbejdsmobilitet og indblanding i fastlåste konflikter; afviser endvidere på det kraftigste nulsumsspillet som paradigme for EU’s og Ruslands forbindelser med de østlige partnerskabslande; |
| --- | --- |

3.

understreger kraftigt, at østpartnerskabslandenes frie valg, som ikke har nogen som helst negativ virkning på handlen med Rusland, ikke bør lade dem bære konsekvenser såsom handelsforanstaltninger, visumrestriktioner, restriktioner for arbejdsmobilitet og indblanding i fastlåste konflikter; afviser endvidere på det kraftigste nulsumsspillet som paradigme for EU’s og Ruslands forbindelser med de østlige partnerskabslande;

| 4. | er overbevist om, at yderligere politisk og økonomisk reform i disse lande baseret på EU’s værdier og normer i sidste ende vil være til Ruslands egen fordel, eftersom det vil betyde en udvidelse af forhold karakteriseret ved stabilitet, velstand og samarbejde ved landets grænser; minder om, at EU’s stående invitation til Rusland om at bidrage til denne proces ved at træde konstruktivt i forbindelse med østpartnerskabslandene; |
| --- | --- |

4.

er overbevist om, at yderligere politisk og økonomisk reform i disse lande baseret på EU’s værdier og normer i sidste ende vil være til Ruslands egen fordel, eftersom det vil betyde en udvidelse af forhold karakteriseret ved stabilitet, velstand og samarbejde ved landets grænser; minder om, at EU’s stående invitation til Rusland om at bidrage til denne proces ved at træde konstruktivt i forbindelse med østpartnerskabslandene;

| 5. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at betragte denne udvikling som noget, der går videre end blot til handelsdimensionen, der kun er et dække for åbenlyst politisk pres, og til at træffe foranstaltninger til forsvar for EU's partnere ved at sende et stærkt signal om opbakning til alle østpartnerskabslandenes ambitioner og valg vedrørende EU; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at betragte denne udvikling som noget, der går videre end blot til handelsdimensionen, der kun er et dække for åbenlyst politisk pres, og til at træffe foranstaltninger til forsvar for EU's partnere ved at sende et stærkt signal om opbakning til alle østpartnerskabslandenes ambitioner og valg vedrørende EU;

| 6. | gentager sin fulde opbakning til paraferingen eller undertegnelsen af associeringsaftalerne på Vilniustopmødet med østpartnerskabslandene, der er rede og villige til dette skridt, forudsat at de fornødne krav er opfyldt; mener, at dette vil give en fornyet impuls til en gradvis integration og betydelig uddybning af forbindelserne, hvad der vil imødekomme disse landes EU-ambitioner; opfordrer i denne forbindelse østpartnerskabslandene til at fortsætte og intensivere deres bestræbelser på at færdiggøre deres igangværende indsats forud for topmødet og ikke give efter for det pres, de udsættes for; |
| --- | --- |

6.

gentager sin fulde opbakning til paraferingen eller undertegnelsen af associeringsaftalerne på Vilniustopmødet med østpartnerskabslandene, der er rede og villige til dette skridt, forudsat at de fornødne krav er opfyldt; mener, at dette vil give en fornyet impuls til en gradvis integration og betydelig uddybning af forbindelserne, hvad der vil imødekomme disse landes EU-ambitioner; opfordrer i denne forbindelse østpartnerskabslandene til at fortsætte og intensivere deres bestræbelser på at færdiggøre deres igangværende indsats forud for topmødet og ikke give efter for det pres, de udsættes for;

| 7. | fremhæver nødvendigheden af, at EU lever op til sit ansvar for at inddrage og i en ånd af solidaritet forsvare de østpartnerskabslande, der er blevet udsat for Ruslands åbenbare, alarmerende og eskalerende pres med det formål at afholde dem fra at tiltræde associeringen med EU, og anmoder Kommissionen og Rådet om at fremlægge konkrete, virkningsfulde foranstaltninger til støtte for partnerlandene; |
| --- | --- |

7.

fremhæver nødvendigheden af, at EU lever op til sit ansvar for at inddrage og i en ånd af solidaritet forsvare de østpartnerskabslande, der er blevet udsat for Ruslands åbenbare, alarmerende og eskalerende pres med det formål at afholde dem fra at tiltræde associeringen med EU, og anmoder Kommissionen og Rådet om at fremlægge konkrete, virkningsfulde foranstaltninger til støtte for partnerlandene;

| 8. | minder om, at associeringsaftalerne og de vidtgående og brede frihandelsaftaler sigter mod at styrke konkurrenceevnen, de økonomiske resultater og formåen i partnerlandene og i EU, samtidig med at de respekterer østpartnerskabslandenes økonomiske samarbejde med Rusland på en måde, der er til gavn for alle parter; påpeger, at associeringsaftalerne og de vidtgående og brede frihandelsaftaler som sådan ikke er undergravende for de mangeårige handelsforbindelser, som østpartnerskabslandene opretholder i regionen; mener tværtimod, at de ikke bør ses som uforenelige med disse handelsforbindelser, og at enhver handelstvist, uden at dette tilsidesætter de forpligtelser, som associeringsaftalen og frihandelsaftalerne opstiller, bør løses i overensstemmelse med de regler og forpligtelser, der er fastsat af Verdenshandelsorganisationen; bekræfter endvidere, at EU er parat til at bistå østpartnerskabslandene i deres integrationsbestræbelser ved at støtte en midlertidig anvendelse af de relevante afsnit af associeringsaftalerne og frihandelsaftalerne ved undertegnelse, hvorved suspenderede lån og bistandsprogrammer frigives, hvis betingelserne herfor er opfyldt, og ved at arbejde for visumlempelse og udsigten til visumfri rejse; |
| --- | --- |

8.

minder om, at associeringsaftalerne og de vidtgående og brede frihandelsaftaler sigter mod at styrke konkurrenceevnen, de økonomiske resultater og formåen i partnerlandene og i EU, samtidig med at de respekterer østpartnerskabslandenes økonomiske samarbejde med Rusland på en måde, der er til gavn for alle parter; påpeger, at associeringsaftalerne og de vidtgående og brede frihandelsaftaler som sådan ikke er undergravende for de mangeårige handelsforbindelser, som østpartnerskabslandene opretholder i regionen; mener tværtimod, at de ikke bør ses som uforenelige med disse handelsforbindelser, og at enhver handelstvist, uden at dette tilsidesætter de forpligtelser, som associeringsaftalen og frihandelsaftalerne opstiller, bør løses i overensstemmelse med de regler og forpligtelser, der er fastsat af Verdenshandelsorganisationen; bekræfter endvidere, at EU er parat til at bistå østpartnerskabslandene i deres integrationsbestræbelser ved at støtte en midlertidig anvendelse af de relevante afsnit af associeringsaftalerne og frihandelsaftalerne ved undertegnelse, hvorved suspenderede lån og bistandsprogrammer frigives, hvis betingelserne herfor er opfyldt, og ved at arbejde for visumlempelse og udsigten til visumfri rejse;

| 9. | gør opmærksom på, at der i overvejende grad er folkelig opbakning til EU-integration i de lande, der afventer parafering eller undertegnelse af associeringsaftaler; opfordrer ikke desto mindre indtrængende Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at intensivere deres bestræbelser på at fremme østpartnerskabets synlighed og dets fordele over for offentligheden i partnerlandene som et middel til at konsolidere den politiske konsensus om deres pro-europæiske valg; anmoder om, at der på kort sigt udarbejdes en bredt dækkende oplysnings- og bevidsthedskampagne, der skal iværksættes i de relevante partnerlande, vedrørende associeringsaftalernes art, fordele og forpligtelser; |
| --- | --- |

9.

gør opmærksom på, at der i overvejende grad er folkelig opbakning til EU-integration i de lande, der afventer parafering eller undertegnelse af associeringsaftaler; opfordrer ikke desto mindre indtrængende Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at intensivere deres bestræbelser på at fremme østpartnerskabets synlighed og dets fordele over for offentligheden i partnerlandene som et middel til at konsolidere den politiske konsensus om deres pro-europæiske valg; anmoder om, at der på kort sigt udarbejdes en bredt dækkende oplysnings- og bevidsthedskampagne, der skal iværksættes i de relevante partnerlande, vedrørende associeringsaftalernes art, fordele og forpligtelser;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/EU’s højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaterne, østpartnerskabslandenes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter, Europarådets Parlamentariske Forsamling og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/EU’s højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaterne, østpartnerskabslandenes og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter, Europarådets Parlamentariske Forsamling og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/154 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/154

---

P7_TA(2013)0384

Strategien for EU's indre sikkerhed

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den anden årsrapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (2013/2636(RSP))

(2016/C 093/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. april 2013 med titlen "Den anden årsrapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (COM(2013)0179), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. april 2013 med titlen "Den anden årsrapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (COM(2013)0179),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2012 om Den Europæiske Unions interne sikkerhedsstrategi (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om »organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (interimsbetænkning)« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juni 2013 om »organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (interimsbetænkning)« (2),

| — | der henviser til Stockholmprogrammet og handlingsplanen for gennemførelse heraf (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholmprogrammet og handlingsplanen for gennemførelse heraf (COM(2010)0171),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, som blev vedtaget af Rådet den 25. februar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, som blev vedtaget af Rådet den 25. februar 2010,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 7. juni 2013 om fastsættelse af EU's prioriteter for bekæmpelsen af organiseret kriminalitet i perioden 2014–2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 7. juni 2013 om fastsættelse af EU's prioriteter for bekæmpelsen af organiseret kriminalitet i perioden 2014–2017,

| — | der henviser til Europols rapport om terrorsituationen og terrortendenser i EU (TE-SAT) 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols rapport om terrorsituationen og terrortendenser i EU (TE-SAT) 2013,

| — | der henviser til Europols trusselsvurdering om alvorlig og organiseret kriminalitet (SOCTA) 2013 (»EU Serious and Organised Crime Threat Assessment«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols trusselsvurdering om alvorlig og organiseret kriminalitet (SOCTA) 2013 (»EU Serious and Organised Crime Threat Assessment«),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om evalueringen af EU’s politikcyklus om alvorlig og organiseret kriminalitet for 2011-2013 (SWD(2013)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om evalueringen af EU’s politikcyklus om alvorlig og organiseret kriminalitet for 2011-2013 (SWD(2013)0017),

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og til afsnit V, kapitel 1, 2, 4 og 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union og til afsnit V, kapitel 1, 2, 4 og 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 6, 7, 8, 10, stk. 1, 11, 12, 21, 47-50, 52 og 53, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 6, 7, 8, 10, stk. 1, 11, 12, 21, 47-50, 52 og 53,

| — | der henviser til EU-Domstolens og de nationale domstoles relevante retspraksis inden for forfatningsret, hvad angår proportionalitetskriteriet og nødvendigheden af, at de offentlige myndigheder i et demokratisk samfund anvender det, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens og de nationale domstoles relevante retspraksis inden for forfatningsret, hvad angår proportionalitetskriteriet og nødvendigheden af, at de offentlige myndigheder i et demokratisk samfund anvender det,

| — | der henviser til de relevante afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol,

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, François Crépeau, i undersøgelsen af 24. april 2013 med titlen »Management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om migranters menneskerettigheder, François Crépeau, i undersøgelsen af 24. april 2013 med titlen »Management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants«,

| — | der henviser til forespørgslen til Kommissionen om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (O-000068/2013 — B7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslen til Kommissionen om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed (O-000068/2013 — B7-0213/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Lissabontraktaten ligger i forlængelse af Maastrichttraktaten, som sigtede mod et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og danner grundlaget for udformningen af en EU-sikkerhedspolitik og en fælles dagsorden for EU og medlemsstaterne, som bør være forankret i retsstatsprincippet, respekten for de demokratiske værdier, borgerlige frihedsrettigheder, grundlæggende rettigheder og solidaritetsprincippet, og som er underlagt demokratisk kontrol på EU- og nationalstatsplan; denne forankring ligger inden for rammerne af EU's og medlemsstaternes internationale forpligtelser, navnlig i medfør af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og de indgåede FN-aftaler og -konventioner; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Lissabontraktaten ligger i forlængelse af Maastrichttraktaten, som sigtede mod et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og danner grundlaget for udformningen af en EU-sikkerhedspolitik og en fælles dagsorden for EU og medlemsstaterne, som bør være forankret i retsstatsprincippet, respekten for de demokratiske værdier, borgerlige frihedsrettigheder, grundlæggende rettigheder og solidaritetsprincippet, og som er underlagt demokratisk kontrol på EU- og nationalstatsplan; denne forankring ligger inden for rammerne af EU's og medlemsstaternes internationale forpligtelser, navnlig i medfør af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og de indgåede FN-aftaler og -konventioner;

| B. | der henviser til, at sikkerhedspolitikker ikke kun må være rettet mod bekæmpelse, men også bør indeholde et forebyggelsesaspekt, som er særlig uundværligt i en periode, hvor de økonomiske og sociale uligheder vokser og bringer socialpagten og navnlig effektiviteten af de grundlæggende rettigheder og de borgerlige frihedsrettigheder i fare; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sikkerhedspolitikker ikke kun må være rettet mod bekæmpelse, men også bør indeholde et forebyggelsesaspekt, som er særlig uundværligt i en periode, hvor de økonomiske og sociale uligheder vokser og bringer socialpagten og navnlig effektiviteten af de grundlæggende rettigheder og de borgerlige frihedsrettigheder i fare;

| C. | der henviser til, at EU- borgernes sikkerhed er af største vigtighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU- borgernes sikkerhed er af største vigtighed;

| D. | der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen hidtil egentlig ikke har draget alle konsekvenserne af Lissabontraktatens ikrafttrædelse, og at Parlamentet derfor bliver ved med at spille en forholdsvis begrænset rolle i beslutningsprocessen på grund af manglende hensyntagen til Parlamentets holdninger på området, især for så vidt angår nødvendigheden af at tage hensyn til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (3); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen hidtil egentlig ikke har draget alle konsekvenserne af Lissabontraktatens ikrafttrædelse, og at Parlamentet derfor bliver ved med at spille en forholdsvis begrænset rolle i beslutningsprocessen på grund af manglende hensyntagen til Parlamentets holdninger på området, især for så vidt angår nødvendigheden af at tage hensyn til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (3);

| E. | der henviser til, at den indre sikkerhedsstrategi for perioden 2010–2014 har opstillet fem prioriteringsområder, hvor EU kan tilføre en merværdi: hindring af de internationale kriminelle netværks aktiviteter og medvirken til deres optrævling, forebyggelse af terrorangreb, forbedring af cybersikkerhed, sikring af grænsesikkerheden og højnelse af modstandskraften over for naturkatastrofer; der endvidere henviser til, at denne strategi kun kan iværksættes, hvis den sikrer fri bevægelighed for personer, migranters og asylansøgeres rettigheder og overholdelse af alle EU's og medlemsstaternes internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den indre sikkerhedsstrategi for perioden 2010–2014 har opstillet fem prioriteringsområder, hvor EU kan tilføre en merværdi: hindring af de internationale kriminelle netværks aktiviteter og medvirken til deres optrævling, forebyggelse af terrorangreb, forbedring af cybersikkerhed, sikring af grænsesikkerheden og højnelse af modstandskraften over for naturkatastrofer; der endvidere henviser til, at denne strategi kun kan iværksættes, hvis den sikrer fri bevægelighed for personer, migranters og asylansøgeres rettigheder og overholdelse af alle EU's og medlemsstaternes internationale forpligtelser;

| F. | der henviser til, at det i Kommissionens anden årlige rapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed blev anerkendt, at alle fem mål fortsat var gyldige, og der blev redegjort for den aktuelle situation, de hidtidige fremskridt og de kommende tiltag; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i Kommissionens anden årlige rapport om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed blev anerkendt, at alle fem mål fortsat var gyldige, og der blev redegjort for den aktuelle situation, de hidtidige fremskridt og de kommende tiltag;

| 1. | beklager, at Kommissionens anden meddelelse om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed af 10. april 2013 er meget lidt kritisk over for de foranstaltninger, der er gennemført under strategien for EU's indre sikkerhed, og gentager de samme prioriteter som i Kommissionens første meddelelse fra november 2010 uden at tage hensyn til bl.a. konsekvenserne af integrationen af chartret om grundlæggende rettigheder, der for de fleste artiklers vedkommende gælder ikke alene for europæiske borgere, men for alle, som opholder sig på EU's område; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Kommissionens anden meddelelse om gennemførelsen af strategien for EU's indre sikkerhed af 10. april 2013 er meget lidt kritisk over for de foranstaltninger, der er gennemført under strategien for EU's indre sikkerhed, og gentager de samme prioriteter som i Kommissionens første meddelelse fra november 2010 uden at tage hensyn til bl.a. konsekvenserne af integrationen af chartret om grundlæggende rettigheder, der for de fleste artiklers vedkommende gælder ikke alene for europæiske borgere, men for alle, som opholder sig på EU's område;

| 2. | anerkender det arbejde, der er blevet lagt for dagen for at etablere strategien for den indre sikkerhed, og de hovedprincipper, der styrer denne strategi, således at alle EU-institutionerne og medlemsstaterne kan arbejde sammen om at nå de fælles mål; fremhæver, at frihed, sikkerhed og retfærdighed er målsætninger, der skal forfølges sideløbende, og minder om, at opnåelsen af frihed og retfærdighed forudsætter, at sikkerhed altid tilstræbes i overensstemmelse med traktaternes principper, retsstatsprincippet og Unionens grundlæggende rettighedsforpligtelser; er af den opfattelse, at EU’s sikkerhedsforanstaltninger bør have fokus på aktiviteter, der har en dokumenteret evne til at reducere kriminalitetsniveauet og forebygge terrorangreb, og at de skal gennemføres i overensstemmelse med principperne om nødvendighed, proportionalitet og respekt for de grundlæggende rettigheder og på grundlag af behørig kontrol og ansvarsplacering; |
| --- | --- |

2.

anerkender det arbejde, der er blevet lagt for dagen for at etablere strategien for den indre sikkerhed, og de hovedprincipper, der styrer denne strategi, således at alle EU-institutionerne og medlemsstaterne kan arbejde sammen om at nå de fælles mål; fremhæver, at frihed, sikkerhed og retfærdighed er målsætninger, der skal forfølges sideløbende, og minder om, at opnåelsen af frihed og retfærdighed forudsætter, at sikkerhed altid tilstræbes i overensstemmelse med traktaternes principper, retsstatsprincippet og Unionens grundlæggende rettighedsforpligtelser; er af den opfattelse, at EU’s sikkerhedsforanstaltninger bør have fokus på aktiviteter, der har en dokumenteret evne til at reducere kriminalitetsniveauet og forebygge terrorangreb, og at de skal gennemføres i overensstemmelse med principperne om nødvendighed, proportionalitet og respekt for de grundlæggende rettigheder og på grundlag af behørig kontrol og ansvarsplacering;

| 3. | understreger, at den interne sikkerhed ikke er undtaget fra Unionens grundlæggende rettighedsforpligtelser og udtrykker alvorlig bekymring med hensyn til, at EU-institutioner, myndigheder i medlemsstaterne og borgere har været genstand for hemmelig overvågning af medlemsstater, tredjelande og tredjeparter i samarbejde med private virksomheder; opfordrer EU og medlemsstaternes institutioner til at forhøre sig om og reagere på dette spørgsmål; understreger, at enhver EU-strategi for intern sikkerhed skal være baseret på en fælles forståelse af, hvad der skal opfattes som »indre«, og hvad der skal opfattes som »ydre«, og at strategien skal have til formål at beskytte EU-institutioner og EU-medlemsstater og deres borgere imod ulovlig udenlandsk overvågning og utilbørlig påvirkning og manipulation; opfordrer til at styrke sikkerheden og fortroligheden i forbindelse med EU’s kommunikations- og logistiksystemer mod tredjemand eller udenlandsk overvågning; fremhæver, at borgernes ret til privatlivets fred og databeskyttelse samt retten til aktindsigt og oplysninger er grundlæggende europæiske værdier og rettigheder, som skal opretholdes på alle niveauer og i alle fora; |
| --- | --- |

3.

understreger, at den interne sikkerhed ikke er undtaget fra Unionens grundlæggende rettighedsforpligtelser og udtrykker alvorlig bekymring med hensyn til, at EU-institutioner, myndigheder i medlemsstaterne og borgere har været genstand for hemmelig overvågning af medlemsstater, tredjelande og tredjeparter i samarbejde med private virksomheder; opfordrer EU og medlemsstaternes institutioner til at forhøre sig om og reagere på dette spørgsmål; understreger, at enhver EU-strategi for intern sikkerhed skal være baseret på en fælles forståelse af, hvad der skal opfattes som »indre«, og hvad der skal opfattes som »ydre«, og at strategien skal have til formål at beskytte EU-institutioner og EU-medlemsstater og deres borgere imod ulovlig udenlandsk overvågning og utilbørlig påvirkning og manipulation; opfordrer til at styrke sikkerheden og fortroligheden i forbindelse med EU’s kommunikations- og logistiksystemer mod tredjemand eller udenlandsk overvågning; fremhæver, at borgernes ret til privatlivets fred og databeskyttelse samt retten til aktindsigt og oplysninger er grundlæggende europæiske værdier og rettigheder, som skal opretholdes på alle niveauer og i alle fora;

| 4. | minder om, at Parlamentet i dag er en fuldgyldig institutionel aktør på det sikkerhedspolitiske område og dermed har ret til at deltage aktivt i fastsættelsen af de elementer og prioriteringer, der indgår i den interne sikkerhedsstrategi, og i evalueringen af de relevante instrumenter, herunder gennem regelmæssige tilsynsrunder vedrørende gennemførelsen af den interne sikkerhedsstrategi, der skal foretages i fællesskab med Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og Rådet, jf. artikel 70 og 71 i TEUF; |
| --- | --- |

4.

minder om, at Parlamentet i dag er en fuldgyldig institutionel aktør på det sikkerhedspolitiske område og dermed har ret til at deltage aktivt i fastsættelsen af de elementer og prioriteringer, der indgår i den interne sikkerhedsstrategi, og i evalueringen af de relevante instrumenter, herunder gennem regelmæssige tilsynsrunder vedrørende gennemførelsen af den interne sikkerhedsstrategi, der skal foretages i fællesskab med Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og Rådet, jf. artikel 70 og 71 i TEUF;

| 5. | mener, at en kyndig analyse af de sikkerhedstrusler, der skal imødegås, er en essentiel forudsætning for, at den interne sikkerhedsstrategi kan være virkningsfuld; minder Kommissionen om dens tilsagn om at fremlægge en tværsektoriel oversigt over naturlige og menneskeskabte trusler (tilsigtede eller utilsigtede) inden for EU; minder Det Europæiske Råd om, at det i henhold til artikel 222 i TEUF er forpligtet til at foretage en regelmæssig trusselvurdering for EU, og opfordrer Kommissionen til at fremkomme med konkrete forslag til, hvordan ovennævnte forpligtelser bedst kan efterleves, ved at samle trådene fra de nuværende fragmenterede og snævert fokuserede trussels- og risikovurderinger på EU- og nationalt niveau; |
| --- | --- |

5.

mener, at en kyndig analyse af de sikkerhedstrusler, der skal imødegås, er en essentiel forudsætning for, at den interne sikkerhedsstrategi kan være virkningsfuld; minder Kommissionen om dens tilsagn om at fremlægge en tværsektoriel oversigt over naturlige og menneskeskabte trusler (tilsigtede eller utilsigtede) inden for EU; minder Det Europæiske Råd om, at det i henhold til artikel 222 i TEUF er forpligtet til at foretage en regelmæssig trusselvurdering for EU, og opfordrer Kommissionen til at fremkomme med konkrete forslag til, hvordan ovennævnte forpligtelser bedst kan efterleves, ved at samle trådene fra de nuværende fragmenterede og snævert fokuserede trussels- og risikovurderinger på EU- og nationalt niveau;

| 6. | noterer sig, at Europols evne til at vurdere og analysere terrortrusler og andre kriminelle aktiviteter i høj grad afhænger af medlemsstaternes tjenesters villighed til at give enheden informationer; foreslår at optrappe medlemsstaternes udlevering af informationer til Europol ved at skærpe medlemsstaternes pligt til at samarbejde med Europol; |
| --- | --- |

6.

noterer sig, at Europols evne til at vurdere og analysere terrortrusler og andre kriminelle aktiviteter i høj grad afhænger af medlemsstaternes tjenesters villighed til at give enheden informationer; foreslår at optrappe medlemsstaternes udlevering af informationer til Europol ved at skærpe medlemsstaternes pligt til at samarbejde med Europol;

| 7. | minder om, at en af de største trusler mod EU’s indre sikkerhed kommer fra organiseret kriminalitet, herunder mafiaer; noterer sig med tilfredshed de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort som led i EU’s politikcyklus om organiseret og grov international kriminalitet, og opfordrer medlemsstaterne til at gøre en fornyet indsats og stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed; mener, at der bør udarbejdes fælles juridiske standarder og operative instrumenter, såsom konfiskation, europæiske efterforskningskendelser og fælles efterforskningshold; finder det nødvendigt at styrke politi- og retssamarbejdet mellem medlemsstaterne og EU samt med tredjelande uden at dette berører Unionens lovgivning og internationale forpligtelser med hensyn til grundlæggende rettigheder og friheder, retsstaten og beskyttelsen af EU's borgere og indbyggeres personoplysninger og privatliv, og opfordrer til, at Europa-Parlamentet kommer til at spille en central rolle i vurderingen og formuleringen af de interne sikkerhedspolitikker, da disse har en betydelig indvirkning på de grundlæggende rettigheder for alle, der lever i EU; understreger derfor behovet for at sikre, at den eneste EU-institution, der er valgt ved direkte valg, får ansvaret for at undersøge og udøve demokratisk kontrol med disse EU-politikker inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

7.

minder om, at en af de største trusler mod EU’s indre sikkerhed kommer fra organiseret kriminalitet, herunder mafiaer; noterer sig med tilfredshed de fremskridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har gjort som led i EU’s politikcyklus om organiseret og grov international kriminalitet, og opfordrer medlemsstaterne til at gøre en fornyet indsats og stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed; mener, at der bør udarbejdes fælles juridiske standarder og operative instrumenter, såsom konfiskation, europæiske efterforskningskendelser og fælles efterforskningshold; finder det nødvendigt at styrke politi- og retssamarbejdet mellem medlemsstaterne og EU samt med tredjelande uden at dette berører Unionens lovgivning og internationale forpligtelser med hensyn til grundlæggende rettigheder og friheder, retsstaten og beskyttelsen af EU's borgere og indbyggeres personoplysninger og privatliv, og opfordrer til, at Europa-Parlamentet kommer til at spille en central rolle i vurderingen og formuleringen af de interne sikkerhedspolitikker, da disse har en betydelig indvirkning på de grundlæggende rettigheder for alle, der lever i EU; understreger derfor behovet for at sikre, at den eneste EU-institution, der er valgt ved direkte valg, får ansvaret for at undersøge og udøve demokratisk kontrol med disse EU-politikker inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 8. | gentager, i lyset af det eksisterende samarbejde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, tanken om en »parlamentarisk politikcyklus« — nøje afstemt efter Kommissionens årlige rapport om emnet — der skal munde ud i en årlig parlamentarisk beretning om status for den indre sikkerhedsstrategi; |
| --- | --- |

8.

gentager, i lyset af det eksisterende samarbejde mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, tanken om en »parlamentarisk politikcyklus« — nøje afstemt efter Kommissionens årlige rapport om emnet — der skal munde ud i en årlig parlamentarisk beretning om status for den indre sikkerhedsstrategi;

| 9. | mener, at bekæmpelsen af vold mod mindreårige og kvinder bør tillægges særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

9.

mener, at bekæmpelsen af vold mod mindreårige og kvinder bør tillægges særlig opmærksomhed;

| 10. | glæder sig over, at bekæmpelsen af den ulovlige handel med skydevåben er blevet inddraget i EU’s prioriteter for bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, men afventer de samlede strategiske retningslinjer, som skal udarbejdes af Kommissionen hvad angår skydevåben, herunder anvendelse heraf i forbindelse med ulovlig handel, organiseret kriminalitet og terrorisme; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over, at bekæmpelsen af den ulovlige handel med skydevåben er blevet inddraget i EU’s prioriteter for bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, men afventer de samlede strategiske retningslinjer, som skal udarbejdes af Kommissionen hvad angår skydevåben, herunder anvendelse heraf i forbindelse med ulovlig handel, organiseret kriminalitet og terrorisme;

| 11. | beklager, at bekæmpelsen af hvidvaskning af penge ikke er inkluderet som en særskilt EU-prioritering for kampen mod organiseret kriminalitet, som anbefalet af Europol; er overbevist om, at forskellige former for organiseret kriminalitet, såsom hvidvaskning af penge, miljøkriminalitet og selskabskriminalitet og korruption, er sammenvævede og gensidigt forstærkende elementer, og opfordrer Kommissionen og Rådet til øjeblikkeligt at opprioritere kampen mod korruption og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

11.

beklager, at bekæmpelsen af hvidvaskning af penge ikke er inkluderet som en særskilt EU-prioritering for kampen mod organiseret kriminalitet, som anbefalet af Europol; er overbevist om, at forskellige former for organiseret kriminalitet, såsom hvidvaskning af penge, miljøkriminalitet og selskabskriminalitet og korruption, er sammenvævede og gensidigt forstærkende elementer, og opfordrer Kommissionen og Rådet til øjeblikkeligt at opprioritere kampen mod korruption og hvidvaskning af penge;

| 12. | understreger, at kampen mod terrorisme er en prioritet inden for den interne sikkerhedsstrategi; gør opmærksom på, at terrortruslen i EU ifølge Europol er en realitet, selv om den antager mange forskellige former, men sætter spørgsmålstegn ved EU's prioriteter på dette område, for så vidt angår terrorangrebenes egentlige oprindelse; understreger nødvendigheden af i højere grad at prioritere forebyggelsespolitikker sideløbende med bekæmpelsesforanstaltninger; bemærker i den henseende, at det er nødvendigt at fokusere mere på målrettede politiforanstaltninger og informationstjenester og at tildele de dertil svarende finansielle og menneskelige ressourcer, så man virkelig kan forebygge terrorangreb; minder om vigtigheden af at forhindre finansiering af terrorisme og ser frem til forslaget om rammer for de retslige og administrative foranstaltninger såsom indefrysning af midler tilhørende personer, som mistænkes for terrorisme, jf. artikel 75 i TEUF; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til præcist at vurdere arten og omfanget af den trussel, der skyldes en opblussende voldelig, politisk radikalisering; anser det for afgørende, at der udvikles mekanismer, der gør det muligt på et tidligt stadie at opfange tegn på en sådan radikalisering, og henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at tage højde herfor, også i forbindelse med forebyggelse, på deres respektive indsatsområder; er bekymret over udbredelsen af aktioner iværksat af de såkaldte »ensomme ulve« med EU- eller tredjelandsstatsborgerskab, der rejser til konfliktområder og derefter vender tilbage til EU, idet disse udgør en ny fare, som ikke kan imødegås med de sædvanlige terrorbekæmpelsesmetoder; opfordrer til udveksling af bedste praksis for at forebygge radikalisering af unge og støtter projektet om en europæisk værkstøjskasse; forventer, at der i evalueringen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af terrorisme tages hensyn til alle disse parametre, og understreger behovet for en bedre sammenkobling af eksisterende instrumenter til bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

12.

understreger, at kampen mod terrorisme er en prioritet inden for den interne sikkerhedsstrategi; gør opmærksom på, at terrortruslen i EU ifølge Europol er en realitet, selv om den antager mange forskellige former, men sætter spørgsmålstegn ved EU's prioriteter på dette område, for så vidt angår terrorangrebenes egentlige oprindelse; understreger nødvendigheden af i højere grad at prioritere forebyggelsespolitikker sideløbende med bekæmpelsesforanstaltninger; bemærker i den henseende, at det er nødvendigt at fokusere mere på målrettede politiforanstaltninger og informationstjenester og at tildele de dertil svarende finansielle og menneskelige ressourcer, så man virkelig kan forebygge terrorangreb; minder om vigtigheden af at forhindre finansiering af terrorisme og ser frem til forslaget om rammer for de retslige og administrative foranstaltninger såsom indefrysning af midler tilhørende personer, som mistænkes for terrorisme, jf. artikel 75 i TEUF; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til præcist at vurdere arten og omfanget af den trussel, der skyldes en opblussende voldelig, politisk radikalisering; anser det for afgørende, at der udvikles mekanismer, der gør det muligt på et tidligt stadie at opfange tegn på en sådan radikalisering, og henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at tage højde herfor, også i forbindelse med forebyggelse, på deres respektive indsatsområder; er bekymret over udbredelsen af aktioner iværksat af de såkaldte »ensomme ulve« med EU- eller tredjelandsstatsborgerskab, der rejser til konfliktområder og derefter vender tilbage til EU, idet disse udgør en ny fare, som ikke kan imødegås med de sædvanlige terrorbekæmpelsesmetoder; opfordrer til udveksling af bedste praksis for at forebygge radikalisering af unge og støtter projektet om en europæisk værkstøjskasse; forventer, at der i evalueringen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af terrorisme tages hensyn til alle disse parametre, og understreger behovet for en bedre sammenkobling af eksisterende instrumenter til bekæmpelse af terrorisme;

| 13. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de andre EU-institutioner og -organer til at foretage indgående undersøgelser af voldelige, bevægelser i EU og træffe konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af voldelige handlinger i den sammenhæng; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de andre EU-institutioner og -organer til at foretage indgående undersøgelser af voldelige, bevægelser i EU og træffe konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af voldelige handlinger i den sammenhæng;

| 14. | understreger, at den private sektor, og især den finansielle sektor, spiller en afgørende rolle i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og finansiering af terrorisme gennem afdækning af og indberetning om tilfælde af bedrageri, hvidvaskning af penge og andre mistænkelige transaktioner; påpeger om, at den finansielle sektor skal arbejde tættere sammen med statslige organer for at afdække huller i de gældende regler og iværksætte innovative teknikker til afhjælpning af disse problemer; understreger, at det er af største betydning at indse, at en effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme kræver en integreret tilgang med deltagelse af alle berørte parter på nationalt plan og EU-plan; |
| --- | --- |

14.

understreger, at den private sektor, og især den finansielle sektor, spiller en afgørende rolle i forbindelse med bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og finansiering af terrorisme gennem afdækning af og indberetning om tilfælde af bedrageri, hvidvaskning af penge og andre mistænkelige transaktioner; påpeger om, at den finansielle sektor skal arbejde tættere sammen med statslige organer for at afdække huller i de gældende regler og iværksætte innovative teknikker til afhjælpning af disse problemer; understreger, at det er af største betydning at indse, at en effektiv bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme kræver en integreret tilgang med deltagelse af alle berørte parter på nationalt plan og EU-plan;

| 15. | mener, at kritisk infrastrukturs modstandskraft over for menneskeskabte og naturskabte katastrofer bør styrkes; beklager, at det nugældende direktiv om beskyttelse af europæisk kritisk infrastruktur (2008/114/EF (4)) ikke fungerer efter hensigten, og opfordrer Kommissionen til at foreslå ændringer til direktivet for at udvirke en forbedring af det; |
| --- | --- |

15.

mener, at kritisk infrastrukturs modstandskraft over for menneskeskabte og naturskabte katastrofer bør styrkes; beklager, at det nugældende direktiv om beskyttelse af europæisk kritisk infrastruktur (2008/114/EF (4)) ikke fungerer efter hensigten, og opfordrer Kommissionen til at foreslå ændringer til direktivet for at udvirke en forbedring af det;

| 16. | finder det nødvendigt, at der iværksættes en statistisk undersøgelse af naturbetingede risici, som nærmere angiver, hvilke områder der er mest i farezonen, og at der på basis af undersøgelsen udarbejdes et en automatisk ordning for intervention og effektiv hjælp til sikring af rettidig afhjælpning af nødsituationer; |
| --- | --- |

16.

finder det nødvendigt, at der iværksættes en statistisk undersøgelse af naturbetingede risici, som nærmere angiver, hvilke områder der er mest i farezonen, og at der på basis af undersøgelsen udarbejdes et en automatisk ordning for intervention og effektiv hjælp til sikring af rettidig afhjælpning af nødsituationer;

| 17. | finder det yderst vigtigt, at der foretages en beslutsom bekæmpelse af alle former for økonomisk miljøkriminalitet, da konsekvenserne heraf er særligt ødelæggende for EU-borgernes levevilkår, navnlig i krisetider; |
| --- | --- |

17.

finder det yderst vigtigt, at der foretages en beslutsom bekæmpelse af alle former for økonomisk miljøkriminalitet, da konsekvenserne heraf er særligt ødelæggende for EU-borgernes levevilkår, navnlig i krisetider;

| 18. | glæder sig over, at Kommissionen har bebudet et initiativ vedrørende cigaretsmugling, og nærer store forhåbninger hertil; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over, at Kommissionen har bebudet et initiativ vedrørende cigaretsmugling, og nærer store forhåbninger hertil;

| 19. | bemærker, at bekæmpelse af cyberkriminalitet er prioriteret i den interne sikkerhedsstrategi; anser cyberkriminalitet for en stigende trussel mod EU og et betydeligt redskab til at kunne begå andre kriminelle aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige budgetmidler til det nye europæiske center til bekæmpelse af it-kriminalitet og opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at ratificere Europarådets konvention om it-kriminalitet; minder om, at behandling og indsamling af personoplysninger i forbindelse med strategien for den indre sikkerhed altid bør ske i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesprincipper, herunder nødvendighedsprincippet, proportionalitetsprincippet og legalitetsprincippet, og EU-lovgivningen og Europarådets konventioner på området; understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod børn i det digitale miljø og bekæmpelse af børnepornografi; støtter udvidelsen af den globale alliance mod seksuelt misbrug af børn på nettet; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at bekæmpelse af cyberkriminalitet er prioriteret i den interne sikkerhedsstrategi; anser cyberkriminalitet for en stigende trussel mod EU og et betydeligt redskab til at kunne begå andre kriminelle aktiviteter; opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige budgetmidler til det nye europæiske center til bekæmpelse af it-kriminalitet og opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til at ratificere Europarådets konvention om it-kriminalitet; minder om, at behandling og indsamling af personoplysninger i forbindelse med strategien for den indre sikkerhed altid bør ske i overensstemmelse med EU's databeskyttelsesprincipper, herunder nødvendighedsprincippet, proportionalitetsprincippet og legalitetsprincippet, og EU-lovgivningen og Europarådets konventioner på området; understreger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod børn i det digitale miljø og bekæmpelse af børnepornografi; støtter udvidelsen af den globale alliance mod seksuelt misbrug af børn på nettet;

| 20. | gentager, at en styrkelse af EU's politisamarbejde og retlige samarbejde, herunder gennem Europol, Det Europæiske Politiakademi (Cepol) og Eurojust, sammen med passende uddannelse, er afgørende for en velfungerende strategi for den indre sikkerhed, og at det er nødvendigt, at medlemsstaternes kompetente myndigheder og EU's institutioner og agenturer inddrages; mener, at dette samarbejde ikke må begrænses til eftersøgning og anholdelse af personer, som mistænkes for kriminelle handlinger, men også bør fokusere på forebyggelse af sådanne handlinger og af tilbagefald; noterer sig Kommissionens forslag i så henseende, om bl.a. en reform af Eurojust og oprettelse af en europæisk anklagemyndighed; understreger nødvendigheden af at overholde princippet om magtens deling og uafhængighed mellem domstole og politi; |
| --- | --- |

20.

gentager, at en styrkelse af EU's politisamarbejde og retlige samarbejde, herunder gennem Europol, Det Europæiske Politiakademi (Cepol) og Eurojust, sammen med passende uddannelse, er afgørende for en velfungerende strategi for den indre sikkerhed, og at det er nødvendigt, at medlemsstaternes kompetente myndigheder og EU's institutioner og agenturer inddrages; mener, at dette samarbejde ikke må begrænses til eftersøgning og anholdelse af personer, som mistænkes for kriminelle handlinger, men også bør fokusere på forebyggelse af sådanne handlinger og af tilbagefald; noterer sig Kommissionens forslag i så henseende, om bl.a. en reform af Eurojust og oprettelse af en europæisk anklagemyndighed; understreger nødvendigheden af at overholde princippet om magtens deling og uafhængighed mellem domstole og politi;

| 21. | støtter oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed, især med henblik på at beskytte EU's budget bedre, og opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag hurtigst muligt; |
| --- | --- |

21.

støtter oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed, især med henblik på at beskytte EU's budget bedre, og opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag hurtigst muligt;

| 22. | beklager, at strategien for den indre sikkerhed fortsat mangler en egentlig »retsdimension«; minder om, at den gensidige tillid, jf. Stockholmprogrammet, skal styrkes gennem en progressiv udvikling af den juridiske kultur i EU baseret på retssystemernes mangfoldighed og på ensartethed gennem EU-retten, og at dette bør indebære respekt for retsstatsprincippet, de demokratiske værdier og menneskerettighederne og ikke blot begrænses til forfølgelse af personer, som mistænkes for kriminalitet eller terrorhandlinger; understreger den altafgørende betydning af gensidig tillid som en forudsætning for at fremme det retlige samarbejde og mener, at en sådan gensidig tillid kun kan skabes ved at indføre og respektere lige standarder for borgerlige rettigheder og retssikkerhedsgarantier; |
| --- | --- |

22.

beklager, at strategien for den indre sikkerhed fortsat mangler en egentlig »retsdimension«; minder om, at den gensidige tillid, jf. Stockholmprogrammet, skal styrkes gennem en progressiv udvikling af den juridiske kultur i EU baseret på retssystemernes mangfoldighed og på ensartethed gennem EU-retten, og at dette bør indebære respekt for retsstatsprincippet, de demokratiske værdier og menneskerettighederne og ikke blot begrænses til forfølgelse af personer, som mistænkes for kriminalitet eller terrorhandlinger; understreger den altafgørende betydning af gensidig tillid som en forudsætning for at fremme det retlige samarbejde og mener, at en sådan gensidig tillid kun kan skabes ved at indføre og respektere lige standarder for borgerlige rettigheder og retssikkerhedsgarantier;

| 23. | understreger vigtigheden af at udvikle en integreret grænseforvaltning, som kan sikre en ensartet, sikker og førsteklasses ekstern grænsekontrol, der letter den lovlige passage af de ydre grænser og fremmer mobiliteten i Schengenområdet; glæder sig over den nylige ibrugtagning af Schengeninformationssystemet II og opfordrer eu-LISA til at sikre en førsteklasses operationel forvaltning af det nye system; forventer, at det nye europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur) vil være fuldt fungerende inden udgangen af 2014, og mener, at det vil udgøre et effektivt instrument, der vil bidrage til afsløring, forebyggelse og bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og ulovlig immigration samt til at beskytte og redde migranters liv; understreger, at den eventuelle udvikling af nye it-systemer på migrations- og grænseforvaltningsområdet, som f.eks. initiativerne om »intelligente grænser«, bør analyseres nøje, specielt i forhold til nødvendigheds- og proportionalitetsprincipperne, og i sidste ende først bør ske, efter at de relevante retsakter er vedtaget; glæder sig navnlig over den nylige aftale om Schengenevalueringsmekanismen og opfordrer Kommissionen til at efterleve sit nye ansvar med henblik på at sikre en høj grad af overholdelse af de gældende Schengenregler i hele Schengenområdet; understreger, at en genindførelse af kontrollen ved de indre grænser bør være en undtagelsesforanstaltning, der kun må træffes som en sidste udvej, idet der ikke kun tages hensyn til sikkerhedsaspekterne, men også til indvirkningen på mobiliteten og den frie bevægelighed; fremhæver, at det forhold, at et stort antal tredjelandsstatsborgere migrerer og passerer de ydre grænser, ikke i sig selv bør betragtes som en trussel mod den offentlige orden eller mod den indre sikkerhed; gentager sin varme støtte til Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet og opfordrer Rådet til også at godkende disse landes tiltrædelse, da dette vil styrke den gensidige tillid og solidaritet, som er nødvendige forudsætninger for at sikre en høj grad af sikkerhed i EU; |
| --- | --- |

23.

understreger vigtigheden af at udvikle en integreret grænseforvaltning, som kan sikre en ensartet, sikker og førsteklasses ekstern grænsekontrol, der letter den lovlige passage af de ydre grænser og fremmer mobiliteten i Schengenområdet; glæder sig over den nylige ibrugtagning af Schengeninformationssystemet II og opfordrer eu-LISA til at sikre en førsteklasses operationel forvaltning af det nye system; forventer, at det nye europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur) vil være fuldt fungerende inden udgangen af 2014, og mener, at det vil udgøre et effektivt instrument, der vil bidrage til afsløring, forebyggelse og bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og ulovlig immigration samt til at beskytte og redde migranters liv; understreger, at den eventuelle udvikling af nye it-systemer på migrations- og grænseforvaltningsområdet, som f.eks. initiativerne om »intelligente grænser«, bør analyseres nøje, specielt i forhold til nødvendigheds- og proportionalitetsprincipperne, og i sidste ende først bør ske, efter at de relevante retsakter er vedtaget; glæder sig navnlig over den nylige aftale om Schengenevalueringsmekanismen og opfordrer Kommissionen til at efterleve sit nye ansvar med henblik på at sikre en høj grad af overholdelse af de gældende Schengenregler i hele Schengenområdet; understreger, at en genindførelse af kontrollen ved de indre grænser bør være en undtagelsesforanstaltning, der kun må træffes som en sidste udvej, idet der ikke kun tages hensyn til sikkerhedsaspekterne, men også til indvirkningen på mobiliteten og den frie bevægelighed; fremhæver, at det forhold, at et stort antal tredjelandsstatsborgere migrerer og passerer de ydre grænser, ikke i sig selv bør betragtes som en trussel mod den offentlige orden eller mod den indre sikkerhed; gentager sin varme støtte til Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet og opfordrer Rådet til også at godkende disse landes tiltrædelse, da dette vil styrke den gensidige tillid og solidaritet, som er nødvendige forudsætninger for at sikre en høj grad af sikkerhed i EU;

| 24. | understreger, at det er vigtigt at øge den gensidige tillid mellem politistyrkerne til støtte for samarbejde, fælles efterforskningshold og udveksling af oplysninger; gør i den forbindelse opmærksom på, at en europæisk politiuddannelse er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

24.

understreger, at det er vigtigt at øge den gensidige tillid mellem politistyrkerne til støtte for samarbejde, fælles efterforskningshold og udveksling af oplysninger; gør i den forbindelse opmærksom på, at en europæisk politiuddannelse er af afgørende betydning;

| 25. | mener, at der ved fastlæggelsen og iværksættelsen af strategien for den indre sikkerhed i højere grad bør tages højde for det samspil, der findes mellem de interne og eksterne sikkerhedspolitiske dimensioner, og at EU-institutionerne og -agenturerne for retlige og indre anliggender bør varetage deres opgaver inden for begge dimensioner i fuldstændig overensstemmelse med værdierne og principperne og EU-lovgivningen og chartret om grundlæggende rettigheder; opfordrer ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere, hvilken indvirkning strategien for den indre sikkerhed har på EU's strategi for den ydre sikkerhed, herunder hvad angår forpligtelserne med hensyn til overholdelse og fremme af frihedsrettighederne og de grundlæggende rettigheder samt de demokratiske værdier og principper, som er nedfældet i de internationale tekster, konventioner og aftaler, som de har undertegnet; beklager, at gennemførelsen af 2011-køreplanen om styrkelse af båndene mellem FSFP og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed sakker bagud, og opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at fremskynde arbejdet; |
| --- | --- |

25.

mener, at der ved fastlæggelsen og iværksættelsen af strategien for den indre sikkerhed i højere grad bør tages højde for det samspil, der findes mellem de interne og eksterne sikkerhedspolitiske dimensioner, og at EU-institutionerne og -agenturerne for retlige og indre anliggender bør varetage deres opgaver inden for begge dimensioner i fuldstændig overensstemmelse med værdierne og principperne og EU-lovgivningen og chartret om grundlæggende rettigheder; opfordrer ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere, hvilken indvirkning strategien for den indre sikkerhed har på EU's strategi for den ydre sikkerhed, herunder hvad angår forpligtelserne med hensyn til overholdelse og fremme af frihedsrettighederne og de grundlæggende rettigheder samt de demokratiske værdier og principper, som er nedfældet i de internationale tekster, konventioner og aftaler, som de har undertegnet; beklager, at gennemførelsen af 2011-køreplanen om styrkelse af båndene mellem FSFP og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed sakker bagud, og opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at fremskynde arbejdet;

| 26. | gør opmærksom på, at den nuværende strategi for den indre sikkerhed vil blive afsluttet i 2014; opfordrer Kommissionen til at påbegynde udarbejdelsen af en ny strategi for den indre sikkerhed for perioden 2015-2019, hvor der tages hensyn til Lissabontraktatens ikrafttrædelse og indarbejdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU-retten; mener, at denne nye politik bør tage udgangspunkt i dybdegående, uafhængige og eksterne vurderinger af den nuværende strategi og de nuværende instrumenter under hensyntagen til fremtidige udfordringer og efter en bred høring af de berørte parter; opfordrer Rådet til at indarbejde Parlamentets bidrag på fyldestgørende vis i den nye strategi for den indre sikkerhed, inden strategien vedtages; |
| --- | --- |

26.

gør opmærksom på, at den nuværende strategi for den indre sikkerhed vil blive afsluttet i 2014; opfordrer Kommissionen til at påbegynde udarbejdelsen af en ny strategi for den indre sikkerhed for perioden 2015-2019, hvor der tages hensyn til Lissabontraktatens ikrafttrædelse og indarbejdelsen af chartret om grundlæggende rettigheder i EU-retten; mener, at denne nye politik bør tage udgangspunkt i dybdegående, uafhængige og eksterne vurderinger af den nuværende strategi og de nuværende instrumenter under hensyntagen til fremtidige udfordringer og efter en bred høring af de berørte parter; opfordrer Rådet til at indarbejde Parlamentets bidrag på fyldestgørende vis i den nye strategi for den indre sikkerhed, inden strategien vedtages;

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0207.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0245.

(3)  Se Europa-Parlamentets beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) — effektiv gennemførelse efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse (EUT C 169 E af 15.6.2012, s. 49).

(4)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 75.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/159

---

P7_TA(2013)0385

Den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2013/2685(RSP))

(2016/C 093/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig præamblen og artikel 3 og 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig præamblen og artikel 3 og 6,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 4, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156 og 168, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 4, 9, 145, 151, 152, 153, 154, 156 og 168,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 3, 27, 31, 32 og 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 1, 3, 27, 31, 32 og 33,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om evaluering af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (O-000073/2013 — B7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om evaluering af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (O-000073/2013 — B7-0214/2013),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2002 med titlen »Tilpasning til ændringerne i arbejdslivet og i samfundet: en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006« (COM(2002)0118), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2002 med titlen »Tilpasning til ændringerne i arbejdslivet og i samfundet: en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2002-2006« (COM(2002)0118),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. februar 2007 med titlen ”Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. februar 2007 med titlen ”Højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (COM(2007)0062),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen ”Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen ”Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (COM(2010)2020),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 27. april 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 27. april 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (SEC(2011)0547),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 31. maj 2013 om evalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (SWD(2013)0202), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 31. maj 2013 om evalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (SWD(2013)0202),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. februar 2005 om fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. februar 2005 om fremme af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om en fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Europa 2020-strategien sigter mod senest i 2020 at nå op på en beskæftigelse på 75 % for befolkningen i aldersgruppen 20-64 år; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa 2020-strategien sigter mod senest i 2020 at nå op på en beskæftigelse på 75 % for befolkningen i aldersgruppen 20-64 år;

| B. | der henviser til, at teknologiske fremskridt, den økonomiske udvikling og den økonomiske og sociale krise hele tiden påvirker arbejdsmiljøet og kræver hurtige reaktioner for at sikre et højt niveau for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at teknologiske fremskridt, den økonomiske udvikling og den økonomiske og sociale krise hele tiden påvirker arbejdsmiljøet og kræver hurtige reaktioner for at sikre et højt niveau for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| C. | der henviser til, at den økonomiske krise ikke bør benyttes som et påskud for at undergrave politikker til forebyggelse af erhvervsbetingede risici; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den økonomiske krise ikke bør benyttes som et påskud for at undergrave politikker til forebyggelse af erhvervsbetingede risici;

| D. | der henviser til, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen siden 1978 er blevet behandlet i politikdokumenter og handlingsprogrammer på EU-plan for at støtte lovgivningsmæssige foranstaltninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen siden 1978 er blevet behandlet i politikdokumenter og handlingsprogrammer på EU-plan for at støtte lovgivningsmæssige foranstaltninger;

| E. | der henviser til, at fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 kun gjaldt til og med 2012 og endnu ikke er blevet fulgt op af noget politikdokument på EU-plan; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 kun gjaldt til og med 2012 og endnu ikke er blevet fulgt op af noget politikdokument på EU-plan;

| F. | der henviser til, at Kommissionen indrømmer, at fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 havde en positiv indvirkning overalt i EU, og at der i de kommende år stadig er brug for at tage fat på en række udfordringer på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen indrømmer, at fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 havde en positiv indvirkning overalt i EU, og at der i de kommende år stadig er brug for at tage fat på en række udfordringer på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 1. | er bekymret over, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget en ny strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

1.

er bekymret over, at Kommissionen endnu ikke har vedtaget en ny strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen;

| 2. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en ny europæisk strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for de kommende år indtil 2020; opfordrer Kommissionen til at forelægge en sådan strategi inden udgangen af 2013; |
| --- | --- |

2.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge en ny europæisk strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for de kommende år indtil 2020; opfordrer Kommissionen til at forelægge en sådan strategi inden udgangen af 2013;

| 3. | beklager, at Kommissionen endnu ikke har forelagt et forslag til direktiv om hverken arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser eller revision af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener, selv om disse forslag allerede bebudedes i dens arbejdsprogram for 2011; |
| --- | --- |

3.

beklager, at Kommissionen endnu ikke har forelagt et forslag til direktiv om hverken arbejdsrelaterede muskel- og knoglelidelser eller revision af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener, selv om disse forslag allerede bebudedes i dens arbejdsprogram for 2011;

| 4. | gentager budskaberne i sin beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012, |
| --- | --- |

4.

gentager budskaberne i sin beslutning af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012,

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 304 E af 1.12.2005, s. 400.

(2)  EUT C 41 E af 19.2.2009, s. 14.

(3)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 102.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/161 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/161

---

P7_TA(2013)0386

Grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (2012/2292(INI))

(2016/C 093/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, og artikel 6, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, og artikel 6, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 9, 151, 152, 154, 155 og 156 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 151, 152, 154, 155 og 156 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 12, artikel 28, artikel 52, stk. 3, og artikel 53 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder samt præamblen hertil og de relevante forklaringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12, artikel 28, artikel 52, stk. 3, og artikel 53 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder samt præamblen hertil og de relevante forklaringer,

| — | der henviser til artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til artikel 5 og 6 i den (reviderede) europæiske socialpagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5 og 6 i den (reviderede) europæiske socialpagt,

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne,

| — | der henviser til Rådets konklusioner (EPSCO) 17423/11 vedtaget den 1. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner (EPSCO) 17423/11 vedtaget den 1. december 2011,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 10. september 2012 med titlen »Tværnationale virksomhedsaftaler: udnyttelse af potentialet i social dialog« (SWD(2012)0264), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 10. september 2012 med titlen »Tværnationale virksomhedsaftaler: udnyttelse af potentialet i social dialog« (SWD(2012)0264),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. april 2012 med titlen »Et opsving med høj beskæftigelse« (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. april 2012 med titlen »Et opsving med høj beskæftigelse« (COM(2012)0173),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionens ekspertgruppe af 31. januar 2012 om tværnationale virksomhedsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionens ekspertgruppe af 31. januar 2012 om tværnationale virksomhedsaftaler,

| — | der henviser til det reviderede arbejdsdokument fra Kommissionens ekspertgruppe af 31. januar 2012 om tværnationale virksomhedsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til det reviderede arbejdsdokument fra Kommissionens ekspertgruppe af 31. januar 2012 om tværnationale virksomhedsaftaler,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 17. januar 2012 med titlen »Omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise?« (COM(2012)0007) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. januar 2012 med titlen »Omstrukturering i Europa 2011« (SEC(2012)0059), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 17. januar 2012 med titlen »Omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise?« (COM(2012)0007) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. januar 2012 med titlen »Omstrukturering i Europa 2011« (SEC(2012)0059),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen »En integreret industripolitik for en globaliseret verden — Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed« (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen »En integreret industripolitik for en globaliseret verden — Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed« (COM(2010)0614),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse af 2. juli 2008 med titlen »Mapping of transnational texts negotiated at corporate level« (EMPL F2 EP/bp 2008 (D) 14511), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse af 2. juli 2008 med titlen »Mapping of transnational texts negotiated at corporate level« (EMPL F2 EP/bp 2008 (D) 14511),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2008 med titlen »The role of transnational company agreements in the context of increasing international integration« (SEC(2008)2155), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2008 med titlen »The role of transnational company agreements in the context of increasing international integration« (SEC(2008)2155),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af februar 2006 med titlen »Transnational collective bargaining: Past, present and future«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af februar 2006 med titlen »Transnational collective bargaining: Past, present and future«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. februar 2005 om Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden (COM(2005)0033), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. februar 2005 om Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden (COM(2005)0033),

| — | der henviser til ILO-konventionerne om arbejdsklausuler (offentlige kontrakter) (nr. 94) og om kollektive forhandlinger (nr. 154), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-konventionerne om arbejdsklausuler (offentlige kontrakter) (nr. 94) og om kollektive forhandlinger (nr. 154),

| — | der henviser til ILO-tilsynsorganernes retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-tilsynsorganernes retspraksis,

| — | der henviser til ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik (MNE-erklæringen) (1977), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik (MNE-erklæringen) (1977),

| — | der henviser til ILO-erklæringen af 10. juni 2008 om social retfærdighed for en fair globalisering, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-erklæringen af 10. juni 2008 om social retfærdighed for en fair globalisering,

| — | der henviser til ILO-erklæringen af 18. juni 1998 om fundamentale principper og rettigheder i arbejdslivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO-erklæringen af 18. juni 1998 om fundamentale principper og rettigheder i arbejdslivet,

| — | der henviser til ILO's konventioner vedrørende universelle grundlæggende arbejdsnormer med hensyn til (bl.a.): foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger (nr. 87, 1948 og nr. 98, 1949) og ligebehandling i beskæftigelsen (nr. 100, 1951 og nr. 111, 1958), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's konventioner vedrørende universelle grundlæggende arbejdsnormer med hensyn til (bl.a.): foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger (nr. 87, 1948 og nr. 98, 1949) og ligebehandling i beskæftigelsen (nr. 100, 1951 og nr. 111, 1958),

| — | der henviser til sin undersøgelse om håndhævelse af arbejdstagernes rettigheder (»Enforcement of Fundamental Workers' Rights«) bestilt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (september 2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse om håndhævelse af arbejdstagernes rettigheder (»Enforcement of Fundamental Workers' Rights«) bestilt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (september 2012),

| — | der henviser til sin undersøgelse om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (»Cross-border collective bargaining and transnational social dialogue«) bestilt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (juni 2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (»Cross-border collective bargaining and transnational social dialogue«) bestilt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (juni 2011),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere og foregribelse og styring af omstruktureringer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere og foregribelse og styring af omstruktureringer (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkningen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0258/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0258/2013),

| A. | der henviser til, at der ifølge Kommissionen (2) var 244 europæiske tværnationale virksomhedsaftaler (TCA-aftaler) i 2012; der henviser til, at dette er et tegn på en tiltagende integration af arbejdsmarkedsrelationer i tværnationale virksomheder i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der ifølge Kommissionen (2) var 244 europæiske tværnationale virksomhedsaftaler (TCA-aftaler) i 2012; der henviser til, at dette er et tegn på en tiltagende integration af arbejdsmarkedsrelationer i tværnationale virksomheder i Europa;

| B. | der henviser til, at der i nye TCA-aftaler stadigt oftere er aftalt metoder til bilæggelse af tvister, sådan som både arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer anbefaler; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i nye TCA-aftaler stadigt oftere er aftalt metoder til bilæggelse af tvister, sådan som både arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer anbefaler;

| C. | der henviser til, at der ikke findes nogen retlig ramme for disse aftaler hverken på internationalt eller europæisk plan; der henviser til, at det bør efterprøves, om dette er årsag til, at der bliver indgået færre af disse aftaler; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ikke findes nogen retlig ramme for disse aftaler hverken på internationalt eller europæisk plan; der henviser til, at det bør efterprøves, om dette er årsag til, at der bliver indgået færre af disse aftaler;

| D. | der henviser til, at hver enkelt medlemsstat i Unionen har sit eget system for arbejdsmarkedsrelationer på grundlag af forskellige historiske udviklinger og traditioner, som man skal respektere, og som ikke behøver at harmoniseres; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at hver enkelt medlemsstat i Unionen har sit eget system for arbejdsmarkedsrelationer på grundlag af forskellige historiske udviklinger og traditioner, som man skal respektere, og som ikke behøver at harmoniseres;

| E. | der henviser til, at grænseoverskridende partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter har vist sig at være god praksis med det formål at fremme arbejdstagernes frie bevægelighed og rettigheder på tværs af grænserne; der henviser til, at EU's støtte til sådanne grænseoverskridende partnerskaber er altafgørende; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at grænseoverskridende partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter har vist sig at være god praksis med det formål at fremme arbejdstagernes frie bevægelighed og rettigheder på tværs af grænserne; der henviser til, at EU's støtte til sådanne grænseoverskridende partnerskaber er altafgørende;

| F. | der henviser til, at dialog på europæisk plan på en innovativ måde fremmer bevarelsen af og væksten i beskæftigelsen, forbedringen af arbejdsvilkårene og dermed en forøget velstand for de arbejdstagere, der er beskæftiget i tværnationale virksomheder, samtidig med at den frie forhandlingsret bevares; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dialog på europæisk plan på en innovativ måde fremmer bevarelsen af og væksten i beskæftigelsen, forbedringen af arbejdsvilkårene og dermed en forøget velstand for de arbejdstagere, der er beskæftiget i tværnationale virksomheder, samtidig med at den frie forhandlingsret bevares;

| G. | der henviser til, at EU anerkender foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger som grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU anerkender foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger som grundlæggende rettigheder;

| H. | der henviser til, at virksomhederne i stigende grad opererer på europæisk plan, mens arbejdstagerne overvejende er organiseret nationalt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at virksomhederne i stigende grad opererer på europæisk plan, mens arbejdstagerne overvejende er organiseret nationalt;

| 1. | bemærker, at denne beslutning omhandler tværnationale virksomhedsaftaler; bemærker, at tværnationale virksomhedsaftaler indgås mellem på den ene side europæiske fagforeningsforbund og på den anden side individuelle virksomheder og/eller arbejdsgiverforbund, almindeligvist på sektorplan, og konstaterer, at beslutningen ikke omhandler internationale rammeaftaler, der undertegnes af internationale fagforeningsforbund med virksomheder; fremhæver behovet for at styrke europæisk og tværnational social dialog og grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at denne beslutning omhandler tværnationale virksomhedsaftaler; bemærker, at tværnationale virksomhedsaftaler indgås mellem på den ene side europæiske fagforeningsforbund og på den anden side individuelle virksomheder og/eller arbejdsgiverforbund, almindeligvist på sektorplan, og konstaterer, at beslutningen ikke omhandler internationale rammeaftaler, der undertegnes af internationale fagforeningsforbund med virksomheder; fremhæver behovet for at styrke europæisk og tværnational social dialog og grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at overveje, om en fakultativ europæisk retlig ramme for disse europæiske tværnationale virksomhedsaftaler vil være nødvendig og relevant med henblik på at skabe større retssikkerhed, større gennemsigtighed og forudsigelige retsvirkninger, som kan håndhæves, for aftaler, som følger disse rammebestemmelser; foreslår at fremme praksisser vedrørende europæiske tværnationale virksomhedsaftaler, hvoraf de kontraherende parters aftalefrihed fremgår, og anbefaler at indskrive bestemmelser om bilæggelse af tvister i aftalerne; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at overveje, om en fakultativ europæisk retlig ramme for disse europæiske tværnationale virksomhedsaftaler vil være nødvendig og relevant med henblik på at skabe større retssikkerhed, større gennemsigtighed og forudsigelige retsvirkninger, som kan håndhæves, for aftaler, som følger disse rammebestemmelser; foreslår at fremme praksisser vedrørende europæiske tværnationale virksomhedsaftaler, hvoraf de kontraherende parters aftalefrihed fremgår, og anbefaler at indskrive bestemmelser om bilæggelse af tvister i aftalerne;

Fakultativ retlig ramme for europæiske tværnationale virksomhedsaftaler

| 3. | understreger arbejdsmarkedets parters uafhængighed, på grundlag af hvilken de kan indlede forhandlinger og indgå aftaler på alle niveauer; |
| --- | --- |

3.

understreger arbejdsmarkedets parters uafhængighed, på grundlag af hvilken de kan indlede forhandlinger og indgå aftaler på alle niveauer;

| 4. | fremhæver, at TCA-aftalerne adskiller sig fra hinanden, f.eks. hvad angår rækkevidde, anvendelsesområde og de undertegnende parters forhold samt aftaleparternes hensigter, udgangspunkter, behov og målsætninger, og understreger, at virksomheder og virksomhedskulturer afviger betydeligt fra hinanden, og at aftaleparternes frihed til at indgå forskellige former for TCA-aftaler bør respekteres; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at TCA-aftalerne adskiller sig fra hinanden, f.eks. hvad angår rækkevidde, anvendelsesområde og de undertegnende parters forhold samt aftaleparternes hensigter, udgangspunkter, behov og målsætninger, og understreger, at virksomheder og virksomhedskulturer afviger betydeligt fra hinanden, og at aftaleparternes frihed til at indgå forskellige former for TCA-aftaler bør respekteres;

| 5. | opfordrer arbejdsmarkedets parter til at udveksle erfaringer inden for området tværnationale virksomhedsaftaler; |
| --- | --- |

5.

opfordrer arbejdsmarkedets parter til at udveksle erfaringer inden for området tværnationale virksomhedsaftaler;

| 6. | understreger, at Kommissionens udgangspunkt ved overvejelserne om af en fakultativ retlig ramme bør være den frivillige benyttelse heraf blandt arbejdsmarkedets parter og de involverede virksomheder og koncerner, ligesom udgangspunktet bør baseres på fleksibilitet og henvisninger på nationalt plan med henblik på at give den tværnationale virksomhedsaftale retsvirkning; understreger udtrykkeligt, at overenskomstparterne og arbejdsmarkedets parter er uafhængige; |
| --- | --- |

6.

understreger, at Kommissionens udgangspunkt ved overvejelserne om af en fakultativ retlig ramme bør være den frivillige benyttelse heraf blandt arbejdsmarkedets parter og de involverede virksomheder og koncerner, ligesom udgangspunktet bør baseres på fleksibilitet og henvisninger på nationalt plan med henblik på at give den tværnationale virksomhedsaftale retsvirkning; understreger udtrykkeligt, at overenskomstparterne og arbejdsmarkedets parter er uafhængige;

| 7. | er af den holdning, at europæiske samarbejdsudvalg bør inddrages til fulde i forhandlinger med europæiske fagforeningsforbund, hvor det er relevant, især fordi de er i stand til at påvise behovet/muligheden for en handels- og samarbejdsaftale, iværksætte processen og bane vejen for forhandlinger samt hjælpe med at sikre gennemsigtigheden og formidlingen af oplysninger vedrørende aftalerne over for de involverede arbejdstagere; bemærker med tilfredshed, at visse europæiske fagforeningsforbund har indført procedureregler for involvering af europæiske samarbejdsudvalg; |
| --- | --- |

7.

er af den holdning, at europæiske samarbejdsudvalg bør inddrages til fulde i forhandlinger med europæiske fagforeningsforbund, hvor det er relevant, især fordi de er i stand til at påvise behovet/muligheden for en handels- og samarbejdsaftale, iværksætte processen og bane vejen for forhandlinger samt hjælpe med at sikre gennemsigtigheden og formidlingen af oplysninger vedrørende aftalerne over for de involverede arbejdstagere; bemærker med tilfredshed, at visse europæiske fagforeningsforbund har indført procedureregler for involvering af europæiske samarbejdsudvalg;

| 8. | er overbevist om, at faren for, at nationale kollektive overenskomster og nationale virksomhedsaftaler omgås eller hæmmes af en europæisk tværnational virksomhedsaftale, nødvendigvis skal imødegås ved hjælp af en begunstigelsesklausul eller en bestemmelse om ikke-forringelse; |
| --- | --- |

8.

er overbevist om, at faren for, at nationale kollektive overenskomster og nationale virksomhedsaftaler omgås eller hæmmes af en europæisk tværnational virksomhedsaftale, nødvendigvis skal imødegås ved hjælp af en begunstigelsesklausul eller en bestemmelse om ikke-forringelse;

| 9. | anbefaler at indføre alternative mekanismer til tvistbilæggelse; mener, at der bør indgås aftale om en første fælles ad hoc-mekanisme på virksomhedsplan, som f.eks. opfordrer de undertegnende parter til på frivillig basis at vedtage bestemmelser om tvistbilæggelse, for at tilvejebringe en løsning i tilfælde af konflikter mellem de kontraherende parter; foreslår, at disse bestemmelser kan baseres på alternative tvistbilæggelsesskabeloner, som vedtages og leveres af EU's arbejdsmarkedsparter på sektorplan; anerkender, at mange af de nu indgåede tværnationale virksomhedsaftaler på europæisk plan allerede indeholder velfungerende mekanismer til udenretslig tvistbilæggelse, og opfordrer arbejdsmarkedets parter til i forstærket grad at udveksle erfaringer og finde metoder til videreudvikling og/eller forbedring heraf; |
| --- | --- |

9.

anbefaler at indføre alternative mekanismer til tvistbilæggelse; mener, at der bør indgås aftale om en første fælles ad hoc-mekanisme på virksomhedsplan, som f.eks. opfordrer de undertegnende parter til på frivillig basis at vedtage bestemmelser om tvistbilæggelse, for at tilvejebringe en løsning i tilfælde af konflikter mellem de kontraherende parter; foreslår, at disse bestemmelser kan baseres på alternative tvistbilæggelsesskabeloner, som vedtages og leveres af EU's arbejdsmarkedsparter på sektorplan; anerkender, at mange af de nu indgåede tværnationale virksomhedsaftaler på europæisk plan allerede indeholder velfungerende mekanismer til udenretslig tvistbilæggelse, og opfordrer arbejdsmarkedets parter til i forstærket grad at udveksle erfaringer og finde metoder til videreudvikling og/eller forbedring heraf;

| 10. | foreslår Kommissionen at opfordre arbejdsmarkedets parter til at tage hensyn til følgende kriterier i forbindelse med europæiske tværnationale virksomhedsaftaler: bemyndigelsesproceduren, dvs. klarlæggelse af legitimitet og repræsentativitet af de forhandlende kontraherende parter, sted og dato for indgåelsen af aftalen, det indholdsmæssige og geografiske anvendelsesområde, begunstigelsesprincippet og bestemmelsen om ikke-forringelse, gyldighedsperioden, forudsætningerne for en opsigelse af aftalen og tvistbilæggelsesmekanismerne, de af aftalen omfattede emner og yderligere formelle krav; |
| --- | --- |

10.

foreslår Kommissionen at opfordre arbejdsmarkedets parter til at tage hensyn til følgende kriterier i forbindelse med europæiske tværnationale virksomhedsaftaler: bemyndigelsesproceduren, dvs. klarlæggelse af legitimitet og repræsentativitet af de forhandlende kontraherende parter, sted og dato for indgåelsen af aftalen, det indholdsmæssige og geografiske anvendelsesområde, begunstigelsesprincippet og bestemmelsen om ikke-forringelse, gyldighedsperioden, forudsætningerne for en opsigelse af aftalen og tvistbilæggelsesmekanismerne, de af aftalen omfattede emner og yderligere formelle krav;

| 11. | glæder sig over de aktiviteter, som Kommissionen stiller til rådighed for erfaringsudveksling mellem arbejdsmarkedets parter og eksperter for at støtte dem, som f.eks. indsamling af eksempler, opbygning af databaser og iværksættelse af undersøgelser; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over de aktiviteter, som Kommissionen stiller til rådighed for erfaringsudveksling mellem arbejdsmarkedets parter og eksperter for at støtte dem, som f.eks. indsamling af eksempler, opbygning af databaser og iværksættelse af undersøgelser;

| 12. | minder i denne sammenhæng om de positive erfaringer med grænseoverskridende partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre EU-støtte til sådanne partnerskaber i fremtiden; |
| --- | --- |

12.

minder i denne sammenhæng om de positive erfaringer med grænseoverskridende partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre EU-støtte til sådanne partnerskaber i fremtiden;

| 13. | opfordrer de europæiske arbejdsmarkedsparter til fuldt ud at udnytte muligheden for EU-aftaler i henhold til artikel 155 i TEUF, samtidig med at deres uafhængighed respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

13.

opfordrer de europæiske arbejdsmarkedsparter til fuldt ud at udnytte muligheden for EU-aftaler i henhold til artikel 155 i TEUF, samtidig med at deres uafhængighed respekteres fuldt ud;

| 14. | opfordrer til, at de europæiske arbejdsmarkedsparter får en mere fremtrædende rolle i udformningen af de europæiske politikker; opfordrer især til, at arbejdsmarkedsparterne deltager i udarbejdelsen af den årlige vækstundersøgelse og kommer til at spille en større rolle i overvågningen af medlemsstaternes fremskridt; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til, at de europæiske arbejdsmarkedsparter får en mere fremtrædende rolle i udformningen af de europæiske politikker; opfordrer især til, at arbejdsmarkedsparterne deltager i udarbejdelsen af den årlige vækstundersøgelse og kommer til at spille en større rolle i overvågningen af medlemsstaternes fremskridt;

| 15. | understreger behovet for at opfordre til, støtte og øge kvinders repræsentation og deltagelse på forskellige niveauer i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og de kollektive overenskomstforhandlingers strukturer og at integrere kønsdimensionen i de relevante fora med henblik på at høre kvinders synspunkter og integrere spørgsmål om ligestilling i kollektive overenskomstforhandlinger; påpeger, at der uden tvivl er store muligheder for at fremme ligestilling på arbejdspladsen gennem dialog mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for at opfordre til, støtte og øge kvinders repræsentation og deltagelse på forskellige niveauer i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og de kollektive overenskomstforhandlingers strukturer og at integrere kønsdimensionen i de relevante fora med henblik på at høre kvinders synspunkter og integrere spørgsmål om ligestilling i kollektive overenskomstforhandlinger; påpeger, at der uden tvivl er store muligheder for at fremme ligestilling på arbejdspladsen gennem dialog mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger;

o

o o

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, arbejdsmarkedets parter i EU og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, arbejdsmarkedets parter i EU og de nationale parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0005.

(2)  Tværnationale virksomhedsaftaler: udnyttelse af potentialet i social dialog, arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 10.9.2012 (SWD(2012)0264, s. 2).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/165

---

P7_TA(2013)0387

Situationen for uledsagede mindreårige i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen for uledsagede mindreårige i EU (2012/2263(INI))

(2016/C 093/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 67 og 79, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 67 og 79,

| — | der henviser til bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 24, |
| --- | --- |

—

der henviser til bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 24,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de tilhørende protokoller, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de tilhørende protokoller,

| — | der henviser til EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser og retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelser og retspraksis,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2010 til Europa-Parlamentet om handlingsplan vedrørende uledsagede mindreårige (2010-2014) (COM(2010)0213), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2010 til Europa-Parlamentet om handlingsplan vedrørende uledsagede mindreårige (2010-2014) (COM(2010)0213),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 28. september 2012 til Europa-Parlamentet og Rådet om midtvejsrapport om gennemførelsen af handlingsplanen vedrørende uledsagede mindreårige (COM(2012)0554), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 28. september 2012 til Europa-Parlamentet og Rådet om midtvejsrapport om gennemførelsen af handlingsplanen vedrørende uledsagede mindreårige (COM(2012)0554),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. april 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. april 2010 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet (COM(2010)0171),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2009 om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste — Stockholmprogrammet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2009 om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste — Stockholmprogrammet (1),

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem,

| — | der henviser til Rådets konklusioner (retlige og indre anliggender) af 3. juni 2010 om uledsagede mindreårige, der blev vedtaget på det 3018. rådsmøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner (retlige og indre anliggender) af 3. juni 2010 om uledsagede mindreårige, der blev vedtaget på det 3018. rådsmøde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (3) og til Kommissionens meddelelse om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (3) og til Kommissionens meddelelse om EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2012-2016,

| — | der henviser til direktiverne på asylområdet, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (4), og Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (5) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til direktiverne på asylområdet, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (4), og Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (5) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (6),

| — | der henviser til Kommissionens reformforslag til instrumenterne i det fælles europæiske asylsystem, især ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af standarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (omarbejdning) (COM(2011)0320) og ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelsesstatus (omarbejdning) (COM(2011)0319) samt forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (omarbejdning) (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens reformforslag til instrumenterne i det fælles europæiske asylsystem, især ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af standarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (omarbejdning) (COM(2011)0320) og ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelsesstatus (omarbejdning) (COM(2011)0319) samt forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (omarbejdning) (COM(2008)0820),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007 af 11. juli 2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 862/2007 af 11. juli 2007 om EF-statistikker over migration og international beskyttelse (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 779/2007/EF af 20. juni 2007 om et særprogram for perioden 2007-2013 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne III-programmet) som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 779/2007/EF af 20. juni 2007 om et særprogram for perioden 2007-2013 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne III-programmet) som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 23. februar 2011 om evaluering af EU-tilbagetagelsesaftaler (COM(2011)0076), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 23. februar 2011 om evaluering af EU-tilbagetagelsesaftaler (COM(2011)0076),

| — | der henviser til Europarådets bidrag, navnlig resolution 1810 (2011) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om problemer i forbindelse med uledsagede børns indrejse, ophold og tilbagesendelse i Europa, rekommandation fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om livsprojekter for uledsagede mindreårige (CM/Rec(2007)9) og de tyve retningslinjer om tvangsmæssig tilbagesendelse fra Europarådets Ministerkomité (CM(2005)40), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets bidrag, navnlig resolution 1810 (2011) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om problemer i forbindelse med uledsagede børns indrejse, ophold og tilbagesendelse i Europa, rekommandation fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om livsprojekter for uledsagede mindreårige (CM/Rec(2007)9) og de tyve retningslinjer om tvangsmæssig tilbagesendelse fra Europarådets Ministerkomité (CM(2005)40),

| — | der henviser til internationale instrumenter om børns rettigheder, navnlig FN-konventionen om barnets rettigheder, især artikel 3, og til de generelle bemærkninger fremsat af FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig generel bemærkning nr. 6 (2008) om behandling af uledsagede børn og børn, der er adskilt fra deres familie, uden for deres oprindelsesland, |
| --- | --- |

—

der henviser til internationale instrumenter om børns rettigheder, navnlig FN-konventionen om barnets rettigheder, især artikel 3, og til de generelle bemærkninger fremsat af FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig generel bemærkning nr. 6 (2008) om behandling af uledsagede børn og børn, der er adskilt fra deres familie, uden for deres oprindelsesland,

| — | der henviser til notat fra FN's højkommissær for flygtninge af 1997 vedrørende de politikker og procedurer, der finder anvendelse over for uledsagede mindreårige asylansøgere, |
| --- | --- |

—

der henviser til notat fra FN's højkommissær for flygtninge af 1997 vedrørende de politikker og procedurer, der finder anvendelse over for uledsagede mindreårige asylansøgere,

| — | der henviser til generel henstilling nr. 19 fra FN's komité for afskaffelse af diskrimination imod kvinder, der blev vedtaget i 1992, |
| --- | --- |

—

der henviser til generel henstilling nr. 19 fra FN's komité for afskaffelse af diskrimination imod kvinder, der blev vedtaget i 1992,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings erklæring fra december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder, som er det første internationale instrument om menneskerettigheder, der udelukkende omhandler vold imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings erklæring fra december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder, som er det første internationale instrument om menneskerettigheder, der udelukkende omhandler vold imod kvinder,

| — | der henviser til protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn, til supplering af De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel, særlig handel med kvinder og børn, til supplering af De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0251/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0251/2013),

| A. | der henviser til, at der hvert år kommer tusindvis af tredjelandsstatsborgere eller statsløse under 18 år alene til EU, eller at de er alene efter deres ankomst; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der hvert år kommer tusindvis af tredjelandsstatsborgere eller statsløse under 18 år alene til EU, eller at de er alene efter deres ankomst;

| B. | der henviser til, at de fortsatte konflikter i forskellige dele af verden og den fortsatte globale økonomiske krise har medført en voldsom stigning i antallet af uledsagede mindreårige; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de fortsatte konflikter i forskellige dele af verden og den fortsatte globale økonomiske krise har medført en voldsom stigning i antallet af uledsagede mindreårige;

| C. | der henviser til, at der er adskillige årsager til, at børn ankommer uledsaget: krig, vold, krænkelse af deres grundlæggende rettigheder, ønsket om at blive genforenet med familiemedlemmer, naturkatastrofer, fattigdom, menneskehandel, udnyttelse osv.; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er adskillige årsager til, at børn ankommer uledsaget: krig, vold, krænkelse af deres grundlæggende rettigheder, ønsket om at blive genforenet med familiemedlemmer, naturkatastrofer, fattigdom, menneskehandel, udnyttelse osv.;

| D. | der henviser til, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod uledsagede børn, som er ofre for menneskehandel, da de har brug for særlig bistand og støtte som følge af deres særligt sårbare situation; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod uledsagede børn, som er ofre for menneskehandel, da de har brug for særlig bistand og støtte som følge af deres særligt sårbare situation;

| E. | der henviser til, at mange mindreårige kommer til EU, fordi de flygter fra tvangsægteskaber, og at EU bør gøre en større indsats for at bekæmpe dette fænomen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mange mindreårige kommer til EU, fordi de flygter fra tvangsægteskaber, og at EU bør gøre en større indsats for at bekæmpe dette fænomen;

| F. | der henviser til, at disse mindreårige i sagens natur befinder sig i en ekstremt sårbar situation, og at det er nødvendigt at sikre, at deres grundlæggende rettigheder bliver overholdt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at disse mindreårige i sagens natur befinder sig i en ekstremt sårbar situation, og at det er nødvendigt at sikre, at deres grundlæggende rettigheder bliver overholdt;

| G. | der henviser til, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, EU's charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder er forpligtet til at beskytte børns rettigheder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Den Europæiske Union og medlemsstaterne i henhold til traktaten om Den Europæiske Union, EU's charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder er forpligtet til at beskytte børns rettigheder;

| H. | der henviser til, at Stockholmprogrammet har tillagt beskyttelsen af uledsagede mindreårige en høj prioritering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Stockholmprogrammet har tillagt beskyttelsen af uledsagede mindreårige en høj prioritering;

| I. | der henviser til, at uledsagede mindreårige bliver modtaget og taget hånd om på vidt forskellige måder i de forskellige lande, og at der ikke findes et tilsvarende og effektivt beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at uledsagede mindreårige bliver modtaget og taget hånd om på vidt forskellige måder i de forskellige lande, og at der ikke findes et tilsvarende og effektivt beskyttelsesniveau;

| J. | der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd og lige beskyttelse af uledsagede indvandrerpiger og -drenges menneskerettigheder skal sikres, og at der skal rettes særlig opmærksomhed mod krænkelsen af pigers menneskerettigheder og tilvejebringelsen af tilstrækkelig støtte og relevant hjælp; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd og lige beskyttelse af uledsagede indvandrerpiger og -drenges menneskerettigheder skal sikres, og at der skal rettes særlig opmærksomhed mod krænkelsen af pigers menneskerettigheder og tilvejebringelsen af tilstrækkelig støtte og relevant hjælp;

| K. | der henviser til, at der er utallige tilfælde af børn, der forsvinder fra boliger og modtagelsescentre for asylsøgere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er utallige tilfælde af børn, der forsvinder fra boliger og modtagelsescentre for asylsøgere;

Generelle anbefalinger

| 1. | erindrer om, at uledsagede mindreårige frem for alt er børn, der muligvis er i fare, og at barnets beskyttelse og ikke immigrationspolitikker skal være det ledende princip for medlemsstaterne og Den Europæiske Union, når de tager sig af de mindreårige, således at de overholder det væsentligste princip om barnets tarv; minder om, at enhver person under 18 år uden undtagelse skal anses som værende barn og dermed mindreårig; påpeger, at uledsagede mindreårige, navnlig piger, er dobbelt så vanskeligt stillet og møder dobbelt så mange problemer som andre mindreårige; bemærker, at de er endnu mere sårbare, idet de har samme behov som både andre mindreårige og andre flygtninge, med hvem de deler lignende oplevelser; understreger, at piger og kvinder er særlig sårbare over for krænkelser af deres rettigheder i hele migrationsprocessen, og at uledsagede piger er i en særlig risikogruppe, idet de ofte er det primære mål for seksuel udnyttelse, misbrug og vold; påpeger, at uledsagede mindreårige i EU ofte behandles af myndighederne som kriminelle, der har overtrådt indvandringslovgivningen, frem for som enkeltpersoner, der har rettigheder i kraft af deres alder og særlige omstændigheder; |
| --- | --- |

1.

erindrer om, at uledsagede mindreårige frem for alt er børn, der muligvis er i fare, og at barnets beskyttelse og ikke immigrationspolitikker skal være det ledende princip for medlemsstaterne og Den Europæiske Union, når de tager sig af de mindreårige, således at de overholder det væsentligste princip om barnets tarv; minder om, at enhver person under 18 år uden undtagelse skal anses som værende barn og dermed mindreårig; påpeger, at uledsagede mindreårige, navnlig piger, er dobbelt så vanskeligt stillet og møder dobbelt så mange problemer som andre mindreårige; bemærker, at de er endnu mere sårbare, idet de har samme behov som både andre mindreårige og andre flygtninge, med hvem de deler lignende oplevelser; understreger, at piger og kvinder er særlig sårbare over for krænkelser af deres rettigheder i hele migrationsprocessen, og at uledsagede piger er i en særlig risikogruppe, idet de ofte er det primære mål for seksuel udnyttelse, misbrug og vold; påpeger, at uledsagede mindreårige i EU ofte behandles af myndighederne som kriminelle, der har overtrådt indvandringslovgivningen, frem for som enkeltpersoner, der har rettigheder i kraft af deres alder og særlige omstændigheder;

| 2. | erindrer ligeledes om, at barnets tarv, som fastslået i retsforskrifter og retspraksis, skal komme i første række i alle handlinger, der involverer barnet, uanset om det gælder offentlige myndigheder eller private institutioner; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til en korrekt gennemførelse af EU's lovgivningsmæssige bestemmelser om barnets tarv og til at foreslå strategiske retningslinjer på grundlag af bedste praksis, retspraksis og generel bemærkning nr. 6 (2005) fra FN's udvalg om barnets rettigheder om behandling af uledsagede børn og børn, der er adskilt fra deres familie, uden for deres oprindelsesland og til på grundlag af en række indicier og kriterier at vurdere, hvad der udgør barnets tarv; opfordrer Kommissionen til at gennemføre lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af børn og uledsagede mindreårige, der især har til formål at forbedre metoderne til at finde varige løsninger; |
| --- | --- |

2.

erindrer ligeledes om, at barnets tarv, som fastslået i retsforskrifter og retspraksis, skal komme i første række i alle handlinger, der involverer barnet, uanset om det gælder offentlige myndigheder eller private institutioner; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til en korrekt gennemførelse af EU's lovgivningsmæssige bestemmelser om barnets tarv og til at foreslå strategiske retningslinjer på grundlag af bedste praksis, retspraksis og generel bemærkning nr. 6 (2005) fra FN's udvalg om barnets rettigheder om behandling af uledsagede børn og børn, der er adskilt fra deres familie, uden for deres oprindelsesland og til på grundlag af en række indicier og kriterier at vurdere, hvad der udgør barnets tarv; opfordrer Kommissionen til at gennemføre lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af børn og uledsagede mindreårige, der især har til formål at forbedre metoderne til at finde varige løsninger;

| 3. | fordømmer kraftigt de mangler, der findes for så vidt angår beskyttelse af uledsagede mindreårige i EU, og kritiserer de ofte bedrøvelige modtagelsesvilkår, som disse mindreårige mødes med, og de utallige krænkelser af deres grundlæggende rettigheder i visse medlemsstater; |
| --- | --- |

3.

fordømmer kraftigt de mangler, der findes for så vidt angår beskyttelse af uledsagede mindreårige i EU, og kritiserer de ofte bedrøvelige modtagelsesvilkår, som disse mindreårige mødes med, og de utallige krænkelser af deres grundlæggende rettigheder i visse medlemsstater;

| 4. | understreger EU's og medlemsstaternes presserende behov for at finde en sammenhængende løsning på dette problem med at beskytte uledsagede mindreårige under fuld overholdelse af deres grundlæggende rettigheder; glæder sig over de medlemsstater, som har tiltrådt FN's valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder om retlig beskyttelse af børn mod de værste former for udnyttelse; |
| --- | --- |

4.

understreger EU's og medlemsstaternes presserende behov for at finde en sammenhængende løsning på dette problem med at beskytte uledsagede mindreårige under fuld overholdelse af deres grundlæggende rettigheder; glæder sig over de medlemsstater, som har tiltrådt FN's valgfrie protokol til konventionen om barnets rettigheder om retlig beskyttelse af børn mod de værste former for udnyttelse;

| 5. | glæder sig over Kommissionens vedtagelse af en handlingsplan om uledsagede mindreårige 2010-2014; beklager dog, at Kommissionens tilgang ikke er baseret mere på beskyttelsen af disse mindreåriges grundlæggende rettigheder, og bemærker, at de eksisterende foranstaltninger ikke er tilstrækkelige, samt at en omfattende beskyttelse af uledsagede mindreårige forudsætter yderligere foranstaltninger; erindrer om, at én af målsætningerne for EU’s handlingsplan vedrørende uledsagede mindreårige var, at EU og medlemsstaterne skulle behandle de grundlæggende årsager til migration og integrere spørgsmålet om uledsagede mindreårige i udviklingssamarbejdet for at bidrage til at skabe trygge miljøer for børn, således at de kan vokse op i deres oprindelsesland; understreger, at der er behov for at videreudvikle den forebyggende dimension i EU’s politikker for uledsagede mindreårige ved i højere grad at fokusere på bestræbelserne i forhold til fattigdomsudryddelse, sundheds- og arbejdsmarkedspolitik, menneskerettigheder og demokratisering og genopbygning i kølvandet på konflikter; mener, at EU skal gå videre end den handlingsplan, som har Kommissionen foreslået, således at uledsagede mindreåriges grundlæggende rettigheder reelt bliver styrket; understreger navnlig behovet for at styrke værgens status i EU og partnerlandene og anser det for yderst vigtigt at udarbejde en overvågningsplan i samarbejde med oprindelseslandene og eventuelle transitlande med henblik på at sikre, at barnet beskyttes ordentligt, når det vender tilbage til og bliver reintegreret i oprindelseslandet; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens vedtagelse af en handlingsplan om uledsagede mindreårige 2010-2014; beklager dog, at Kommissionens tilgang ikke er baseret mere på beskyttelsen af disse mindreåriges grundlæggende rettigheder, og bemærker, at de eksisterende foranstaltninger ikke er tilstrækkelige, samt at en omfattende beskyttelse af uledsagede mindreårige forudsætter yderligere foranstaltninger; erindrer om, at én af målsætningerne for EU’s handlingsplan vedrørende uledsagede mindreårige var, at EU og medlemsstaterne skulle behandle de grundlæggende årsager til migration og integrere spørgsmålet om uledsagede mindreårige i udviklingssamarbejdet for at bidrage til at skabe trygge miljøer for børn, således at de kan vokse op i deres oprindelsesland; understreger, at der er behov for at videreudvikle den forebyggende dimension i EU’s politikker for uledsagede mindreårige ved i højere grad at fokusere på bestræbelserne i forhold til fattigdomsudryddelse, sundheds- og arbejdsmarkedspolitik, menneskerettigheder og demokratisering og genopbygning i kølvandet på konflikter; mener, at EU skal gå videre end den handlingsplan, som har Kommissionen foreslået, således at uledsagede mindreåriges grundlæggende rettigheder reelt bliver styrket; understreger navnlig behovet for at styrke værgens status i EU og partnerlandene og anser det for yderst vigtigt at udarbejde en overvågningsplan i samarbejde med oprindelseslandene og eventuelle transitlande med henblik på at sikre, at barnet beskyttes ordentligt, når det vender tilbage til og bliver reintegreret i oprindelseslandet;

| 6. | beklager de uensartede bestemmelser i EU om uledsagede mindreårige og opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde en manual, som samler disse forskellige retsgrundlag, og som er henvendt til medlemsstaterne og alle aktører, for at lette en korrekt gennemførelse fra medlemsstaternes side og styrke beskyttelsen af uledsagede mindreårige; |
| --- | --- |

6.

beklager de uensartede bestemmelser i EU om uledsagede mindreårige og opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde en manual, som samler disse forskellige retsgrundlag, og som er henvendt til medlemsstaterne og alle aktører, for at lette en korrekt gennemførelse fra medlemsstaternes side og styrke beskyttelsen af uledsagede mindreårige;

| 7. | beklager dybt mangelen på pålidelige officielle statistikker om uledsagede mindreårige; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre indsamlingen af statistikker om uledsagede mindreårige, herunder statistikker om alder og køn, for at forbedre sammenligneligheden af statistikindsamlingen i alle medlemsstaterne, fastlægge en samordnet metode til indsamling og deling af oplysninger i de enkelte medlemsstater — samtidig med at det sikres, at persondata beskyttes — ved hjælp af platforme, der samler alle aktører, som er involveret i spørgsmålet om uledsagede mindreårige, og en liste over nationale kontaktpunkter og bedre udnytte de redskaber, der allerede er til rådighed for at indsamle statistikker på EU-plan, såsom Eurostat, Frontex, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og Det Europæiske Migrationsnetværk; understreger, at formålet med at indsamle sådanne oplysninger er at få en bedre forståelse af situationen, forbedre beskyttelsen af uledsagede mindreårige og bedre opfylde deres behov; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) samt internationale og ikkestatslige organisationer til at bestræbe sig yderligere på at indsamle, overvåge og udveksle nøjagtige kønsopdelte data for at få et udtømmende billede af antallet af uledsagede piger og være i stand til at undersøge denne gruppes specifikke behov med henblik på at yde dem støtte og gennemføre konkrete foranstaltninger for at opfylde disse behov og udveksle bedste praksis med det formål at foretage forbedringer; |
| --- | --- |

7.

beklager dybt mangelen på pålidelige officielle statistikker om uledsagede mindreårige; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at forbedre indsamlingen af statistikker om uledsagede mindreårige, herunder statistikker om alder og køn, for at forbedre sammenligneligheden af statistikindsamlingen i alle medlemsstaterne, fastlægge en samordnet metode til indsamling og deling af oplysninger i de enkelte medlemsstater — samtidig med at det sikres, at persondata beskyttes — ved hjælp af platforme, der samler alle aktører, som er involveret i spørgsmålet om uledsagede mindreårige, og en liste over nationale kontaktpunkter og bedre udnytte de redskaber, der allerede er til rådighed for at indsamle statistikker på EU-plan, såsom Eurostat, Frontex, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og Det Europæiske Migrationsnetværk; understreger, at formålet med at indsamle sådanne oplysninger er at få en bedre forståelse af situationen, forbedre beskyttelsen af uledsagede mindreårige og bedre opfylde deres behov; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE) samt internationale og ikkestatslige organisationer til at bestræbe sig yderligere på at indsamle, overvåge og udveksle nøjagtige kønsopdelte data for at få et udtømmende billede af antallet af uledsagede piger og være i stand til at undersøge denne gruppes specifikke behov med henblik på at yde dem støtte og gennemføre konkrete foranstaltninger for at opfylde disse behov og udveksle bedste praksis med det formål at foretage forbedringer;

| 8. | minder om, at EU og medlemsstaterne bør intensivere deres samarbejde med oprindelses- og transittredjelande vedrørende uledsagede mindreårige, respektere deres grundlæggende rettigheder og spørgsmål som f.eks. fastlæggelse af varige løsninger, opsporing af familier, overvåget tilbagesendelse og tilbagetagelse, når det er i barnets bedste i interesse, familiesammenføring og reintegration; opfordrer ligeledes til forbedret samarbejde med oprindelses- og transittredjelande om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, navnlig handel med børn og udnyttelse af mindreårige, forebyggelse af ulovlig indvandring og andre former for vold mod kvinder som f.eks. tvangsægteskaber, bl.a. i forbindelse med de regelmæssige drøftelser mellem EU og disse stater og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage børnebeskyttelse og spørgsmålet om uledsagede mindreårige i udviklings- og samarbejdspolitikker; understreger betydningen af en sammenhængende udvikling af EU's politikker om indvandring, asyl og børns rettigheder — for så vidt angår mindreårige både i EU og i tredjelande — under behørig hensyntagen til deres indvirkning på udviklingslandene; erindrer om forpligtelsen til politikkohærens i henhold til Lissabontraktaten; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og tredjelande til at styrke offentlige oplysningskampagner i uledsagede mindreåriges oprindelses-, transit- og bestemmelseslande om de risici, der er forbundet med børnemigration, og især udnyttelse af mindreårige og organiseret kriminalitet; understreger, at undersøgelser med henblik på at få kendskab til den personlige og familiemæssige historie er meget vigtige for at finde frem til de mindreåriges baggrund og udarbejde en individuel plan med det formål at integrere dem i modtagerlandet eller reintegrere dem i oprindelseslandet; |
| --- | --- |

8.

minder om, at EU og medlemsstaterne bør intensivere deres samarbejde med oprindelses- og transittredjelande vedrørende uledsagede mindreårige, respektere deres grundlæggende rettigheder og spørgsmål som f.eks. fastlæggelse af varige løsninger, opsporing af familier, overvåget tilbagesendelse og tilbagetagelse, når det er i barnets bedste i interesse, familiesammenføring og reintegration; opfordrer ligeledes til forbedret samarbejde med oprindelses- og transittredjelande om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, navnlig handel med børn og udnyttelse af mindreårige, forebyggelse af ulovlig indvandring og andre former for vold mod kvinder som f.eks. tvangsægteskaber, bl.a. i forbindelse med de regelmæssige drøftelser mellem EU og disse stater og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten); opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage børnebeskyttelse og spørgsmålet om uledsagede mindreårige i udviklings- og samarbejdspolitikker; understreger betydningen af en sammenhængende udvikling af EU's politikker om indvandring, asyl og børns rettigheder — for så vidt angår mindreårige både i EU og i tredjelande — under behørig hensyntagen til deres indvirkning på udviklingslandene; erindrer om forpligtelsen til politikkohærens i henhold til Lissabontraktaten; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og tredjelande til at styrke offentlige oplysningskampagner i uledsagede mindreåriges oprindelses-, transit- og bestemmelseslande om de risici, der er forbundet med børnemigration, og især udnyttelse af mindreårige og organiseret kriminalitet; understreger, at undersøgelser med henblik på at få kendskab til den personlige og familiemæssige historie er meget vigtige for at finde frem til de mindreåriges baggrund og udarbejde en individuel plan med det formål at integrere dem i modtagerlandet eller reintegrere dem i oprindelseslandet;

| 9. | minder om, at bekæmpelse af menneskehandel er et nødvendigt og afgørende skridt, eftersom mindreårige, navnlig piger, især konfronteres med og er sårbare over for menneskehandel, kønsrelateret vold og udnyttelse, navnlig beskæftigelsesmæssig og seksuel udnyttelse og misbrug; fremhæver, at der skal fastlægges effektive mekanismer til forebyggelse, identificering, rapportering, henvisning, undersøgelse, behandling og opfølgning af tilfælde af menneskehandel og arbejdsmæssig og seksuel udnyttelse og misbrug, og at der også bør træffes foranstaltninger i tredjelande for at tackle de grundlæggende årsager til menneskehandel; opfordrer i denne henseende Kommissionen og medlemsstaterne til at udvise stor årvågenhed og effektivt at gennemføre direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, direktiv 2011/93/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse; opfordrer ligeledes medlemsstaterne og EU til at styrke politisamarbejdet og det retlige samarbejde og til at samarbejde med EU-koordinatoren for bekæmpelse af menneskehandel for at finde potentielle ofre, oplyse offentligheden og bekæmpe menneskehandel; glæder sig endelig over vedtagelsen af EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel (2012-2016), navnlig bestemmelserne vedrørende finansieringen af udarbejdelsen af retningslinjer om børnebeskyttelsesordninger og udveksling af bedste praksis; minder medlemsstaterne om artikel 11 i FN's konvention om barnets rettigheder, som opfordrer staterne til at træffe foranstaltninger for at bekæmpe børns ulovlige fjernelse; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med tredjelande om at bekæmpe det voksende problem med børnesmugling; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at retsforfølge smuglere og idømme dem passende og modsvarende sanktioner, når det er muligt; er bekymret over situationen med mange uledsagede mindreårige, som lever i skjul i EU, og som er særlig sårbare over for udnyttelse og misbrug; opfordrer medlemsstaternes myndigheder og civilsamfundsorganisationer til at samarbejde og træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre deres beskyttelse og værdighed; |
| --- | --- |

9.

minder om, at bekæmpelse af menneskehandel er et nødvendigt og afgørende skridt, eftersom mindreårige, navnlig piger, især konfronteres med og er sårbare over for menneskehandel, kønsrelateret vold og udnyttelse, navnlig beskæftigelsesmæssig og seksuel udnyttelse og misbrug; fremhæver, at der skal fastlægges effektive mekanismer til forebyggelse, identificering, rapportering, henvisning, undersøgelse, behandling og opfølgning af tilfælde af menneskehandel og arbejdsmæssig og seksuel udnyttelse og misbrug, og at der også bør træffes foranstaltninger i tredjelande for at tackle de grundlæggende årsager til menneskehandel; opfordrer i denne henseende Kommissionen og medlemsstaterne til at udvise stor årvågenhed og effektivt at gennemføre direktiv 2011/36/EU om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor, direktiv 2011/93/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og direktiv 2012/29/EU om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse; opfordrer ligeledes medlemsstaterne og EU til at styrke politisamarbejdet og det retlige samarbejde og til at samarbejde med EU-koordinatoren for bekæmpelse af menneskehandel for at finde potentielle ofre, oplyse offentligheden og bekæmpe menneskehandel; glæder sig endelig over vedtagelsen af EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel (2012-2016), navnlig bestemmelserne vedrørende finansieringen af udarbejdelsen af retningslinjer om børnebeskyttelsesordninger og udveksling af bedste praksis; minder medlemsstaterne om artikel 11 i FN's konvention om barnets rettigheder, som opfordrer staterne til at træffe foranstaltninger for at bekæmpe børns ulovlige fjernelse; opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med tredjelande om at bekæmpe det voksende problem med børnesmugling; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at retsforfølge smuglere og idømme dem passende og modsvarende sanktioner, når det er muligt; er bekymret over situationen med mange uledsagede mindreårige, som lever i skjul i EU, og som er særlig sårbare over for udnyttelse og misbrug; opfordrer medlemsstaternes myndigheder og civilsamfundsorganisationer til at samarbejde og træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre deres beskyttelse og værdighed;

| 10. | beklager, at beskyttelse af børn er betydeligt og konsekvent underfinansieret i forhold til andre humanitære sektorer; opfordrer Kommissionen til at tage særlig hensyn til uledsagede mindreårige i forbindelse med den europæiske asyl- og migrationsfond for at give langsigtede garantier vedrørende beskyttelse af børn, herunder med hensyn til sektionerne vedrørende flygtninge, asylansøgere, de ydre grænser og tilbagesendelse, og i forbindelse med Den Europæiske Socialfond, navnlig med henblik på at støtte de mest berørte regioner; mener, at der især bør sikres tilstrækkelig langsigtet finansiering til programmer, som har til formål at sørge for identificering af uledsagede mindreårige, en passende modtagelse, beskyttelse, udpegning af værger, familieopsporing, genbosættelse, reintegration og uddannelse af grænsevagter og grænsemyndigheder; |
| --- | --- |

10.

beklager, at beskyttelse af børn er betydeligt og konsekvent underfinansieret i forhold til andre humanitære sektorer; opfordrer Kommissionen til at tage særlig hensyn til uledsagede mindreårige i forbindelse med den europæiske asyl- og migrationsfond for at give langsigtede garantier vedrørende beskyttelse af børn, herunder med hensyn til sektionerne vedrørende flygtninge, asylansøgere, de ydre grænser og tilbagesendelse, og i forbindelse med Den Europæiske Socialfond, navnlig med henblik på at støtte de mest berørte regioner; mener, at der især bør sikres tilstrækkelig langsigtet finansiering til programmer, som har til formål at sørge for identificering af uledsagede mindreårige, en passende modtagelse, beskyttelse, udpegning af værger, familieopsporing, genbosættelse, reintegration og uddannelse af grænsevagter og grænsemyndigheder;

Strategiske retningslinjer

| 11. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategiske retningslinjer for medlemsstaterne, som bør bygge på bedste praksis, udformes som fælles minimumsstandarder og behandle alle etaperne i proceduren, dvs. lige fra de mindreåriges indrejse på EU’s område til der findes en varig løsning for dem, således at deres beskyttelse sikres; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage nationale strategier for uledsagede mindreårige på grundlag af disse strategiske retningslinjer og til at udpege et nationalt kontaktpunkt, der har ansvaret for at samordne gennemførelsen af disse foranstaltninger og handlinger; opfordrer Kommissionen til at overvåge situationen og de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne, i samarbejde med den nuværende ekspertgruppe og til at forelægge Parlamentet og Rådet en årlig rapport; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategiske retningslinjer for medlemsstaterne, som bør bygge på bedste praksis, udformes som fælles minimumsstandarder og behandle alle etaperne i proceduren, dvs. lige fra de mindreåriges indrejse på EU’s område til der findes en varig løsning for dem, således at deres beskyttelse sikres; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage nationale strategier for uledsagede mindreårige på grundlag af disse strategiske retningslinjer og til at udpege et nationalt kontaktpunkt, der har ansvaret for at samordne gennemførelsen af disse foranstaltninger og handlinger; opfordrer Kommissionen til at overvåge situationen og de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne, i samarbejde med den nuværende ekspertgruppe og til at forelægge Parlamentet og Rådet en årlig rapport;

| 12. | minder om, at intet barn må nægtes adgang til EU's område, og fastholder, at medlemsstaterne skal overholde de internationale og europæiske forpligtelser, som finder anvendelse, når et barn er under deres myndighed uden vilkårlige restriktioner; minder ligeledes om, at intet barn må sendes tilbage som følge af en summarisk procedure ved en medlemsstats grænse; |
| --- | --- |

12.

minder om, at intet barn må nægtes adgang til EU's område, og fastholder, at medlemsstaterne skal overholde de internationale og europæiske forpligtelser, som finder anvendelse, når et barn er under deres myndighed uden vilkårlige restriktioner; minder ligeledes om, at intet barn må sendes tilbage som følge af en summarisk procedure ved en medlemsstats grænse;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til nøje at overholde den grundlæggende forpligtelse til aldrig og under ingen omstændigheder at fængsle mindreårige; beklager, at det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af standarder for modtagelse af asylansøgere ikke forbyder frihedsberøvelse af uledsagede mindreårige asylsøgere, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at respektere det benchmark, der er fastlagt i direktivet, vedrørende særlige omstændigheder; opfordrer Kommissionen til at udvise stor forsigtighed i forbindelse med anvendelsen af bestemmelserne i EU-lovgivningen om tilbageholdelse af mindreårige på baggrund af den relevante retspraksis; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anbringe mindreårige i særlige hjem for børn under hensyntagen til deres alder og køn; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne til nøje at overholde den grundlæggende forpligtelse til aldrig og under ingen omstændigheder at fængsle mindreårige; beklager, at det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af standarder for modtagelse af asylansøgere ikke forbyder frihedsberøvelse af uledsagede mindreårige asylsøgere, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at respektere det benchmark, der er fastlagt i direktivet, vedrørende særlige omstændigheder; opfordrer Kommissionen til at udvise stor forsigtighed i forbindelse med anvendelsen af bestemmelserne i EU-lovgivningen om tilbageholdelse af mindreårige på baggrund af den relevante retspraksis; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anbringe mindreårige i særlige hjem for børn under hensyntagen til deres alder og køn;

| 14. | vurderer, at det er den enkelte medlemsstats ansvar at identificere de uledsagede mindreårige; opfordrer medlemsstaterne til umiddelbart efter de mindreåriges ankomst at henvise dem til specialiserede tjenester såsom sociale og uddannelsesmæssige tjenester, som på den ene side skal vurdere hver enkelt mindreåriges individuelle forhold og særlige beskyttelsesbehov, navnlig de mindreåriges nationalitet, uddannelse, etniske, kulturelle og sproglige baggrund og sårbarhedsgrad, og på den anden side omgående give dem alle nødvendige oplysninger på et sprog og i en form, de forstår, og hvis det er nødvendigt gennem tolke, om deres rettigheder, beskyttelse, juridiske og bistandsmæssige muligheder og procedurer og konsekvenserne heraf; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis om børnevenlige værktøjer for at give børnene en klar ide om de relevante procedurer og deres rettigheder; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme og sørge for særlige ordninger med hensyn til identificering, modtagelse og beskyttelse af uledsagede mindreårige med særlige beskyttelsesbehov, navnlig uledsagede mindreårige, der er ofre for menneskehandel, og yde dem den nødvendige bistand og beskyttelse i henhold til direktiv 2011/36/EU; |
| --- | --- |

14.

vurderer, at det er den enkelte medlemsstats ansvar at identificere de uledsagede mindreårige; opfordrer medlemsstaterne til umiddelbart efter de mindreåriges ankomst at henvise dem til specialiserede tjenester såsom sociale og uddannelsesmæssige tjenester, som på den ene side skal vurdere hver enkelt mindreåriges individuelle forhold og særlige beskyttelsesbehov, navnlig de mindreåriges nationalitet, uddannelse, etniske, kulturelle og sproglige baggrund og sårbarhedsgrad, og på den anden side omgående give dem alle nødvendige oplysninger på et sprog og i en form, de forstår, og hvis det er nødvendigt gennem tolke, om deres rettigheder, beskyttelse, juridiske og bistandsmæssige muligheder og procedurer og konsekvenserne heraf; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis om børnevenlige værktøjer for at give børnene en klar ide om de relevante procedurer og deres rettigheder; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme og sørge for særlige ordninger med hensyn til identificering, modtagelse og beskyttelse af uledsagede mindreårige med særlige beskyttelsesbehov, navnlig uledsagede mindreårige, der er ofre for menneskehandel, og yde dem den nødvendige bistand og beskyttelse i henhold til direktiv 2011/36/EU;

| 15. | beklager de uhensigtsmæssige og påtrængende lægevidenskabelige teknikker, der anvendes med henblik på aldersbestemmelse i visse medlemsstater, og som kan forårsage traumer, og at visse metoder, der er baseret på knoglemodenhed eller tandmineralisering, er kontroversielle og forbundet med store fejlmarginer; opfordrer Kommissionen til i de strategiske retningslinjer at medtage fælles standarder på grundlag af bedste praksis om aldersbestemmelsesmetoden, som bør bestå af en flerdimensionel og tværfaglig vurdering, gennemføres på en videnskabelig, sikker, børnetilpasset, kønsspecifik og rimelig måde under særlig hensyntagen til piger og udføres af uafhængige kvalificerede aktører og eksperter; minder om, at aldersbestemmelse skal gennemføres under behørig hensyntagen til barnets rettigheder og fysiske integritet og den menneskelige værdighed, og at tvivlen altid skal komme mindreårige til gode; minder ligeledes om, at lægeundersøgelser udelukkende bør gennemføres, når alle andre aldersbestemmelsesmetoder er blevet udtømt, og at det bør være muligt at kunne klage over resultaterne af denne bedømmelse; glæder sig over det arbejde, der udføres af EASO i denne henseende, og som bør gøres almindeligt udbredt i forbindelse med behandling af alle mindreårige; |
| --- | --- |

15.

beklager de uhensigtsmæssige og påtrængende lægevidenskabelige teknikker, der anvendes med henblik på aldersbestemmelse i visse medlemsstater, og som kan forårsage traumer, og at visse metoder, der er baseret på knoglemodenhed eller tandmineralisering, er kontroversielle og forbundet med store fejlmarginer; opfordrer Kommissionen til i de strategiske retningslinjer at medtage fælles standarder på grundlag af bedste praksis om aldersbestemmelsesmetoden, som bør bestå af en flerdimensionel og tværfaglig vurdering, gennemføres på en videnskabelig, sikker, børnetilpasset, kønsspecifik og rimelig måde under særlig hensyntagen til piger og udføres af uafhængige kvalificerede aktører og eksperter; minder om, at aldersbestemmelse skal gennemføres under behørig hensyntagen til barnets rettigheder og fysiske integritet og den menneskelige værdighed, og at tvivlen altid skal komme mindreårige til gode; minder ligeledes om, at lægeundersøgelser udelukkende bør gennemføres, når alle andre aldersbestemmelsesmetoder er blevet udtømt, og at det bør være muligt at kunne klage over resultaterne af denne bedømmelse; glæder sig over det arbejde, der udføres af EASO i denne henseende, og som bør gøres almindeligt udbredt i forbindelse med behandling af alle mindreårige;

| 16. | kræver, at medlemsstaterne udpeger en person, som, lige fra de mindreåriges indrejse på området til der findes en varig løsning, har ansvaret for at ledsage, bistå og repræsentere de mindreårige i alle procedurer og for at give de mindreårige mulighed for at nyde alle deres rettigheder i alle procedurer, og opfordrer til, at mindreårige omgående oplyses om udpegelsen af den person, der har ansvaret for dem; opfordrer endvidere til, at denne person skal have en særlig uddannelse inden for de udfordringer, som uledsagede mindreårige står over for, børnebeskyttelse og barnets rettigheder og asyllovgivning og migrationslovgivning og skal handle med fuldstændig uafhængighed; mener, at disse personer bør modtage fortsat og tilstrækkelig uddannelse og kontrolleres regelmæssigt og uafhængigt; anmoder Kommissionen om i de strategiske retningslinjer at medtage fælles standarder, der er baseret på bedste praksis, vedrørende disse personers beføjelser, funktioner, kvalifikationer, kompetencer og uddannelse; |
| --- | --- |

16.

kræver, at medlemsstaterne udpeger en person, som, lige fra de mindreåriges indrejse på området til der findes en varig løsning, har ansvaret for at ledsage, bistå og repræsentere de mindreårige i alle procedurer og for at give de mindreårige mulighed for at nyde alle deres rettigheder i alle procedurer, og opfordrer til, at mindreårige omgående oplyses om udpegelsen af den person, der har ansvaret for dem; opfordrer endvidere til, at denne person skal have en særlig uddannelse inden for de udfordringer, som uledsagede mindreårige står over for, børnebeskyttelse og barnets rettigheder og asyllovgivning og migrationslovgivning og skal handle med fuldstændig uafhængighed; mener, at disse personer bør modtage fortsat og tilstrækkelig uddannelse og kontrolleres regelmæssigt og uafhængigt; anmoder Kommissionen om i de strategiske retningslinjer at medtage fælles standarder, der er baseret på bedste praksis, vedrørende disse personers beføjelser, funktioner, kvalifikationer, kompetencer og uddannelse;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at embedsmænd og personale, der arbejder for myndighederne, og som sandsynligvis vil få kontakt med uledsagede mindreårige, herunder mindreårige, der er ofre for menneskehandel, er kvalificerede og uddannet i overensstemmelse hermed, således at de kan identificere og på passende vis behandle sådanne sager, og opfordrer endvidere til at give dem en tilstrækkelig uddannelse med hensyn til uledsagede mindreåriges særlige behov og barnets rettigheder, børns adfærd og psykologi og asyl- og migrationslovgivningen; opfordrer medlemsstaterne til at indføre obligatorisk kønsspecifik uddannelse af personale, der modtager uledsagede mindreårige på krisecentre, samt af interviewere, beslutningstagere og retlige repræsentanter for uledsagede mindreårige, og til at sikre, at politiet og de retlige myndigheder i medlemsstaterne regelmæssigt gennemgår kønsspecifik uddannelse; understreger, at den person, som er ansvarlig for de mindreårige, bør informere og rådgive dem, men at personen udelukkende kan supplere den juridiske bistand og ikke erstatte den; påpeger, at det uanset de mindreåriges nationalitet, og uanset om denne nationalitet er blevet anerkendt eller ej, påhviler den medlemsstat, hvor de mindreårige opholder sig, at fungere som børnenes værge og sikre, at de har den bedst mulige beskyttelse; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at embedsmænd og personale, der arbejder for myndighederne, og som sandsynligvis vil få kontakt med uledsagede mindreårige, herunder mindreårige, der er ofre for menneskehandel, er kvalificerede og uddannet i overensstemmelse hermed, således at de kan identificere og på passende vis behandle sådanne sager, og opfordrer endvidere til at give dem en tilstrækkelig uddannelse med hensyn til uledsagede mindreåriges særlige behov og barnets rettigheder, børns adfærd og psykologi og asyl- og migrationslovgivningen; opfordrer medlemsstaterne til at indføre obligatorisk kønsspecifik uddannelse af personale, der modtager uledsagede mindreårige på krisecentre, samt af interviewere, beslutningstagere og retlige repræsentanter for uledsagede mindreårige, og til at sikre, at politiet og de retlige myndigheder i medlemsstaterne regelmæssigt gennemgår kønsspecifik uddannelse; understreger, at den person, som er ansvarlig for de mindreårige, bør informere og rådgive dem, men at personen udelukkende kan supplere den juridiske bistand og ikke erstatte den; påpeger, at det uanset de mindreåriges nationalitet, og uanset om denne nationalitet er blevet anerkendt eller ej, påhviler den medlemsstat, hvor de mindreårige opholder sig, at fungere som børnenes værge og sikre, at de har den bedst mulige beskyttelse;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at sikre konsekvens og ensartede standarder i beskyttelsen af uledsagede mindreårige i EU at yde uledsagede mindreårige tilstrækkelig beskyttelse uanset deres status og på samme vilkår som børn, der er statsborgere i modtagerlandet:






  — | adgang til passende indkvartering: indkvarteringen bør altid være indbefattet passende hygiejniske forhold, indkvartering på et »center« bør aldrig være på et lukket center, og den pågældende institution bør i de første dage være specialiseret i modtagelsen af uledsagede mindreårige, denne første fase bør altid efterfølges af en mere stabil indkvartering, uledsagede mindreårige bør altid være adskilte fra voksne, centret bør opfylde de mindreåriges behov og have hensigtsmæssige faciliteter, og indkvartering hos modtagefamilier og »bofællesskaber« og deling af indkvartering med beslægtede eller tætte mindreårige bør tilskyndes, når det er hensigtsmæssigt og ønsket af de mindreårige |
| --- | --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at sikre konsekvens og ensartede standarder i beskyttelsen af uledsagede mindreårige i EU at yde uledsagede mindreårige tilstrækkelig beskyttelse uanset deres status og på samme vilkår som børn, der er statsborgere i modtagerlandet:

—

adgang til passende indkvartering: indkvarteringen bør altid være indbefattet passende hygiejniske forhold, indkvartering på et »center« bør aldrig være på et lukket center, og den pågældende institution bør i de første dage være specialiseret i modtagelsen af uledsagede mindreårige, denne første fase bør altid efterfølges af en mere stabil indkvartering, uledsagede mindreårige bør altid være adskilte fra voksne, centret bør opfylde de mindreåriges behov og have hensigtsmæssige faciliteter, og indkvartering hos modtagefamilier og »bofællesskaber« og deling af indkvartering med beslægtede eller tætte mindreårige bør tilskyndes, når det er hensigtsmæssigt og ønsket af de mindreårige

| — | passende materiel og juridisk og psykologisk bistand skal være til rådighed for dem, lige fra det øjeblik de identificeres som uledsagede mindreårige |
| --- | --- |

—

passende materiel og juridisk og psykologisk bistand skal være til rådighed for dem, lige fra det øjeblik de identificeres som uledsagede mindreårige

| — | retten til uddannelse, erhvervsuddannelse og socialpædagogisk rådgivning og omgående adgang hertil, muligheden for at gå i skole i værtslandet bør omgående sikres, uledsagede mindreårige bør så vidt muligt gives reel adgang til sprogkurser i værtslandets relevante sprog, umiddelbart efter de er rejst ind på en medlemsstats område, og medlemsstaterne bør lette anerkendelsen af børns tidligere studier for at give dem adgang til yderligere studier i Europa |
| --- | --- |

—

retten til uddannelse, erhvervsuddannelse og socialpædagogisk rådgivning og omgående adgang hertil, muligheden for at gå i skole i værtslandet bør omgående sikres, uledsagede mindreårige bør så vidt muligt gives reel adgang til sprogkurser i værtslandets relevante sprog, umiddelbart efter de er rejst ind på en medlemsstats område, og medlemsstaterne bør lette anerkendelsen af børns tidligere studier for at give dem adgang til yderligere studier i Europa

| — | retten til sundhed og reel adgang til passende basale sundhedsydelser, medlemsstaterne bør desuden sørge for passende læge- og psykologhjælp til mindreårige, der har været ofre for tortur, seksuel misbrug eller andre former for vold, og medlemsstaterne bør ligeledes sørge for særlig behandling, når der er behov herfor (dvs. adgang til rehabiliteringstjenester), til mindreårige, der har været ofre for enhver form for misbrug, udnyttelse eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, eller som har været berørt af væbnede konflikter |
| --- | --- |

—

retten til sundhed og reel adgang til passende basale sundhedsydelser, medlemsstaterne bør desuden sørge for passende læge- og psykologhjælp til mindreårige, der har været ofre for tortur, seksuel misbrug eller andre former for vold, og medlemsstaterne bør ligeledes sørge for særlig behandling, når der er behov herfor (dvs. adgang til rehabiliteringstjenester), til mindreårige, der har været ofre for enhver form for misbrug, udnyttelse eller grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling, eller som har været berørt af væbnede konflikter

| — | adgang til oplysninger og anvendelse af medier (radio, tv og internet) for at opfylde deres kommunikationsbehov |
| --- | --- |

—

adgang til oplysninger og anvendelse af medier (radio, tv og internet) for at opfylde deres kommunikationsbehov

| — | retten til fritidsaktiviteter, herunder retten til at lege og deltage i fritidsaktiviteter |
| --- | --- |

—

retten til fritidsaktiviteter, herunder retten til at lege og deltage i fritidsaktiviteter

| — | alle uledsagede mindreåriges ret til fortsat at anvende og udvikle deres egen identitet og værdier, herunder deres modersmål |
| --- | --- |

—

alle uledsagede mindreåriges ret til fortsat at anvende og udvikle deres egen identitet og værdier, herunder deres modersmål

| — | retten til at give udtryk for og udøve deres religion; |
| --- | --- |

—

retten til at give udtryk for og udøve deres religion;

| 19. | minder om, at alle procedurer skal tilpasses mindreårige under behørig hensyntagen til deres alder, modenhed og forståelsesgrad og tage højde for børns behov i overensstemmelse med Europarådets retningslinjer om en børnevenlig retspleje, og glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at fremme disse retningslinjer; mener, at der bør lyttes til og tages hensyn til de mindreåriges synspunkter under alle procedurernes etaper i samarbejde med kvalificerede og uddannede personer såsom psykologer, socialrådgivere og kulturmæglere; |
| --- | --- |

19.

minder om, at alle procedurer skal tilpasses mindreårige under behørig hensyntagen til deres alder, modenhed og forståelsesgrad og tage højde for børns behov i overensstemmelse med Europarådets retningslinjer om en børnevenlig retspleje, og glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at fremme disse retningslinjer; mener, at der bør lyttes til og tages hensyn til de mindreåriges synspunkter under alle procedurernes etaper i samarbejde med kvalificerede og uddannede personer såsom psykologer, socialrådgivere og kulturmæglere;

| 20. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort på asyllovgivningsområdet, og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de fornødne lovgivningsmæssige og administrative reformer til en effektiv gennemførelse af sådanne bestemmelser; minder imidlertid om, at EU's asylpolitikker først og fremmest skal behandle uledsagede mindreårige som børn, og opfordrer følgelig indtrængende medlemsstaterne til så vidt muligt at lade uledsagede mindreårige være undtaget fra hasteprocedurer og grænseprocedurer; erindrer desuden om, at den medlemsstat, der er ansvarlig for en asylansøgning, som er indgivet i mere end én medlemsstat af en uledsaget mindreårig uden et familiemedlem, som opholder sig lovligt på en medlemsstats område, er den stat, hvor den mindreårige er til stede efter at have indgivet en ansøgning, og opfordrer medlemsstaterne til at følge EU-Domstolens retspraksis; understreger, at det på grund af de uledsagede mindreåriges særlige behov er helt afgørende, at behandlingen af deres asylansøgninger prioriteres, således at der kan træffes en fair afgørelse så hurtigt som muligt; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle deres asylsystemer med henblik på at etablere en harmoniseret og børnetilpasset institutionel ramme, som tager hensyn til uledsagede mindreåriges særlige behov og forskellige vanskeligheder, navnlig mindreårige, der har været ofre for menneskehandel; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort på asyllovgivningsområdet, og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de fornødne lovgivningsmæssige og administrative reformer til en effektiv gennemførelse af sådanne bestemmelser; minder imidlertid om, at EU's asylpolitikker først og fremmest skal behandle uledsagede mindreårige som børn, og opfordrer følgelig indtrængende medlemsstaterne til så vidt muligt at lade uledsagede mindreårige være undtaget fra hasteprocedurer og grænseprocedurer; erindrer desuden om, at den medlemsstat, der er ansvarlig for en asylansøgning, som er indgivet i mere end én medlemsstat af en uledsaget mindreårig uden et familiemedlem, som opholder sig lovligt på en medlemsstats område, er den stat, hvor den mindreårige er til stede efter at have indgivet en ansøgning, og opfordrer medlemsstaterne til at følge EU-Domstolens retspraksis; understreger, at det på grund af de uledsagede mindreåriges særlige behov er helt afgørende, at behandlingen af deres asylansøgninger prioriteres, således at der kan træffes en fair afgørelse så hurtigt som muligt; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle deres asylsystemer med henblik på at etablere en harmoniseret og børnetilpasset institutionel ramme, som tager hensyn til uledsagede mindreåriges særlige behov og forskellige vanskeligheder, navnlig mindreårige, der har været ofre for menneskehandel;

| 21. | understreger, at enhver beslutning om uledsagede mindreårige bør træffes på baggrund af en individuel vurdering og under behørig hensyntagen til barnets tarv; |
| --- | --- |

21.

understreger, at enhver beslutning om uledsagede mindreårige bør træffes på baggrund af en individuel vurdering og under behørig hensyntagen til barnets tarv;

| 22. | fordømmer de meget usikre situationer, som disse mindreårige pludselig står over for, når de når voksenalderen; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis og fastlægge mekanismer, der skal bistå mindreårige i forbindelse med deres overgang til myndighedsalderen; glæder sig over Europarådets arbejde på dette område og anmoder Kommissionen om i sine strategiske retningslinjer at medtage bedste praksis for udformningen af »individuelle livsprojekter«, der udarbejdes for og i samarbejde med de mindreårige; |
| --- | --- |

22.

fordømmer de meget usikre situationer, som disse mindreårige pludselig står over for, når de når voksenalderen; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis og fastlægge mekanismer, der skal bistå mindreårige i forbindelse med deres overgang til myndighedsalderen; glæder sig over Europarådets arbejde på dette område og anmoder Kommissionen om i sine strategiske retningslinjer at medtage bedste praksis for udformningen af »individuelle livsprojekter«, der udarbejdes for og i samarbejde med de mindreårige;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at definere ansvarsområderne for hver partner, især nationale og lokale myndigheder, velfærdstjenester, ungdomsarbejdere, familier og juridiske repræsentanter, i forbindelse med gennemførelse af og tilsyn med livsprojekter og koordineringen heraf; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at definere ansvarsområderne for hver partner, især nationale og lokale myndigheder, velfærdstjenester, ungdomsarbejdere, familier og juridiske repræsentanter, i forbindelse med gennemførelse af og tilsyn med livsprojekter og koordineringen heraf;

| 24. | understreger kraftigt, at det endelige mål lige fra de uledsagede mindreåriges indrejse på EU’s område skal være at finde en varig løsning for dem, og at denne løsning skal tage hensyn til barnets tarv; minder om, at bestræbelserne på at finde denne løsning altid skal begynde med en undersøgelse af mulighederne for familiesammenføring i og uden for EU, forudsat at dette er i barnets bedste interesse; understreger, at den mindreårige principielt kan anmodes om at hjælpe til ved eftersøgningen efter familiemedlemmer, men at der ikke må foreligge nogen pligt til at samarbejde, som kan afgøre behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse; minder om, at der er tilfælde, hvor de mindreåriges eller deres familiemedlemmers liv er i fare, navnlig hvis disse er blevet tilbage i oprindelseslandet, og i de tilfælde skal indsamling, behandling og videregivelse af informationer vedrørende disse personer foregå i fortrolighed, så de berørtes liv ikke bringes i fare; opfordrer medlemsstaterne og alle deres kompetente myndigheder til at forbedre samarbejdet, navnlig ved at fjerne alle bureaukratiske hindringer for opsporing af familie og/eller familiesammenføring og udveksle bedste praksis; anmoder Kommissionen om at overvåge gennemførelsen af direktiv 2003/86/EF om ret til familiesammenføring, navnlig artikel 10, stk. 3; |
| --- | --- |

24.

understreger kraftigt, at det endelige mål lige fra de uledsagede mindreåriges indrejse på EU’s område skal være at finde en varig løsning for dem, og at denne løsning skal tage hensyn til barnets tarv; minder om, at bestræbelserne på at finde denne løsning altid skal begynde med en undersøgelse af mulighederne for familiesammenføring i og uden for EU, forudsat at dette er i barnets bedste interesse; understreger, at den mindreårige principielt kan anmodes om at hjælpe til ved eftersøgningen efter familiemedlemmer, men at der ikke må foreligge nogen pligt til at samarbejde, som kan afgøre behandlingen af ansøgningen om international beskyttelse; minder om, at der er tilfælde, hvor de mindreåriges eller deres familiemedlemmers liv er i fare, navnlig hvis disse er blevet tilbage i oprindelseslandet, og i de tilfælde skal indsamling, behandling og videregivelse af informationer vedrørende disse personer foregå i fortrolighed, så de berørtes liv ikke bringes i fare; opfordrer medlemsstaterne og alle deres kompetente myndigheder til at forbedre samarbejdet, navnlig ved at fjerne alle bureaukratiske hindringer for opsporing af familie og/eller familiesammenføring og udveksle bedste praksis; anmoder Kommissionen om at overvåge gennemførelsen af direktiv 2003/86/EF om ret til familiesammenføring, navnlig artikel 10, stk. 3;

| 25. | opfordrer Kommissionen til i de strategiske retningslinjer at medtage fælles standarder, der er baseret på bedste praksis, om betingelser, som skal opfyldes, før en mindreårig kan sendes tilbage, på en konsekvent måde og under hensyntagen til barnets tarv og på grundlag af den sammenlignende undersøgelse om praksis inden for området tilbagesendelse af mindreårige, som Kommissionen offentliggjorde i 2011, og som omfattede en kontrolliste og en samling af bedste praksis; minder på det kraftigste om, at der ikke må træffes afgørelse om tilbagesendelse af en mindreårig, hvis det ikke er i barnets bedste interesse, eller hvis tilbagesendelsen er forbundet med farer for de mindreåriges eller deres familiers liv, fysiske og psykiske sundhed og trivsel, sikkerhed eller grundlæggende rettigheder, og at der skal tages hensyn til og foretages en fuld evaluering af hver enkelt mindreåriges (og i tilfælde af familiesammenføring deres familiemedlemmers) særlige forhold; minder om, at der kun må træffes afgørelse om tilbagesendelse, når det er blevet fastlagt, at de mindreårige i tilbagesendelseslandet vil få gavn af sikre, konkrete og tilpassede bestemmelser, der respekterer deres rettigheder, og som er forbundet med reintegrationsforanstaltninger i tilbagesendelseslandet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastlægge samarbejds- og kontrolordninger med oprindelses- og transitlande og i samarbejde med ikkestatslige, lokale og internationale organisationer med henblik på at sikre barnets sikre tilbagesendelse og sikre beskyttelsen og reintegrationen af mindreårige efter deres tilbagesendelse; bemærker, at sådanne ordninger er et element af afgørende betydning i forbindelse med tilbagesendelse; anmoder Kommissionen om i forbindelse med evalueringen af direktiv 2008/115/EF at fastholde dets indvirkning på uledsagede mindreårige, navnlig artikel 10, artikel 14, stk. 1, litra c), og artikel 17; opfordrer EU til at forpligte sig til at forbedre sine bestræbelser på at standse de potentielle drivkræfter bag migration, herunder tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, skadelig traditionel praksis som f.eks. kvindelig kønslemlæstelse og seksuel vold i hele verden; |
| --- | --- |

25.

opfordrer Kommissionen til i de strategiske retningslinjer at medtage fælles standarder, der er baseret på bedste praksis, om betingelser, som skal opfyldes, før en mindreårig kan sendes tilbage, på en konsekvent måde og under hensyntagen til barnets tarv og på grundlag af den sammenlignende undersøgelse om praksis inden for området tilbagesendelse af mindreårige, som Kommissionen offentliggjorde i 2011, og som omfattede en kontrolliste og en samling af bedste praksis; minder på det kraftigste om, at der ikke må træffes afgørelse om tilbagesendelse af en mindreårig, hvis det ikke er i barnets bedste interesse, eller hvis tilbagesendelsen er forbundet med farer for de mindreåriges eller deres familiers liv, fysiske og psykiske sundhed og trivsel, sikkerhed eller grundlæggende rettigheder, og at der skal tages hensyn til og foretages en fuld evaluering af hver enkelt mindreåriges (og i tilfælde af familiesammenføring deres familiemedlemmers) særlige forhold; minder om, at der kun må træffes afgørelse om tilbagesendelse, når det er blevet fastlagt, at de mindreårige i tilbagesendelseslandet vil få gavn af sikre, konkrete og tilpassede bestemmelser, der respekterer deres rettigheder, og som er forbundet med reintegrationsforanstaltninger i tilbagesendelseslandet; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastlægge samarbejds- og kontrolordninger med oprindelses- og transitlande og i samarbejde med ikkestatslige, lokale og internationale organisationer med henblik på at sikre barnets sikre tilbagesendelse og sikre beskyttelsen og reintegrationen af mindreårige efter deres tilbagesendelse; bemærker, at sådanne ordninger er et element af afgørende betydning i forbindelse med tilbagesendelse; anmoder Kommissionen om i forbindelse med evalueringen af direktiv 2008/115/EF at fastholde dets indvirkning på uledsagede mindreårige, navnlig artikel 10, artikel 14, stk. 1, litra c), og artikel 17; opfordrer EU til at forpligte sig til at forbedre sine bestræbelser på at standse de potentielle drivkræfter bag migration, herunder tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, skadelig traditionel praksis som f.eks. kvindelig kønslemlæstelse og seksuel vold i hele verden;

| 26. | understreger, at integration af uledsagede mindreårige i modtagerlandet skal opbygges omkring et individuelt livsprojekt, der er udarbejdet for og i samarbejde med de mindreårige med fuld respekt for deres etniske, religiøse, kulturelle og sproglige baggrund; |
| --- | --- |

26.

understreger, at integration af uledsagede mindreårige i modtagerlandet skal opbygges omkring et individuelt livsprojekt, der er udarbejdet for og i samarbejde med de mindreårige med fuld respekt for deres etniske, religiøse, kulturelle og sproglige baggrund;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at pålægge offentlige myndigheder en forpligtelse til at reagere, hvis uledsagede mindreårige er ofre for tiggeri; mener, at udnyttelsen af mindreårige i forbindelse med tiggeri bør forhindres for enhver pris; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at pålægge offentlige myndigheder en forpligtelse til at reagere, hvis uledsagede mindreårige er ofre for tiggeri; mener, at udnyttelsen af mindreårige i forbindelse med tiggeri bør forhindres for enhver pris;

o

o o

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Europarådet. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Europarådet.

---

(1)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 12.

(2)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(3)  EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 337 af 20.12.2011, s. 9.

(5)  EUT L 31 af 6.2.2003, s. 18.

(6)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98.

(7)  EUT L 251 af 3.10.2003, s. 12.

(8)  EUT L 199 af 31.7.2007, s. 23.

(9)  EUT L 173 af 3.7.2007, s. 19.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/173 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/173

---

P7_TA(2013)0388

Situationen i Den Demokratiske Republik Congo

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om situationen i Den Demokratiske Republik Congo (2013/2822(RSP))

(2016/C 093/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger,

| — | der henviser til erklæringerne fra Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, af henholdsvis 30. august 2013 om situationen i Nordkivu og 7. juni 2012 og 10. juli 2012 om situationen i det østlige Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra Unionens højtstående repræsentant, Catherine Ashton, af henholdsvis 30. august 2013 om situationen i Nordkivu og 7. juni 2012 og 10. juli 2012 om situationen i det østlige Congo,

| — | der henviser til beslutning fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om den ustabile og usikre situation i De Store Søers Område, navnlig i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, vedtaget på forsamlingens møde i Paramaribo (Surinam) den 27.—29. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om den ustabile og usikre situation i De Store Søers Område, navnlig i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo, vedtaget på forsamlingens møde i Paramaribo (Surinam) den 27.—29. november 2012,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. juli 2013 om De Store Søers Område og af 10. december 2012, 19. november 2012 og 25. juni 2012 om situationen i det østlige DRC, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. juli 2013 om De Store Søers Område og af 10. december 2012, 19. november 2012 og 25. juni 2012 om situationen i det østlige DRC,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner: 2053 (2012) om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, 1925 (2010) og 1856 (2008), der præciserer mandatet for FN-missionen i Den Demokratiske Republik Congo (Monusco), og 2098 (2013), der fornyer Monusco's mandat, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner: 2053 (2012) om situationen i Den Demokratiske Republik Congo, 1925 (2010) og 1856 (2008), der præciserer mandatet for FN-missionen i Den Demokratiske Republik Congo (Monusco), og 2098 (2013), der fornyer Monusco's mandat,

| — | der henviser til rapporten fra FN-generalsekretær af 28. juni 2013 om FN's stabiliseringsmission i Den Demokratiske Republik Congo, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN-generalsekretær af 28. juni 2013 om FN's stabiliseringsmission i Den Demokratiske Republik Congo,

| — | der henviser til erklæringen af 25. juli 2013 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om situationen i De Store Søers Område, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 25. juli 2013 fra formanden for FN's Sikkerhedsråd om situationen i De Store Søers Område,

| — | der henviser til den afgørelse, som Freds-og Sikkerhedsrådet i Den Afrikanske Union (AU) traf om situationen i De Store Søers Område, især i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo (DRC), på sit 393. møde den 28. august 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til den afgørelse, som Freds-og Sikkerhedsrådet i Den Afrikanske Union (AU) traf om situationen i De Store Søers Område, især i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo (DRC), på sit 393. møde den 28. august 2013,

| — | der henviser til erklæringerne fra stats- og regeringscheferne fra medlemslandene i den internationale konference om De Store Søers Område (ICGRL) af henholdsvis 6. august 2013 og 24. november 2012 om sikkerhedssituationen i DRC, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra stats- og regeringscheferne fra medlemslandene i den internationale konference om De Store Søers Område (ICGRL) af henholdsvis 6. august 2013 og 24. november 2012 om sikkerhedssituationen i DRC,

| — | der henviser til den resolution om situationen i DRC, som Den Internationale Organisation af Frankofone Lande (OIF) vedtog på det 14. topmøde for frankofone lande den 13.—14. oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den resolution om situationen i DRC, som Den Internationale Organisation af Frankofone Lande (OIF) vedtog på det 14. topmøde for frankofone lande den 13.—14. oktober 2012,

| — | der henviser til Cotonou-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i juni 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonou-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i juni 2000,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) og 1960 (2010) om kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) og 1960 (2010) om kvinder, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til artikel 3 i Genève-konventionen fra 1949 og protokol II hertil, som forbyder summariske henrettelser, voldtægt, tvangsrekruttering og andre grusomheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i Genève-konventionen fra 1949 og protokol II hertil, som forbyder summariske henrettelser, voldtægt, tvangsrekruttering og andre grusomheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, som især forbyder inddragelse af børn i væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, som især forbyder inddragelse af børn i væbnede konflikter,

| — | der henviser til den fakultative protokol til den internationale konvention om barnets rettigheder om inddragelse af børn i væbnede konflikter, som er blevet ratificeret af landene i De Store Søers Område, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fakultative protokol til den internationale konvention om barnets rettigheder om inddragelse af børn i væbnede konflikter, som er blevet ratificeret af landene i De Store Søers Område,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder, som blev ratificeret af DRC i 1982, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskerettigheder og befolkningers rettigheder, som blev ratificeret af DRC i 1982,

| — | der henviser til artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, i sin forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, i sin forretningsorden,

| A. | der henviser til, at volden i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo siden sidste juli, hvor fjendtlighederne mellem M23 og regeringstropperne blev genoptaget, har været stadig eskalerende, hvilket har resulteret i tab af tusinder af liv og utallige kvæstelser, herunder angreb på civile og fredsbevarende styrker fra FN; der henviser til, at den humanitære situation fortsat er kritisk; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at volden i den østlige del af Den Demokratiske Republik Congo siden sidste juli, hvor fjendtlighederne mellem M23 og regeringstropperne blev genoptaget, har været stadig eskalerende, hvilket har resulteret i tab af tusinder af liv og utallige kvæstelser, herunder angreb på civile og fredsbevarende styrker fra FN; der henviser til, at den humanitære situation fortsat er kritisk;

| B. | der henviser til, at Kivu-regionen på grund af den fortsatte væbnede konflikt har været udsat for grusomheder og vold, herunder plyndringer, seksuel og kønsbaseret vold, bortførelser og tvangsrekruttering af børn til væbnede grupper samt menneskerettighedskrænkelser, der fortsat er en svøbe, som underminerer de bestræbelser, FN's Sikkerhedsråd og regionale organer gør for at sætte en stopper for konflikten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kivu-regionen på grund af den fortsatte væbnede konflikt har været udsat for grusomheder og vold, herunder plyndringer, seksuel og kønsbaseret vold, bortførelser og tvangsrekruttering af børn til væbnede grupper samt menneskerettighedskrænkelser, der fortsat er en svøbe, som underminerer de bestræbelser, FN's Sikkerhedsråd og regionale organer gør for at sætte en stopper for konflikten;

| C. | der henviser til, at en FN-fredsmægler blev dræbt og 10 andre såret den 28. august 2013 under et angreb på M23-oprørsgruppen i Kibati-højderne i Nordkivu, hvor Monusco bistod den congolesiske hær (FARDC) med at beskytte de civilt befolkede områder i Goma; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en FN-fredsmægler blev dræbt og 10 andre såret den 28. august 2013 under et angreb på M23-oprørsgruppen i Kibati-højderne i Nordkivu, hvor Monusco bistod den congolesiske hær (FARDC) med at beskytte de civilt befolkede områder i Goma;

| D. | der henviser til, at mere end 2,7 millioner internt fordrevne er blevet tvunget til at flygte fra deres hjem, herunder mere end 1 million alene i 2012, og at mere end 440 000 congolesiske flygtninge er flygtet til andre afrikanske lande, medens omkring 6,4 millioner mennesker, der har brug for mad og nødhjælp, nu blot overlever under prekære forhold som følge af de tilbagevendende kampe og krænkelser af såvel deres menneskerettigheder som den humanitære folkeret i det østlige DRC; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mere end 2,7 millioner internt fordrevne er blevet tvunget til at flygte fra deres hjem, herunder mere end 1 million alene i 2012, og at mere end 440 000 congolesiske flygtninge er flygtet til andre afrikanske lande, medens omkring 6,4 millioner mennesker, der har brug for mad og nødhjælp, nu blot overlever under prekære forhold som følge af de tilbagevendende kampe og krænkelser af såvel deres menneskerettigheder som den humanitære folkeret i det østlige DRC;

| E. | der henviser til, at DRC's manglende retsforfølgning af de ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser fremmer klimaet af straffrihed og opmuntrer til begåelse af nye forbrydelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at DRC's manglende retsforfølgning af de ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser fremmer klimaet af straffrihed og opmuntrer til begåelse af nye forbrydelser;

| F. | der henviser til forhandlingerne mellem oprørsgrupperne og den congolesiske stat har været afbrudt siden maj 2013; der erindrer om, at de M23-oprørere, som blev integreret i hæren efter en fredsaftale i 2 000, deserterede i april 2012, og at M23 udgør en af den snes væbnede grupper, der kæmper i denne ressourcerige region; |
| --- | --- |

F.

der henviser til forhandlingerne mellem oprørsgrupperne og den congolesiske stat har været afbrudt siden maj 2013; der erindrer om, at de M23-oprørere, som blev integreret i hæren efter en fredsaftale i 2 000, deserterede i april 2012, og at M23 udgør en af den snes væbnede grupper, der kæmper i denne ressourcerige region;

| G. | der henviser til, at det 7. topmøde i ICGLR blev indledt den 5. september 2013, og at konferencen har opfordret til en genåbning og hurtig gennemførelse af fredsforhandlingerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det 7. topmøde i ICGLR blev indledt den 5. september 2013, og at konferencen har opfordret til en genåbning og hurtig gennemførelse af fredsforhandlingerne;

| H. | der henviser til FN's Sikkerhedsråd ved resolution 2098 (2013) af 28. marts 2013 forlængede Monusco's mandat indtil den 31. marts 2014 og, som en undtagelsesforanstaltning, oprettede en særlig »indsatsbrigade« inden for operationens eksisterende styrke på 19 815 mand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til FN's Sikkerhedsråd ved resolution 2098 (2013) af 28. marts 2013 forlængede Monusco's mandat indtil den 31. marts 2014 og, som en undtagelsesforanstaltning, oprettede en særlig »indsatsbrigade« inden for operationens eksisterende styrke på 19 815 mand;

| I. | der henviser til, at ICGLR's medlemslande i 2012 iværksatte en fælles kontrolmekanisme (JVM), der har til formål at overvåge troppebevægelser i den østlige DRC og implementere den planlagte neutrale internationale styrke; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ICGLR's medlemslande i 2012 iværksatte en fælles kontrolmekanisme (JVM), der har til formål at overvåge troppebevægelser i den østlige DRC og implementere den planlagte neutrale internationale styrke;

| J. | der henviser til, at FN's ekspertgruppe har offentliggjort beviser, der knytter Rwanda til oprørerne, og at USA har opfordret Kigali at ophøre med denne støtte; der henviser til, at Rwanda gentagne gange har benægtet enhver tilknytning til M23; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FN's ekspertgruppe har offentliggjort beviser, der knytter Rwanda til oprørerne, og at USA har opfordret Kigali at ophøre med denne støtte; der henviser til, at Rwanda gentagne gange har benægtet enhver tilknytning til M23;

| K. | der henviser til, at seksuel vold og den mere udbredte anvendelse af voldtægt som krigsvåben har voldsomme konsekvenser, herunder den fysiske og psykiske nedbrydning af ofrene, og skal betragtes som krigsforbrydelser; der henviser til, at de nationale myndigheder og det internationale samfund primært har fokuseret på at styrke retssystemet, især på den militære side, og på at fremme indledningen af retslige undersøgelser af og retsforfølgning for seksuel vold, der henviser til, at selv om der har været afholdt retssager, er de afsagte domme ofte ikke blevet fuldbyrdet, ligesom de domfældte i mange tilfælde har været i stand til at flygte, og der er kun gjort lidt for at sikre ofrene erstatning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at seksuel vold og den mere udbredte anvendelse af voldtægt som krigsvåben har voldsomme konsekvenser, herunder den fysiske og psykiske nedbrydning af ofrene, og skal betragtes som krigsforbrydelser; der henviser til, at de nationale myndigheder og det internationale samfund primært har fokuseret på at styrke retssystemet, især på den militære side, og på at fremme indledningen af retslige undersøgelser af og retsforfølgning for seksuel vold, der henviser til, at selv om der har været afholdt retssager, er de afsagte domme ofte ikke blevet fuldbyrdet, ligesom de domfældte i mange tilfælde har været i stand til at flygte, og der er kun gjort lidt for at sikre ofrene erstatning;

| L. | der henviser til, at det er nødvendigt at håndtere konsekvenserne af konflikten, især gennem demilitarisering, gennemgang af regeringsførelsen på lokalt plan, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter, repatriering af flygtninge, genbosættelse af internt fordrevne, og implementering af bæredygtige udviklingsprogrammer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det er nødvendigt at håndtere konsekvenserne af konflikten, især gennem demilitarisering, gennemgang af regeringsførelsen på lokalt plan, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter, repatriering af flygtninge, genbosættelse af internt fordrevne, og implementering af bæredygtige udviklingsprogrammer;

| M. | der henviser til, at EU bidrager til genoprettelsen af retsvæsen og sikkerhedsstyrker (politi og hær) og forsøger at gøre disse sektorer velfungerende ved hjælp af finansiel og teknisk bistand og ved at oplære personellet inden for rammerne af EUSEC RD- og EUPOL RD-missionerne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU bidrager til genoprettelsen af retsvæsen og sikkerhedsstyrker (politi og hær) og forsøger at gøre disse sektorer velfungerende ved hjælp af finansiel og teknisk bistand og ved at oplære personellet inden for rammerne af EUSEC RD- og EUPOL RD-missionerne;

| N. | der henviser til, at problemet med ulovlig udnyttelse af landets naturressourcer, hvoraf nogle finder vej til andre lande, er en af de faktorer, der giver næring til og forværrer konflikten i DRC, og er en stadig kilde til usikkerhed for regionen som helhed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at problemet med ulovlig udnyttelse af landets naturressourcer, hvoraf nogle finder vej til andre lande, er en af de faktorer, der giver næring til og forværrer konflikten i DRC, og er en stadig kilde til usikkerhed for regionen som helhed;

| O. | der henviser til, at stigende arbejdsløshed, den sociale krise, fødevarekrisen, mangelen på basale serviceydelser, forarmelsen af befolkningen og miljøforringelsen i DRC også er en del af årsagen til ustabiliteten i landet og De Store Søers Område; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at stigende arbejdsløshed, den sociale krise, fødevarekrisen, mangelen på basale serviceydelser, forarmelsen af befolkningen og miljøforringelsen i DRC også er en del af årsagen til ustabiliteten i landet og De Store Søers Område;

| P. | der henviser til, at der i de seneste måneder ikke er gjort noget fremskridt med hensyn til udkastet til lov om beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere, medens undertrykkelsen af menneskerettighedsaktivister og journalister i DRC er øget, idet de er blevet udsat for vilkårlige anholdelser og intimideringsforsøg; der henviser til, at der ikke er taget noget skridt til at bringe de ansvarlige for en domstol; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i de seneste måneder ikke er gjort noget fremskridt med hensyn til udkastet til lov om beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere, medens undertrykkelsen af menneskerettighedsaktivister og journalister i DRC er øget, idet de er blevet udsat for vilkårlige anholdelser og intimideringsforsøg; der henviser til, at der ikke er taget noget skridt til at bringe de ansvarlige for en domstol;

| Q. | der henviser til, at forsvarsadvokaterne Peter Ngomo Milambo, Emmanuel Ilunga Kabengele og Regine Sesepe er blevet udsat for trusler på baggrund af genoptagelsen den 9. april 2013 af appelsagen ved den øverste militære domstol vedrørende mordet i juni 2010 på Floribert Chebeya, administrerende direktør for Voice of the Voiceless (VSV) og medlem af generalforsamlingen for Verdensorganisationen mod Tortur (OMCT) og Fidèle Bazana, medlem af VSV; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at forsvarsadvokaterne Peter Ngomo Milambo, Emmanuel Ilunga Kabengele og Regine Sesepe er blevet udsat for trusler på baggrund af genoptagelsen den 9. april 2013 af appelsagen ved den øverste militære domstol vedrørende mordet i juni 2010 på Floribert Chebeya, administrerende direktør for Voice of the Voiceless (VSV) og medlem af generalforsamlingen for Verdensorganisationen mod Tortur (OMCT) og Fidèle Bazana, medlem af VSV;

| R. | der henviser til, at Godfrey Mutombo, medlem af den ikke-statslige organisation Libertas, den 7. august 2013 i landsbyen Kawakolo i Pweto-territoriet i Katanga-provinsen blev brutalt myrdet af medlemmer af oprørsgrupper, som har terroriseret visse landsbyer i den nordlige del af provinsen siden 2011; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Godfrey Mutombo, medlem af den ikke-statslige organisation Libertas, den 7. august 2013 i landsbyen Kawakolo i Pweto-territoriet i Katanga-provinsen blev brutalt myrdet af medlemmer af oprørsgrupper, som har terroriseret visse landsbyer i den nordlige del af provinsen siden 2011;

| 1. | udtrykker sin stærke foruroligelse over den seneste optrapning af volden i det østlige DRC, der har alvorlige politiske, økonomiske, sociale, humanitære og sikkerhedsmæssige konsekvenser i DRC og i hele regionen, som i forvejen er sårbar og ustabil; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin stærke foruroligelse over den seneste optrapning af volden i det østlige DRC, der har alvorlige politiske, økonomiske, sociale, humanitære og sikkerhedsmæssige konsekvenser i DRC og i hele regionen, som i forvejen er sårbar og ustabil;

| 2. | fordømmer på det kraftigste det seneste udbrud af vold i det østlige DRC, især de vilkårlige granatbeskydninger, som M23 og andre væbnede grupper, navnlig De Demokratiske Styrker til Befrielse af Rwanda (FDLR), har gjort sig skyld i, og som har forvoldt dødsfald, personskader og materielle skader i civilbefolkningen; fordømmer de målrettede angreb, som oprørerne har rettet mod Monusco, og som har dræbt flere, herunder en tanzanisk fredsbevarende soldat, og såret adskillige andre; opfordrer indtrængende alle berørte parter til at sikre adgangen for og beskyttelsen af de humanitære organisationer, som kommer den nødlidende civilbefolkning til hjælp; |
| --- | --- |

2.

fordømmer på det kraftigste det seneste udbrud af vold i det østlige DRC, især de vilkårlige granatbeskydninger, som M23 og andre væbnede grupper, navnlig De Demokratiske Styrker til Befrielse af Rwanda (FDLR), har gjort sig skyld i, og som har forvoldt dødsfald, personskader og materielle skader i civilbefolkningen; fordømmer de målrettede angreb, som oprørerne har rettet mod Monusco, og som har dræbt flere, herunder en tanzanisk fredsbevarende soldat, og såret adskillige andre; opfordrer indtrængende alle berørte parter til at sikre adgangen for og beskyttelsen af de humanitære organisationer, som kommer den nødlidende civilbefolkning til hjælp;

| 3. | kræver et omgående stop for alle menneskerettighedskrænkelser, herunder den alarmerende og udbredte seksuelle og kønsbaserede vold (FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 (2008) af 19. juni 2008) og den ulykkelige rekruttering og brug af børn i væbnede styrker; udtrykker sin solidaritet med DRC's krigsramte befolkning; |
| --- | --- |

3.

kræver et omgående stop for alle menneskerettighedskrænkelser, herunder den alarmerende og udbredte seksuelle og kønsbaserede vold (FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 (2008) af 19. juni 2008) og den ulykkelige rekruttering og brug af børn i væbnede styrker; udtrykker sin solidaritet med DRC's krigsramte befolkning;

| 4. | opfordrer kraftigt alle relevante myndigheder til straks at tage skridt til at gennemføre en uvildig og tilbundsgående undersøgelse alle tidligere og nuværende sager om krænkelser af menneskerettighederne og til at samarbejde fuldt ud med Den Internationale Straffedomstol; kræver, at der tages skridt til at sikre, at gerningsmændene til krænkelser af menneskerettigheder, krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, seksuel vold mod kvinder og rekruttering af børnesoldater bliver anmeldt, identificeret, retsforfulgt og straffet i henhold til national og international strafferet; |
| --- | --- |

4.

opfordrer kraftigt alle relevante myndigheder til straks at tage skridt til at gennemføre en uvildig og tilbundsgående undersøgelse alle tidligere og nuværende sager om krænkelser af menneskerettighederne og til at samarbejde fuldt ud med Den Internationale Straffedomstol; kræver, at der tages skridt til at sikre, at gerningsmændene til krænkelser af menneskerettigheder, krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, seksuel vold mod kvinder og rekruttering af børnesoldater bliver anmeldt, identificeret, retsforfulgt og straffet i henhold til national og international strafferet;

| 5. | fordømmer på det kraftigste alle former for ekstern støtte til M23-gruppen og andre undergravende kræfter i DRC og kræver et omgående og permanent ophør af en sådan støtte; |
| --- | --- |

5.

fordømmer på det kraftigste alle former for ekstern støtte til M23-gruppen og andre undergravende kræfter i DRC og kræver et omgående og permanent ophør af en sådan støtte;

| 6. | støtter missionen for Monusco's indsatsbrigade, som går ud på at iværksætte en offensiv mod de væbnede grupper, herunder M23, og roser de aktive skridt, Monusco har taget for at gennemføre sit mandat, herunder navnlig beskyttelsen af civile, og opfordrer til fortsættelse af disse bestræbelser; opfordrer navnlig FN's Sikkerhedsråd til at træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med sin resolution 2098 (2013) til at beskytte civile i det østlige DRC; |
| --- | --- |

6.

støtter missionen for Monusco's indsatsbrigade, som går ud på at iværksætte en offensiv mod de væbnede grupper, herunder M23, og roser de aktive skridt, Monusco har taget for at gennemføre sit mandat, herunder navnlig beskyttelsen af civile, og opfordrer til fortsættelse af disse bestræbelser; opfordrer navnlig FN's Sikkerhedsråd til at træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med sin resolution 2098 (2013) til at beskytte civile i det østlige DRC;

| 7. | opfordrer til en grundig undersøgelse ved Den Udvidede Fælles Kontrolmekanisme (EJVM) af oprindelsen til de mortergranater og bomber, som er affyret fra DRC's territorium ind i nabolandet Rwanda; opfordrer til større gennemsigtighed og regelmæssighed i forbindelse med EJVM's rapporter; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til en grundig undersøgelse ved Den Udvidede Fælles Kontrolmekanisme (EJVM) af oprindelsen til de mortergranater og bomber, som er affyret fra DRC's territorium ind i nabolandet Rwanda; opfordrer til større gennemsigtighed og regelmæssighed i forbindelse med EJVM's rapporter;

| 8. | understreger, at enhver direkte intervention fra DRC's nabolande kun kan forværre situationen; opfordrer alle regionale aktører til at udvise størst mulig tilbageholdenhed og afstå fra enhver handling eller udtalelse, der kan føre til en yderligere forværring af situationen; opfordrer nabolandene at sikre fuld respekt for DRC's suverænitet og territoriale integritet; |
| --- | --- |

8.

understreger, at enhver direkte intervention fra DRC's nabolande kun kan forværre situationen; opfordrer alle regionale aktører til at udvise størst mulig tilbageholdenhed og afstå fra enhver handling eller udtalelse, der kan føre til en yderligere forværring af situationen; opfordrer nabolandene at sikre fuld respekt for DRC's suverænitet og territoriale integritet;

| 9. | påskønner de bestræbelser, som ICGRL's, AU's og FN's medlemslande via deres skridt og initiativer har gjort med henblik på at nå frem til en varig og fredelig politisk løsning på krisen; opfordrer til overholdelse af alle de bestemmelser, der er indeholdt i rammeaftalen om fred, sikkerhed og samarbejde; |
| --- | --- |

9.

påskønner de bestræbelser, som ICGRL's, AU's og FN's medlemslande via deres skridt og initiativer har gjort med henblik på at nå frem til en varig og fredelig politisk løsning på krisen; opfordrer til overholdelse af alle de bestemmelser, der er indeholdt i rammeaftalen om fred, sikkerhed og samarbejde;

| 10. | opfordrer landene i De Store Søers Område til, navnlig i lyset af de tilsagn, der blev givet i februar 2013 som led i Addis Abeba-aftalerne, til sammen at engagere sig i indsatsen for fremme af fred, stabilitet og sikkerhed med henblik på at styrke den regionale økonomiske udvikling, med særlig vægt på forsoning, respekt for menneskerettighederne, bekæmpelse af straffrihed, etablering af et upartisk retssystem og en højere grad af ansvarlighed i regeringsførelsen; |
| --- | --- |

10.

opfordrer landene i De Store Søers Område til, navnlig i lyset af de tilsagn, der blev givet i februar 2013 som led i Addis Abeba-aftalerne, til sammen at engagere sig i indsatsen for fremme af fred, stabilitet og sikkerhed med henblik på at styrke den regionale økonomiske udvikling, med særlig vægt på forsoning, respekt for menneskerettighederne, bekæmpelse af straffrihed, etablering af et upartisk retssystem og en højere grad af ansvarlighed i regeringsførelsen;

| 11. | glæder sig over forhandlingerne om fred i regionen afholdt den 5. september 2013 i Kampala under ledelse af formanden for ICGLR, Ugandas præsident Yoweri Museveni, opfordrer alle aktører til at deltage og appellerer til de congolesiske myndigheder om at støtte dialogen mellem landets befolkningsgrupper, navnlig dem, der er berørt af konflikten; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over forhandlingerne om fred i regionen afholdt den 5. september 2013 i Kampala under ledelse af formanden for ICGLR, Ugandas præsident Yoweri Museveni, opfordrer alle aktører til at deltage og appellerer til de congolesiske myndigheder om at støtte dialogen mellem landets befolkningsgrupper, navnlig dem, der er berørt af konflikten;

| 12. | opfordrer AU og landene i De Store Søers Område til at tage yderligere skridt til at bekæmpe den ulovlige udnyttelse af og handel med naturressourcer, da dette er en af årsagerne til den store udbredelse af og ulovlige handel med våben, som for sin del er en af de hovedfaktorer, der giver næring til og forværrer konflikterne i De Store Søers Område; |
| --- | --- |

12.

opfordrer AU og landene i De Store Søers Område til at tage yderligere skridt til at bekæmpe den ulovlige udnyttelse af og handel med naturressourcer, da dette er en af årsagerne til den store udbredelse af og ulovlige handel med våben, som for sin del er en af de hovedfaktorer, der giver næring til og forværrer konflikterne i De Store Søers Område;

| 13. | opfordrer det internationale samfund herunder EU, AU og FN, til fortsat at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at yde en mere samordnet og effektiv bistand til befolkningen i det østlige DRC og bidrage til indsatsen for at afhjælpe den humanitære katastrofe; |
| --- | --- |

13.

opfordrer det internationale samfund herunder EU, AU og FN, til fortsat at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at yde en mere samordnet og effektiv bistand til befolkningen i det østlige DRC og bidrage til indsatsen for at afhjælpe den humanitære katastrofe;

| 14. | glæder sig over, at Kommissionen har mobiliseret yderligere 10 mio. EUR til levering af den stærkt tiltrængte nødhjælp til 2,5 millioner mennesker i DRC, hvorved EU's nødhjælp til DRC og De Store Søers Område i 2013 kommer op på 71 mio. EUR, hvilket gør EU til landets største humanitære donor; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at Kommissionen har mobiliseret yderligere 10 mio. EUR til levering af den stærkt tiltrængte nødhjælp til 2,5 millioner mennesker i DRC, hvorved EU's nødhjælp til DRC og De Store Søers Område i 2013 kommer op på 71 mio. EUR, hvilket gør EU til landets største humanitære donor;

| 15. | kræver, at DRC's regering tilendebringer reformerne i sikkerhedssektoren, og opfordrer til, at der gøres bestræbelser både nationalt og internationalt for at øge statens autoritet og retsstatsforholdene i DRC, navnlig på områderne regeringsførelse og sikkerhed, herunder i tæt samarbejde med EU's militære bistandsmission (EUSEC) og politimission (EUPOL), der bør fortsættes med henblik på at konsolidere fred og sikkerhed både i landet og i De Store Søers Område; |
| --- | --- |

15.

kræver, at DRC's regering tilendebringer reformerne i sikkerhedssektoren, og opfordrer til, at der gøres bestræbelser både nationalt og internationalt for at øge statens autoritet og retsstatsforholdene i DRC, navnlig på områderne regeringsførelse og sikkerhed, herunder i tæt samarbejde med EU's militære bistandsmission (EUSEC) og politimission (EUPOL), der bør fortsættes med henblik på at konsolidere fred og sikkerhed både i landet og i De Store Søers Område;

| 16. | opfordrer parlamentet, senatet og DRC's præsident, Joseph Kabila, til at gennemføre alle nødvendige foranstaltninger for at konsolidere demokratiet og sikre reel deltagelse af alle politiske kræfter, der den congolesiske nations vilje i styringen af landet, på grundlag af forfatnings- og lovbaserede regler samt frie og retfærdige valg; understreger nødvendigheden af at tage hensyn til henstillingerne fra EU's valgobservationsmission i 2011 og implementere de reformer, der er afgørende for videreførelsen af valgprocessen, herunder garantier for afholdelse af lokale valg; |
| --- | --- |

16.

opfordrer parlamentet, senatet og DRC's præsident, Joseph Kabila, til at gennemføre alle nødvendige foranstaltninger for at konsolidere demokratiet og sikre reel deltagelse af alle politiske kræfter, der den congolesiske nations vilje i styringen af landet, på grundlag af forfatnings- og lovbaserede regler samt frie og retfærdige valg; understreger nødvendigheden af at tage hensyn til henstillingerne fra EU's valgobservationsmission i 2011 og implementere de reformer, der er afgørende for videreførelsen af valgprocessen, herunder garantier for afholdelse af lokale valg;

| 17. | opfordrer de congolesiske myndigheder til at garantere for menneskerettighedsforkæmperes fysiske og psykiske integritet under alle forhold og til at foretage en hurtig, grundig, upartisk og gennemsigtig undersøgelse for at identificere alle gerningsmænd til de trusler, overfald og mord, som flere af disse forkæmpere har været offer for; |
| --- | --- |

17.

opfordrer de congolesiske myndigheder til at garantere for menneskerettighedsforkæmperes fysiske og psykiske integritet under alle forhold og til at foretage en hurtig, grundig, upartisk og gennemsigtig undersøgelse for at identificere alle gerningsmænd til de trusler, overfald og mord, som flere af disse forkæmpere har været offer for;

| 18. | understreger betydningen af at vedtage de længe ventede love, herunder loven om beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere og loven om overensstemmelse mellem national lovgivning og Romstatutten; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af at vedtage de længe ventede love, herunder loven om beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere og loven om overensstemmelse mellem national lovgivning og Romstatutten;

| 19. | henstiller, at FN Menneskerettighedsråd på sin 24. samling vedtager en stærk resolution om genindførelse af en form for overvågningsmekanisme vedrørende menneskerettighedssituationen i DRC, og anmoder FN's højkommissær for menneskerettigheder om at fremlægge en rapport om menneskerettighedssituationen i DRC; |
| --- | --- |

19.

henstiller, at FN Menneskerettighedsråd på sin 24. samling vedtager en stærk resolution om genindførelse af en form for overvågningsmekanisme vedrørende menneskerettighedssituationen i DRC, og anmoder FN's højkommissær for menneskerettigheder om at fremlægge en rapport om menneskerettighedssituationen i DRC;

| 20. | opfordrer indtrængende de congolesiske myndigheder til at sikre en effektiv oprettelse af en blandet særdomstol, der skal bidrage til at bekæmpe straffrihed og dømme gerningsmændene til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret i DRC, herunder seksuel vold mod kvinder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende de congolesiske myndigheder til at sikre en effektiv oprettelse af en blandet særdomstol, der skal bidrage til at bekæmpe straffrihed og dømme gerningsmændene til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret i DRC, herunder seksuel vold mod kvinder;

| 21. | mener, at en gennemsigtig adgang til og kontrol over naturressourcerne i DRC og en retfærdig omfordeling af ressourcerne over statsbudgettet er en forudsætning for en holdbar udvikling af landet; opfordrer derfor AU og landene i De Store Søers Område til at træffe yderligere foranstaltninger til at bekæmpe ulovlig udnyttelse af og handel med naturressourcer og opfordrer EU og hele det internationale samfund til at intensivere deres samarbejde med DRC på dette område; |
| --- | --- |

21.

mener, at en gennemsigtig adgang til og kontrol over naturressourcerne i DRC og en retfærdig omfordeling af ressourcerne over statsbudgettet er en forudsætning for en holdbar udvikling af landet; opfordrer derfor AU og landene i De Store Søers Område til at træffe yderligere foranstaltninger til at bekæmpe ulovlig udnyttelse af og handel med naturressourcer og opfordrer EU og hele det internationale samfund til at intensivere deres samarbejde med DRC på dette område;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, regeringerne i landene i De Store Søers Område, til præsidenten, premierministeren og parlamentet i Den Demokratiske Republik Congo, til FN's generalsekretær, FN's særlige repræsentant for seksuel vold i væbnede konflikter, FN's Sikkerhedsråd og FN's Menneskerettighedsråd samt Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, regeringerne i landene i De Store Søers Område, til præsidenten, premierministeren og parlamentet i Den Demokratiske Republik Congo, til FN's generalsekretær, FN's særlige repræsentant for seksuel vold i væbnede konflikter, FN's Sikkerhedsråd og FN's Menneskerettighedsråd samt Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/178 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/178

---

P7_TA(2013)0389

Situationen i Den Centralafrikanske Republik

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om Den Centralafrikanske Republik (2013/2823(RSP))

(2016/C 093/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den aftale, der den 11. januar 2013 blev indgået i Libreville (Gabon) om løsning af den politisk-militære krise i Den Centralafrikanske Republik, som blev undertegnet under ledelse af stats- og regeringscheferne i Det Økonomiske Fællesskab af Centralafrikanske Stater (ECCAS), og som fastsætter betingelserne for en afslutning af krisen i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der den 11. januar 2013 blev indgået i Libreville (Gabon) om løsning af den politisk-militære krise i Den Centralafrikanske Republik, som blev undertegnet under ledelse af stats- og regeringscheferne i Det Økonomiske Fællesskab af Centralafrikanske Stater (ECCAS), og som fastsætter betingelserne for en afslutning af krisen i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til rapporten af 14. august 2013 fra FN’s generalsekretær om situationen i Den Centralafrikanske Republik og rapporterne fra chefen for FN's integrerede kontor for fredsskabelse i Den Centralafrikanske Republik (Binuca), vicegeneralsekretæren for humanitære anliggender og vicegeneralsekretæren for menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 14. august 2013 fra FN’s generalsekretær om situationen i Den Centralafrikanske Republik og rapporterne fra chefen for FN's integrerede kontor for fredsskabelse i Den Centralafrikanske Republik (Binuca), vicegeneralsekretæren for humanitære anliggender og vicegeneralsekretæren for menneskerettigheder,

| — | der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 2088 (2013) af 24. januar 2013 og til Sikkerhedsrådets erklæringer om Den Centralafrikanske Republik og anmoder Sikkerhedsrådet om at støtte den nye afrikanskledede operation, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 2088 (2013) af 24. januar 2013 og til Sikkerhedsrådets erklæringer om Den Centralafrikanske Republik og anmoder Sikkerhedsrådet om at støtte den nye afrikanskledede operation,

| — | der henviser til afgørelsen af 19. juli 2013 fra Den Afrikanske Unions Råd for Fred og Sikkerhed om tilladelse til iværksættelse af en afrikanskledet fredsstøttende operation fra den 1. august 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen af 19. juli 2013 fra Den Afrikanske Unions Råd for Fred og Sikkerhed om tilladelse til iværksættelse af en afrikanskledet fredsstøttende operation fra den 1. august 2013,

| — | der henviser til de ekstraordinære topmøder mellem ECCAS’ stats- og regeringschefer, der blev afholdt i N’Djamena (Tchad) den 21. december 2012, 3. april 2013 og 18. april 2013, og til deres beslutninger om at oprette et nationalt overgangsråd med lovgivnings- og forfatningsmæssige beføjelser og vedtage en køreplan for overgangsprocessen i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ekstraordinære topmøder mellem ECCAS’ stats- og regeringschefer, der blev afholdt i N’Djamena (Tchad) den 21. december 2012, 3. april 2013 og 18. april 2013, og til deres beslutninger om at oprette et nationalt overgangsråd med lovgivnings- og forfatningsmæssige beføjelser og vedtage en køreplan for overgangsprocessen i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til mødet i den internationale kontaktgruppe den 3. maj 2013 i Brazzaville (Congo), som godkendte køreplanen for overgangen og oprettede en særlig fond til støtte for Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til mødet i den internationale kontaktgruppe den 3. maj 2013 i Brazzaville (Congo), som godkendte køreplanen for overgangen og oprettede en særlig fond til støtte for Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til erklæringerne af 21. december 2012, 1. og 11. januar 2013, 25. marts 2013, 21. april 2013 og and 27. august 2013 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Den Centralafrikanske republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 21. december 2012, 1. og 11. januar 2013, 25. marts 2013, 21. april 2013 og and 27. august 2013 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Den Centralafrikanske republik,

| — | der henviser til erklæringen af 21. december 2012 fra kommissæren med ansvar for humanitær bistand og civilbeskyttelse om det seneste konfliktudbrud i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 21. december 2012 fra kommissæren med ansvar for humanitær bistand og civilbeskyttelse om det seneste konfliktudbrud i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til den beslutning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtog den 19. juni 2013 Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, som Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtog den 19. juni 2013 Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til FN’s Sikkerhedsråds pressemeddelelser af 27. december 2012 og af 4. og 11. januar 2013 om Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Sikkerhedsråds pressemeddelelser af 27. december 2012 og af 4. og 11. januar 2013 om Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til FN-generalsekretær Ban Ki-moons erklæringer af 26. december 2012, hvori han fordømte oprørernes angreb og opfordrede alle parter til at rette sig efter de beslutninger, som ECCAS havde truffet i N’Djamena den 21. december 2012, og af 5. august 2013, hvori han opfordrede til at gøre en ende på straffriheden for alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Den Centralafrikanske Republik, herunder ved hjælp af sanktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-generalsekretær Ban Ki-moons erklæringer af 26. december 2012, hvori han fordømte oprørernes angreb og opfordrede alle parter til at rette sig efter de beslutninger, som ECCAS havde truffet i N’Djamena den 21. december 2012, og af 5. august 2013, hvori han opfordrede til at gøre en ende på straffriheden for alvorlige menneskerettighedskrænkelser i Den Centralafrikanske Republik, herunder ved hjælp af sanktioner,

| — | der henviser til erklæringen af 16. april 2013 fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Navanethem Pillay, hvori hun opfordrede til at sætte en stopper for volden og genoprette retsstatstilstande i landet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 16. april 2013 fra FN’s højkommissær for menneskerettigheder, Navanethem Pillay, hvori hun opfordrede til at sætte en stopper for volden og genoprette retsstatstilstande i landet,

| — | der henviser til erklæringerne af 12., 19. og 31. december 2012 fra formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union, Nkosazana Dlamini-Zuma, om situationen i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 12., 19. og 31. december 2012 fra formanden for Kommissionen for Den Afrikanske Union, Nkosazana Dlamini-Zuma, om situationen i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til den reviderede Cotonou-aftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonou-aftale,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik (1),

| — | der henviser til artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, i forretningsordenen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, i forretningsordenen,

| A. | der henviser til de mange overgreb, voldtægter, forbrydelser, voldshandlinger, plyndringer og andre overtrædelser af menneskerettighederne, som elementer af Séléka-koalitionen har forøvet siden dens militære sejr og magtovertagelse den 24. marts 2013, både i hovedstaden og provinsen, uden for enhver kontrol; |
| --- | --- |

A.

der henviser til de mange overgreb, voldtægter, forbrydelser, voldshandlinger, plyndringer og andre overtrædelser af menneskerettighederne, som elementer af Séléka-koalitionen har forøvet siden dens militære sejr og magtovertagelse den 24. marts 2013, både i hovedstaden og provinsen, uden for enhver kontrol;

| B. | der henviser til, at en afvæbningsaktion den 20. august 2013 under ledelse af Séléka-styrker fra Boy-Rabé, et område, der er domineret af tilhængere af den tidligere præsident, François Bozizé, førte til, at 11 personer blev dræbt, og i snesevis af personer blev såret, samtidig med at der fandt plyndringer sted; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en afvæbningsaktion den 20. august 2013 under ledelse af Séléka-styrker fra Boy-Rabé, et område, der er domineret af tilhængere af den tidligere præsident, François Bozizé, førte til, at 11 personer blev dræbt, og i snesevis af personer blev såret, samtidig med at der fandt plyndringer sted;

| C. | der henviser til, at mere end 5 000 af Banguis indbyggere den 28. august 2013 flygtede til Den Centralafrikanske Republiks største internationale lufthavn for at undslippe tidligere oprørere på plyndringstogt og besatte forpladsen i ca. 18 timer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mere end 5 000 af Banguis indbyggere den 28. august 2013 flygtede til Den Centralafrikanske Republiks største internationale lufthavn for at undslippe tidligere oprørere på plyndringstogt og besatte forpladsen i ca. 18 timer;

| D. | der henviser til risikoen for, at de tidligere centralafrikanske væbnede styrker, som er tilhængere af den afgåede præsident, François Bozizé, vil genoptage fjendtlighederne, og til instrumentaliseringen af de religiøse spændinger og de dermed forbundne risici; |
| --- | --- |

D.

der henviser til risikoen for, at de tidligere centralafrikanske væbnede styrker, som er tilhængere af den afgåede præsident, François Bozizé, vil genoptage fjendtlighederne, og til instrumentaliseringen af de religiøse spændinger og de dermed forbundne risici;

| E. | der henviser til, at den offentlige anklager i Bangui den 4. september 2013 krævede en 10-årig fængselsstraf for de 24 tidligere Séléka-oprørere, der blev stillet for en domstol i den første retssag vedrørende overgreb, der var begået i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den offentlige anklager i Bangui den 4. september 2013 krævede en 10-årig fængselsstraf for de 24 tidligere Séléka-oprørere, der blev stillet for en domstol i den første retssag vedrørende overgreb, der var begået i Den Centralafrikanske Republik;

| F. | der henviser til, at respekten for menneskerettighederne er en grundlæggende værdi i Den Europæiske Union og udgør et afgørende element i Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at respekten for menneskerettighederne er en grundlæggende værdi i Den Europæiske Union og udgør et afgørende element i Cotonouaftalen;

| G. | der henviser til, at den manglende retsforfølgelse af de ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser fremmer atmosfæren af straffrihed og tilskynder til, at der begås nye forbrydelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den manglende retsforfølgelse af de ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser fremmer atmosfæren af straffrihed og tilskynder til, at der begås nye forbrydelser;

| H. | der henviser til, at chefanklageren ved Den Internationale Straffedomstol den 7. august 2013 for anden gang advarede om, at de forbrydelser, der var begået i Den Centralafrikanske Republik, muligvis henhørte under Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion, og at domstolen om nødvendigt ville indlede retsforfølgelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at chefanklageren ved Den Internationale Straffedomstol den 7. august 2013 for anden gang advarede om, at de forbrydelser, der var begået i Den Centralafrikanske Republik, muligvis henhørte under Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion, og at domstolen om nødvendigt ville indlede retsforfølgelse;

| I. | der henviser til, at denne vold igen forårsager fordrivelse af mennesker, og at Kontoret for Koordination af Humanitære Anliggender skønner, at en tredjedel af befolkningen har forladt deres hjem og lider af underernæring, at 1,6 millioner mennesker har desperat brug for hjælp, og at 200 000 af dem har brug for sundhedspleje, at 484 000 mennesker oplever alvorlig fødevareknaphed, at 206 000 personer er blevet fordrevet, og at 60 000 af dem har søgt tilflugt i nabolandene; der desuden henviser til, at 650 000 børn ikke længere går i skole, fordi skolerne er besat af væbnede grupper, og at 35 000 børn er blevet rekrutteret af væbnede styrker og grupper; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at denne vold igen forårsager fordrivelse af mennesker, og at Kontoret for Koordination af Humanitære Anliggender skønner, at en tredjedel af befolkningen har forladt deres hjem og lider af underernæring, at 1,6 millioner mennesker har desperat brug for hjælp, og at 200 000 af dem har brug for sundhedspleje, at 484 000 mennesker oplever alvorlig fødevareknaphed, at 206 000 personer er blevet fordrevet, og at 60 000 af dem har søgt tilflugt i nabolandene; der desuden henviser til, at 650 000 børn ikke længere går i skole, fordi skolerne er besat af væbnede grupper, og at 35 000 børn er blevet rekrutteret af væbnede styrker og grupper;

| J. | der henviser til, at myndighederne i Cameroun den 21. august 2013 midlertidigt lukkede grænsen til Den Centralafrikanske Republik under henvisning til, at Séléka-oprørere havde angrebet grænsebyen Toktoyo og dræbt en camerounsk grænsebetjent; der henviser til, at lastbilchauffører, selv om grænsen igen er åben, stadig tøver med at køre ind i Den Centralafrikanske Republik på grund af de dårlige sikkerhedsforhold; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at myndighederne i Cameroun den 21. august 2013 midlertidigt lukkede grænsen til Den Centralafrikanske Republik under henvisning til, at Séléka-oprørere havde angrebet grænsebyen Toktoyo og dræbt en camerounsk grænsebetjent; der henviser til, at lastbilchauffører, selv om grænsen igen er åben, stadig tøver med at køre ind i Den Centralafrikanske Republik på grund af de dårlige sikkerhedsforhold;

| K. | der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik står over for sociale og økonomiske udfordringer, da såvel den offentlige som den private sektor er blevet udplyndret og ødelagt, hvilket i høj grad har undergravet landets administration og erhvervsliv og skabt betydelig social uro; der henviser til, at også hospitalerne har været udsat for massive plyndringer, hvilket har ført til katastrofale sundhedstilstande i landet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik står over for sociale og økonomiske udfordringer, da såvel den offentlige som den private sektor er blevet udplyndret og ødelagt, hvilket i høj grad har undergravet landets administration og erhvervsliv og skabt betydelig social uro; der henviser til, at også hospitalerne har været udsat for massive plyndringer, hvilket har ført til katastrofale sundhedstilstande i landet;

| L. | der henviser til, at Librevilleaftalen fortsat udgør grundlaget for overgangsordningen; der henviser til, at der efter overgangsperioden på 18 måneder skal afholdes frie, demokratiske, gennemsigtige og regelmæssige valg, men at statsoverhovedet, premierministeren, medlemmerne af overgangsregeringen og medlemmerne af overgangsrådets præsidium ikke vil kunne stille op; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Librevilleaftalen fortsat udgør grundlaget for overgangsordningen; der henviser til, at der efter overgangsperioden på 18 måneder skal afholdes frie, demokratiske, gennemsigtige og regelmæssige valg, men at statsoverhovedet, premierministeren, medlemmerne af overgangsregeringen og medlemmerne af overgangsrådets præsidium ikke vil kunne stille op;

| M. | der henviser til, at ECCAS på topmødet den 3. april 2013 oprettede det nationale overgangsråd, og at det den 18. april 2013 vedtog en køreplan for dets sammensætning og funktionsmåde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ECCAS på topmødet den 3. april 2013 oprettede det nationale overgangsråd, og at det den 18. april 2013 vedtog en køreplan for dets sammensætning og funktionsmåde;

| N. | der henviser til, at der i maj 2013 blev oprettet en international kontaktgruppe om Den Centralafrikanske Republik, som skulle samordne den regionale, kontinentale og internationale indsats med henblik på at finde en varig løsning på landets tilbagevendende problemer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der i maj 2013 blev oprettet en international kontaktgruppe om Den Centralafrikanske Republik, som skulle samordne den regionale, kontinentale og internationale indsats med henblik på at finde en varig løsning på landets tilbagevendende problemer;

| O. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indledt en regulær politisk dialog med Den Centralafrikanske Republik i overensstemmelse med Cotonouaftalen, og at EU som landets hovedbidragyder den 8. juli 2013 besluttede at forhøje sin humanitære bistand med 8 mio. EUR til 20 mio. EUR; der henviser til, at EU-bistanden ikke slår til, og at det er nødvendigt, at andre internationale partnere også indgår forpligtelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indledt en regulær politisk dialog med Den Centralafrikanske Republik i overensstemmelse med Cotonouaftalen, og at EU som landets hovedbidragyder den 8. juli 2013 besluttede at forhøje sin humanitære bistand med 8 mio. EUR til 20 mio. EUR; der henviser til, at EU-bistanden ikke slår til, og at det er nødvendigt, at andre internationale partnere også indgår forpligtelser;

| P. | der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik har været udsat for årtier med ustabilitet og politisk uro, siden landet blev uafhængigt i 1960; der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik trods sin rigdom på naturressourcer (tømmer, guld, diamanter, uran osv.) blot rangerer som nr. 179 ud af 187 lande på FN’s indeks for menneskelig udvikling, og at det med en befolkning, som for ca. 70 % vedkommende lever under fattigdomsgrænsen, stadig er et af de fattigste lande i verden; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik har været udsat for årtier med ustabilitet og politisk uro, siden landet blev uafhængigt i 1960; der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik trods sin rigdom på naturressourcer (tømmer, guld, diamanter, uran osv.) blot rangerer som nr. 179 ud af 187 lande på FN’s indeks for menneskelig udvikling, og at det med en befolkning, som for ca. 70 % vedkommende lever under fattigdomsgrænsen, stadig er et af de fattigste lande i verden;

| 1. | fordømmer Séléka-koalitionens forfatningsstridige magtovertagelse den 24. marts 2013 ved hjælp af væbnede styrker; |
| --- | --- |

1.

fordømmer Séléka-koalitionens forfatningsstridige magtovertagelse den 24. marts 2013 ved hjælp af væbnede styrker;

| 2. | er dybt bekymret over situationen i Den Centralafrikanske Republik, der er karakteriseret ved en fuldstændig mangel på lov og orden og fraværet af en retsstat; fordømmer de seneste voldshandlinger, som yderligere har eroderet selv de mest basale ydelser i landet og har forværret den allerede foruroligende humanitære situation, der berører hele befolkningen; |
| --- | --- |

2.

er dybt bekymret over situationen i Den Centralafrikanske Republik, der er karakteriseret ved en fuldstændig mangel på lov og orden og fraværet af en retsstat; fordømmer de seneste voldshandlinger, som yderligere har eroderet selv de mest basale ydelser i landet og har forværret den allerede foruroligende humanitære situation, der berører hele befolkningen;

| 3. | opfordrer Den Centralafrikanske Republiks myndigheder til at træffe konkrete foranstaltninger for at beskytte civilbefolkningen, sætte en stopper for væbnede gruppers rekruttering og udnyttelse af børn og genoprette sikkerheden og den offentlige orden samt de basale el- og vandforsyninger; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Den Centralafrikanske Republiks myndigheder til at træffe konkrete foranstaltninger for at beskytte civilbefolkningen, sætte en stopper for væbnede gruppers rekruttering og udnyttelse af børn og genoprette sikkerheden og den offentlige orden samt de basale el- og vandforsyninger;

| 4. | fordømmer på det kraftigste de alvorlige overtrædelser af den humanitære ret og de omfattende menneskerettighedskrænkelser, der er blevet begået af navnlig Sélékas medlemmer, herunder udenretslige drab, summariske henrettelser, bortførelser, vilkårlige fængslinger og tilbageholdelser, tortur, seksuel og kønsrelateret vold samt rekruttering af børnesoldater; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste de alvorlige overtrædelser af den humanitære ret og de omfattende menneskerettighedskrænkelser, der er blevet begået af navnlig Sélékas medlemmer, herunder udenretslige drab, summariske henrettelser, bortførelser, vilkårlige fængslinger og tilbageholdelser, tortur, seksuel og kønsrelateret vold samt rekruttering af børnesoldater;

| 5. | opfordrer Den Centralafrikanske Republiks myndigheder og alle berørte parter til at tackle de strukturelle årsager til landets tilbagevendende kriser og til at samarbejde om at gennemføre Librevilleaftalen, som fastsætter betingelserne for en overgang i landet og for en tilbagevenden til en forfatningsmæssig orden med henblik på at opnå varig fred og demokratiske løsninger; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Den Centralafrikanske Republiks myndigheder og alle berørte parter til at tackle de strukturelle årsager til landets tilbagevendende kriser og til at samarbejde om at gennemføre Librevilleaftalen, som fastsætter betingelserne for en overgang i landet og for en tilbagevenden til en forfatningsmæssig orden med henblik på at opnå varig fred og demokratiske løsninger;

| 6. | opfordrer de internationale partnere til fuldt ud at støtte deres fælles bestræbelser inden for sikkerhed, humanitær bistand og indførelse af en retsstat; opfordrer FN’s Sikkerhedsråd til ufortøvet at behandle Den Afrikanske Unions anmodning om støtte til finansiering af de 3 600 civile og militære medlemmer af den fredsbevarende mission i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de internationale partnere til fuldt ud at støtte deres fælles bestræbelser inden for sikkerhed, humanitær bistand og indførelse af en retsstat; opfordrer FN’s Sikkerhedsråd til ufortøvet at behandle Den Afrikanske Unions anmodning om støtte til finansiering af de 3 600 civile og militære medlemmer af den fredsbevarende mission i Den Centralafrikanske Republik;

| 7. | støtter den nuværende overgang fra missionen for konsolidering af freden i Den Centralafrikanske Republik (Micopax) til den afrikanskledede internationale støttemission i Den Centralafrikanske Republik (AFISM-CAR), hvis mandat bør udøves under FN’s auspicier; |
| --- | --- |

7.

støtter den nuværende overgang fra missionen for konsolidering af freden i Den Centralafrikanske Republik (Micopax) til den afrikanskledede internationale støttemission i Den Centralafrikanske Republik (AFISM-CAR), hvis mandat bør udøves under FN’s auspicier;

| 8. | hilser med tilfredshed ECCAS’ statsoverhoveders beslutning om at udbygge den multinationale styrke i Centralafrika (FOMAC) betydeligt og vedtage et passende mandat for missionen for at bidrage til at sikre Den Centralafrikanske Republik; er samtidig bekymret over, at de 1 300 ECCAS-soldater, der er blevet udsendt til Den Centralafrikanske Republik, ikke har formået at forhindre overgangen til lovløse tilstande i landet; påpeger, at en forværring af situationen i Den Centralafrikanske Republik kunne føre til ustabilitet i hele regionen; |
| --- | --- |

8.

hilser med tilfredshed ECCAS’ statsoverhoveders beslutning om at udbygge den multinationale styrke i Centralafrika (FOMAC) betydeligt og vedtage et passende mandat for missionen for at bidrage til at sikre Den Centralafrikanske Republik; er samtidig bekymret over, at de 1 300 ECCAS-soldater, der er blevet udsendt til Den Centralafrikanske Republik, ikke har formået at forhindre overgangen til lovløse tilstande i landet; påpeger, at en forværring af situationen i Den Centralafrikanske Republik kunne føre til ustabilitet i hele regionen;

| 9. | opfordrer til, at gerningsmændene til krænkelser af menneskerettigheder, krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, seksuel vold mod kvinder og rekruttering af børnesoldater bliver anmeldt, identificeret, retsforfulgt og straffet i henhold til national strafferet og folkeretten; påpeger i denne forbindelse, at situationen i Den Centralafrikanske Republik allerede er blevet indbragt for Den Internationale Straffedomstol, og at der i henhold til domstolens statut ikke er nogen forældelsesfrist for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden eller krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at gerningsmændene til krænkelser af menneskerettigheder, krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, seksuel vold mod kvinder og rekruttering af børnesoldater bliver anmeldt, identificeret, retsforfulgt og straffet i henhold til national strafferet og folkeretten; påpeger i denne forbindelse, at situationen i Den Centralafrikanske Republik allerede er blevet indbragt for Den Internationale Straffedomstol, og at der i henhold til domstolens statut ikke er nogen forældelsesfrist for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden eller krigsforbrydelser;

| 10. | hilser med tilfredshed Den Centralafrikanske Republiks beslutning om at iværksætte et program for indsamling af uautoriserede våben til imødegåelse af vold og småkriminalitet i det kronisk ustabile land; opfordrer indtrængende regeringen til at gøre denne foranstaltning lovpligtig; |
| --- | --- |

10.

hilser med tilfredshed Den Centralafrikanske Republiks beslutning om at iværksætte et program for indsamling af uautoriserede våben til imødegåelse af vold og småkriminalitet i det kronisk ustabile land; opfordrer indtrængende regeringen til at gøre denne foranstaltning lovpligtig;

| 11. | noterer sig nedsættelsen af et fælles undersøgelsesudvalg, der skal undersøge de grusomheder, der er begået siden Sélékas overtagelse af magten, og appellerer til alle deltagerne i dette organ om at samarbejde om at fremme en national forsoning; |
| --- | --- |

11.

noterer sig nedsættelsen af et fælles undersøgelsesudvalg, der skal undersøge de grusomheder, der er begået siden Sélékas overtagelse af magten, og appellerer til alle deltagerne i dette organ om at samarbejde om at fremme en national forsoning;

| 12. | finder det endvidere nødvendigt at håndtere følgerne af konflikterne, navnlig gennem en reform af de væbnede styrker og sikkerhedsstyrkerne, demilitarisering, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter, hjemsendelse af flygtninge, sikring af internt fordrevnes tilbagevenden til deres hjem samt gennemførelse af levedygtige udviklingsprogrammer; |
| --- | --- |

12.

finder det endvidere nødvendigt at håndtere følgerne af konflikterne, navnlig gennem en reform af de væbnede styrker og sikkerhedsstyrkerne, demilitarisering, demobilisering og reintegration af tidligere kombattanter, hjemsendelse af flygtninge, sikring af internt fordrevnes tilbagevenden til deres hjem samt gennemførelse af levedygtige udviklingsprogrammer;

| 13. | fastslår, at en samlet politisk løsning, der indebærer en retfærdig fordeling af indtægter gennem statsbudgettet, er afgørende for at finde løsninger på krisen og bane vejen for en bæredygtig udvikling i regionen; opfordrer FN’s generalsekretær til at udpege et ekspertpanel, der skal undersøge udnyttelsen af Den Centralafrikanske Republiks landbrugs- og mineralressourcer for at udarbejde lovgivningsrammer, der skal gøre det muligt for befolkningen at få gavn af landets ressourcer; |
| --- | --- |

13.

fastslår, at en samlet politisk løsning, der indebærer en retfærdig fordeling af indtægter gennem statsbudgettet, er afgørende for at finde løsninger på krisen og bane vejen for en bæredygtig udvikling i regionen; opfordrer FN’s generalsekretær til at udpege et ekspertpanel, der skal undersøge udnyttelsen af Den Centralafrikanske Republiks landbrugs- og mineralressourcer for at udarbejde lovgivningsrammer, der skal gøre det muligt for befolkningen at få gavn af landets ressourcer;

| 14. | glæder sig over forøgelsen af EU-støtten til bekæmpelse af den humanitære krise i Den Centralafrikanske Republik og opfordrer EU og medlemsstaterne til som de største bidragydere til landet at forbedre koordineringen med de øvrige bidragydere og internationale institutioner for på passende vis at opfylde de mest påtrængende humanitære behov og lindre den centralafrikanske befolknings lidelser; kræver afholdelse af et internationalt møde om Den Centralafrikanske Republik i tilknytning til FN 's Generalforsamling i New York i september 2013; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over forøgelsen af EU-støtten til bekæmpelse af den humanitære krise i Den Centralafrikanske Republik og opfordrer EU og medlemsstaterne til som de største bidragydere til landet at forbedre koordineringen med de øvrige bidragydere og internationale institutioner for på passende vis at opfylde de mest påtrængende humanitære behov og lindre den centralafrikanske befolknings lidelser; kræver afholdelse af et internationalt møde om Den Centralafrikanske Republik i tilknytning til FN 's Generalforsamling i New York i september 2013;

| 15. | opfordrer til optrapning af de internationale aktioner, med Den Centralafrikanske Republiks samtykke, med sigte på at arrestere medlemmerne af gruppen »The Lord's Resistance Army« for at sætte en stopper for de ødelæggelser, som denne kriminelle gruppe har forårsaget; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til optrapning af de internationale aktioner, med Den Centralafrikanske Republiks samtykke, med sigte på at arrestere medlemmerne af gruppen »The Lord's Resistance Army« for at sætte en stopper for de ødelæggelser, som denne kriminelle gruppe har forårsaget;

| 16. | anmoder de centralafrikanske myndigheder om at overholde forpligtelserne i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, som deres land er gået ind på; |
| --- | --- |

16.

anmoder de centralafrikanske myndigheder om at overholde forpligtelserne i Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol, som deres land er gået ind på;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's Sikkerhedsråd og FN's generalsekretær, Den Afrikanske Unions institutioner, ECCAS, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's Sikkerhedsråd og FN's generalsekretær, Den Afrikanske Unions institutioner, ECCAS, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og EU's medlemsstater.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0033.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/182

---

P7_TA(2013)0390

Situationen i Bahrain

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om menneskerettighedssituationen i Bahrain (2013/2830(RSP))

(2016/C 093/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Bahrain af 27. oktober 2011 (1), 15. marts 2012 (2) og 17. januar 2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Bahrain af 27. oktober 2011 (1), 15. marts 2012 (2) og 17. januar 2013 (3),

| — | der henviser til det besøg, en delegation fra Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder aflagde i Bahrain den 19.—20. december 2012, og til den pressemeddelelse, denne delegation udstedte, og som henviser til det besøg, Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø aflagde den 27.—30. april 2013, og til denne delegations pressemeddelelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det besøg, en delegation fra Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder aflagde i Bahrain den 19.—20. december 2012, og til den pressemeddelelse, denne delegation udstedte, og som henviser til det besøg, Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø aflagde den 27.—30. april 2013, og til denne delegations pressemeddelelse,

| — | der henviser til erklæringerne om Bahrain fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, navnlig af 7. januar, 11. februar og 1. juli 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne om Bahrain fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, navnlig af 7. januar, 11. februar og 1. juli 2013,

| — | der henviser til FN's generalsekretærs erklæringer, især af 8. januar 2013, og til erklæring af 6. august 2013 fra FN's højkommissær for menneskerettigheders talsmand, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs erklæringer, især af 8. januar 2013, og til erklæring af 6. august 2013 fra FN's højkommissær for menneskerettigheders talsmand,

| — | der henviser til det 23. møde i Det Fælles Råd EF-GCC og ministermødet, der blev afholdt i Manama, Bahrain, den 30. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 23. møde i Det Fælles Råd EF-GCC og ministermødet, der blev afholdt i Manama, Bahrain, den 30. juni 2013,

| — | der henviser til det ekstraordinære møde i Bahrains nationalforsamling den 28. juli 2013, som resulterede i, at Bahrains konge, Hamad bin Isa Al Khalifah, udstedte nøddekreter, |
| --- | --- |

—

der henviser til det ekstraordinære møde i Bahrains nationalforsamling den 28. juli 2013, som resulterede i, at Bahrains konge, Hamad bin Isa Al Khalifah, udstedte nøddekreter,

| — | der henviser til Bahrains lov om beskyttelse af samfundet mod terrorhandlinger fra 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bahrains lov om beskyttelse af samfundet mod terrorhandlinger fra 2006,

| — | der henviser til den beslutning, Den Arabiske Ligas ministerråd traf på et møde i Kairo den 1. september 2013, om at oprette en panarabisk menneskerettighedsdomstol i Bahrains hovedstad, Manama, |
| --- | --- |

—

der henviser til den beslutning, Den Arabiske Ligas ministerråd traf på et møde i Kairo den 1. september 2013, om at oprette en panarabisk menneskerettighedsdomstol i Bahrains hovedstad, Manama,

| — | der henviser til den rapport, som blev offentliggjort af Bahrains uafhængige undersøgelseskommission (BICI) i november 2011, og dens opfølgningsrapport af 21. november 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til den rapport, som blev offentliggjort af Bahrains uafhængige undersøgelseskommission (BICI) i november 2011, og dens opfølgningsrapport af 21. november 2012,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om barnets rettigheder samt det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle er kontraherende part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, konventionen om barnets rettigheder samt det arabiske menneskerettighedscharter, som Bahrain alle er kontraherende part i,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere fra 2004 som ajourført i 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om menneskerettighedsforkæmpere fra 2004 som ajourført i 2008,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, og artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Bahrain stadig giver anledning til bekymring som følge af overgrebene mod fredelige demokratisk sindede demonstranter i 2011; der henviser til, at mange skridt, den bahrainske regerings har truffet i den seneste tid, fortsat krænker og begrænser dele af den bahrainske befolknings rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig retten til at gennemføre fredelige protester, ytringsfrihed og digital frihed; der henviser til, at de bahrainske myndigheder fortsætter deres overgreb på fredelige politiske demonstranter, hvori indgår uforholdsmæssig brug af vold og tortur fra sikkerheds- og politistyrkernes side; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Bahrain stadig giver anledning til bekymring som følge af overgrebene mod fredelige demokratisk sindede demonstranter i 2011; der henviser til, at mange skridt, den bahrainske regerings har truffet i den seneste tid, fortsat krænker og begrænser dele af den bahrainske befolknings rettigheder og frihedsrettigheder, navnlig retten til at gennemføre fredelige protester, ytringsfrihed og digital frihed; der henviser til, at de bahrainske myndigheder fortsætter deres overgreb på fredelige politiske demonstranter, hvori indgår uforholdsmæssig brug af vold og tortur fra sikkerheds- og politistyrkernes side;

| B. | der henviser til, at menneskerettighedsaktivister fortsat er udsat for systematisk forfølgelse, chikane og frihedsberøvelse i Bahrain, og at nogle af dem er blevet idømt livsvarige fængselsdomme; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskerettighedsaktivister fortsat er udsat for systematisk forfølgelse, chikane og frihedsberøvelse i Bahrain, og at nogle af dem er blevet idømt livsvarige fængselsdomme;

| C. | der henviser til, at Bahrains konge den 1. august 2013 forud for den fredelige demonstration, der var planlagt i Manama den 14. august 2013, befalede gennemførelse af en række henstillinger, der var blevet vedtaget i parlamentet, herunder forbud mod alle sit-in-demonstrationer, forsamlinger og protester i hovedstaden Manama, yderligere begrænsninger af sociale medier, længere frihedsberøvelser og ophævelse af statsborgerskabet for enhver, der kendes skyldig i at begå eller anstifte til terrorhandlinger; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Bahrains konge den 1. august 2013 forud for den fredelige demonstration, der var planlagt i Manama den 14. august 2013, befalede gennemførelse af en række henstillinger, der var blevet vedtaget i parlamentet, herunder forbud mod alle sit-in-demonstrationer, forsamlinger og protester i hovedstaden Manama, yderligere begrænsninger af sociale medier, længere frihedsberøvelser og ophævelse af statsborgerskabet for enhver, der kendes skyldig i at begå eller anstifte til terrorhandlinger;

| D. | der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheders kontor (OHCHR) har erklæret, at det, selv om det påskønner nationalforsamlingens henstilling om, at »grundlæggende frihedsrettigheder, især meningsfriheden, ikke bør krænkes i forbindelse med opretholdelse af balancen mellem retshåndhævelse og beskyttelse af menneskerettighederne«, gentager sin bekymring med hensyn til restriktionerne over for offentlige demonstrationer og andre offentlige forsamlinger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheders kontor (OHCHR) har erklæret, at det, selv om det påskønner nationalforsamlingens henstilling om, at »grundlæggende frihedsrettigheder, især meningsfriheden, ikke bør krænkes i forbindelse med opretholdelse af balancen mellem retshåndhævelse og beskyttelse af menneskerettighederne«, gentager sin bekymring med hensyn til restriktionerne over for offentlige demonstrationer og andre offentlige forsamlinger;

| E. | der henviser til, at de bahrainske myndigheder på baggrund af BICI's rapport forpligtede sig til at gennemføre reformer; der henviser til, at der er gjort fremskridt med at forbedre rets- og retshåndhævelsessystemet, idet ansatte, der var blevet uretmæssigt afskediget, er blevet genansat, og der er blevet oprettet en særlig enhed til at efterforske anklager om embedsmisbrug, samt med at gennemføre reformer i politiet; der henviser til, at gennemførelsen af BICI's henstillinger generelt sker i et langsomt tempo; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de bahrainske myndigheder på baggrund af BICI's rapport forpligtede sig til at gennemføre reformer; der henviser til, at der er gjort fremskridt med at forbedre rets- og retshåndhævelsessystemet, idet ansatte, der var blevet uretmæssigt afskediget, er blevet genansat, og der er blevet oprettet en særlig enhed til at efterforske anklager om embedsmisbrug, samt med at gennemføre reformer i politiet; der henviser til, at gennemførelsen af BICI's henstillinger generelt sker i et langsomt tempo;

| F. | der henviser til, at en officiel delegation under ledelse af ministeren for menneskerettighedsanliggender, Salah bin Ali Abdulrahman, vil deltage i FN's Menneskerettighedsråds 24. møde den 7.—27. september 2013 og under dette møde vil gennemgå Menneskerettighedsrådets, BICI's og nationalforsamlingens henstillinger, som Bahrains regering har lovet at gennemføre i overensstemmelse med en tidsplan og et handlingsprogram; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en officiel delegation under ledelse af ministeren for menneskerettighedsanliggender, Salah bin Ali Abdulrahman, vil deltage i FN's Menneskerettighedsråds 24. møde den 7.—27. september 2013 og under dette møde vil gennemgå Menneskerettighedsrådets, BICI's og nationalforsamlingens henstillinger, som Bahrains regering har lovet at gennemføre i overensstemmelse med en tidsplan og et handlingsprogram;

| G. | der henviser til, at selv børn bliver arresteret i Bahrain og tilbageholdes i voksenfængsler, der er uegnede for mindreårige, og hvor de ifølge rapporter udsættes for tortur og uanstændig behandling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at selv børn bliver arresteret i Bahrain og tilbageholdes i voksenfængsler, der er uegnede for mindreårige, og hvor de ifølge rapporter udsættes for tortur og uanstændig behandling;

| H. | der henviser til, at regeringen den 24. april 2013 for anden gang — denne gang på ubestemt vis — udsatte et besøg af den særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling og straf; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at regeringen den 24. april 2013 for anden gang — denne gang på ubestemt vis — udsatte et besøg af den særlige rapportør om tortur og anden grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling og straf;

| I. | der henviser til, at Bahrain den 2. september 2013 meddelte, at det vil være vært for den arabiske menneskerettighedsdomstols permanente hovedsæde efter godkendelsen heraf på et møde i Den Arabiske Liga i Kairo; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Bahrain den 2. september 2013 meddelte, at det vil være vært for den arabiske menneskerettighedsdomstols permanente hovedsæde efter godkendelsen heraf på et møde i Den Arabiske Liga i Kairo;

| J. | der henviser til, at EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Stavros Lambrinidis, besøgte Bahrain i forbindelse med EU-Golfsamarbejdsrådets ministermøde i juni 2013; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, Stavros Lambrinidis, besøgte Bahrain i forbindelse med EU-Golfsamarbejdsrådets ministermøde i juni 2013;

| 1. | opfordrer de bahrainske myndigheder til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden, såvel online som offline, og forsamlingsfriheden; beklager dybt de seneste restriktive ordrer, der er udstedt af Parlamentet og Bahrains konge, og henstiller, at forbuddet mod afholdelse af fredelige demonstrationer og forsamlinger i hovedstaden, Manama, ophæves, og at justitsministerens befalinger af 3. september 2013 tilbagekaldes, da de er uforenelige med regeringens løfte om at iværksætte reformer og ikke vil bidrage til fremskridt med den nationale forsoning og til opbygning af tillid blandt de forskellige parter; |
| --- | --- |

1.

opfordrer de bahrainske myndigheder til at respektere menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden, såvel online som offline, og forsamlingsfriheden; beklager dybt de seneste restriktive ordrer, der er udstedt af Parlamentet og Bahrains konge, og henstiller, at forbuddet mod afholdelse af fredelige demonstrationer og forsamlinger i hovedstaden, Manama, ophæves, og at justitsministerens befalinger af 3. september 2013 tilbagekaldes, da de er uforenelige med regeringens løfte om at iværksætte reformer og ikke vil bidrage til fremskridt med den nationale forsoning og til opbygning af tillid blandt de forskellige parter;

| 2. | opfordrer til, at de bahrainske borgeres legitime ret til at udtrykke deres meninger frit, til at afholde forsamlinger og demonstrere fredeligt respekteres; understreger betydningen af frie og pluralistiske medier; kræver fuld adgang til landet for internationale ngo'er og journalister; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til, at de bahrainske borgeres legitime ret til at udtrykke deres meninger frit, til at afholde forsamlinger og demonstrere fredeligt respekteres; understreger betydningen af frie og pluralistiske medier; kræver fuld adgang til landet for internationale ngo'er og journalister;

| 3. | glæder sig over de skridt, som de bahrainske myndigheder har taget for at gennemføre BICI's henstillinger; anerkender, at der er gjort en vis indsats i denne retning, men understreger ikke desto mindre, at der skal gøres mere for at forbedre menneskerettighedssituationen i landet; opfordrer Bahrains regering til at gennemføre BICI's og den universelle regelmæssige gennemgangs henstillinger fuldt ud og snarest; henstiller, at der på FN's Menneskerettighedsråds 24. møde oprettes en overvågningsmekanisme med mandat til at følge gennemførelsen af BICI's henstillinger og resolutionen om menneskerettighedssituationen i Bahrain; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over de skridt, som de bahrainske myndigheder har taget for at gennemføre BICI's henstillinger; anerkender, at der er gjort en vis indsats i denne retning, men understreger ikke desto mindre, at der skal gøres mere for at forbedre menneskerettighedssituationen i landet; opfordrer Bahrains regering til at gennemføre BICI's og den universelle regelmæssige gennemgangs henstillinger fuldt ud og snarest; henstiller, at der på FN's Menneskerettighedsråds 24. møde oprettes en overvågningsmekanisme med mandat til at følge gennemførelsen af BICI's henstillinger og resolutionen om menneskerettighedssituationen i Bahrain;

| 4. | opfordrer Bahrains regering til at gennemføre de nødvendige demokratiske reformer og til at tilskynde til en inkluderende og konstruktiv national dialog og forsoning, herunder frigivelse af dissidenter; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Bahrains regering til at gennemføre de nødvendige demokratiske reformer og til at tilskynde til en inkluderende og konstruktiv national dialog og forsoning, herunder frigivelse af dissidenter;

| 5. | opfordrer de bahrainske myndigheder til omgående at sætter en stopper for alle former for undertrykkelse, herunder retlige chikaner, og opfordrer til omgående og ubetinget frigivelse af alle samvittighedsfanger, politiske aktivister, journalister, bloggere, læger og sundhedspersoner, menneskeretsforkæmpere og fredelige demonstranter, heriblandt Abdulhadi Al-Khawaja, Nabeel Rajab, Ibrahim Sharif, Naji Fateel, Zainab Al-Khawaja, Mahdi’Issa Mahdi Abu Deeb og Jalila Al-Salman; |
| --- | --- |

5.

opfordrer de bahrainske myndigheder til omgående at sætter en stopper for alle former for undertrykkelse, herunder retlige chikaner, og opfordrer til omgående og ubetinget frigivelse af alle samvittighedsfanger, politiske aktivister, journalister, bloggere, læger og sundhedspersoner, menneskeretsforkæmpere og fredelige demonstranter, heriblandt Abdulhadi Al-Khawaja, Nabeel Rajab, Ibrahim Sharif, Naji Fateel, Zainab Al-Khawaja, Mahdi’Issa Mahdi Abu Deeb og Jalila Al-Salman;

| 6. | glæder sig over, at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa har nedsat en uafhængig kommission om fangers og tilbageholdtes rettigheder og opfordrer denne kommission til effektivt at overvåge og forbedre betingelserne for og behandlingen af fanger og tilbageholdte; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over, at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa har nedsat en uafhængig kommission om fangers og tilbageholdtes rettigheder og opfordrer denne kommission til effektivt at overvåge og forbedre betingelserne for og behandlingen af fanger og tilbageholdte;

| 7. | glæder sig over, at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa har oprettet et Ministerium for Menneskerettigheder og Social Udvikling i Bahrain, og opfordrer dette ministerium til at varetage sit hverv i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder og -forpligtelser; bemærker især Bahrains progressive indstilling til kvinder i samfundet; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over, at kong Hamad Bin Isa al-Khalifa har oprettet et Ministerium for Menneskerettigheder og Social Udvikling i Bahrain, og opfordrer dette ministerium til at varetage sit hverv i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsstandarder og -forpligtelser; bemærker især Bahrains progressive indstilling til kvinder i samfundet;

| 8. | bemærker den formelle indførsel af et politi-ombudsmandsembede under Bahrains Indenrigsministerium i juli 2013 og udtrykker håb om, at dette skridt vil betyde, at klager fra de bahrainske borgere fremover reelt vil blive behandlet; |
| --- | --- |

8.

bemærker den formelle indførsel af et politi-ombudsmandsembede under Bahrains Indenrigsministerium i juli 2013 og udtrykker håb om, at dette skridt vil betyde, at klager fra de bahrainske borgere fremover reelt vil blive behandlet;

| 9. | noterer sig den bahrainske regerings igangværende bestræbelser på at reformere straffeloven og retsprocedurerne og tilskynder til, at denne proces fortsætter; opfordrer den bahrainske regering til at tage alle nødvendige skridt til at garantere retssikkerhed og retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed samt til at sikre, at det handler i fuldstændig overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

9.

noterer sig den bahrainske regerings igangværende bestræbelser på at reformere straffeloven og retsprocedurerne og tilskynder til, at denne proces fortsætter; opfordrer den bahrainske regering til at tage alle nødvendige skridt til at garantere retssikkerhed og retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed samt til at sikre, at det handler i fuldstændig overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder;

| 10. | opfordrer indtrængende til, at der foretages uafhængige undersøgelser af alle påstande om tortur og anden mishandling, og til at offentliggøre resultaterne; mener, at ansvarlighed for tidligere krænkelser er et centralt element på vejen mod retfærdighed og reel forsoning, som er nødvendige for social stabilitet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende til, at der foretages uafhængige undersøgelser af alle påstande om tortur og anden mishandling, og til at offentliggøre resultaterne; mener, at ansvarlighed for tidligere krænkelser er et centralt element på vejen mod retfærdighed og reel forsoning, som er nødvendige for social stabilitet;

| 11. | opfordrer indtrængende Bahrains myndigheder til at respektere de unges rettigheder, til at undlade at tilbageholde dem på anstalter for voksne og til at behandle unge i overensstemmelse med konventionen om barnets rettigheder, som Bahrain er deltager i; |
| --- | --- |

11.

opfordrer indtrængende Bahrains myndigheder til at respektere de unges rettigheder, til at undlade at tilbageholde dem på anstalter for voksne og til at behandle unge i overensstemmelse med konventionen om barnets rettigheder, som Bahrain er deltager i;

| 12. | mener, at vilkårlig fratagelse af nationalitet kan føre til statsløshed, med alvorlige følger for beskyttelsen af de pågældendes menneskerettigheder; bemærker, at de bahrainske myndigheders fratagelse af politiske modstanderes statsborgerskab er i strid med folkeretten; |
| --- | --- |

12.

mener, at vilkårlig fratagelse af nationalitet kan føre til statsløshed, med alvorlige følger for beskyttelsen af de pågældendes menneskerettigheder; bemærker, at de bahrainske myndigheders fratagelse af politiske modstanderes statsborgerskab er i strid med folkeretten;

| 13. | beklager den svage EU-reaktion på den nuværende situation i Bahrain og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at fordømme de fortsatte krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til at iværksætte målrettede restriktive foranstaltninger (visumforbud og indefrysning af aktiver) mod de personer, der er ansvarlige for og involveret i krænkelser af menneskerettighederne (som dokumenteret i BICI-rapporten); |
| --- | --- |

13.

beklager den svage EU-reaktion på den nuværende situation i Bahrain og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at fordømme de fortsatte krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og til at iværksætte målrettede restriktive foranstaltninger (visumforbud og indefrysning af aktiver) mod de personer, der er ansvarlige for og involveret i krænkelser af menneskerettighederne (som dokumenteret i BICI-rapporten);

| 14. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at udvikle en klar strategi for, hvordan EU, både i offentligt og privat regi, vil presse aktivt på for at få løsladt samvittighedsfanger, og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at arbejde sammen med medlemsstaterne om at sikre vedtagelse af Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner om menneskerettighedssituationen i Bahrain, som bør indeholde en særlig appel om omgående og ubetinget frigivelse af disse fanger; |
| --- | --- |

14.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og medlemsstaterne til at arbejde sammen om at udvikle en klar strategi for, hvordan EU, både i offentligt og privat regi, vil presse aktivt på for at få løsladt samvittighedsfanger, og opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at arbejde sammen med medlemsstaterne om at sikre vedtagelse af Rådets (udenrigsanliggender) konklusioner om menneskerettighedssituationen i Bahrain, som bør indeholde en særlig appel om omgående og ubetinget frigivelse af disse fanger;

| 15. | udtrykker beklagelse af, at besøget af den særlig rapportør om tortur igen er blevet udsat, og opfordrer de bahrainske myndigheder til at muliggøre besøg af den særlige rapportør om forenings- og forsamlingsfrihed og den særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

15.

udtrykker beklagelse af, at besøget af den særlig rapportør om tortur igen er blevet udsat, og opfordrer de bahrainske myndigheder til at muliggøre besøg af den særlige rapportør om forenings- og forsamlingsfrihed og den særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere;

| 16. | glæder sig over Den Arabiske Ligas beslutning om at etablere en arabisk menneskerettighedsdomstol i Manama og udtrykker håb om, at den kan fungere som katalysator for menneskerettigheder overalt i regionen; opfordrer indtrængende regeringen i Bahrain samt dens partnere i Den Arabiske Liga til at sikre denne domstols integritet, upartiskhed, effektivitet og troværdighed; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over Den Arabiske Ligas beslutning om at etablere en arabisk menneskerettighedsdomstol i Manama og udtrykker håb om, at den kan fungere som katalysator for menneskerettigheder overalt i regionen; opfordrer indtrængende regeringen i Bahrain samt dens partnere i Den Arabiske Liga til at sikre denne domstols integritet, upartiskhed, effektivitet og troværdighed;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og parlamentet i Kongeriget Bahrain. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og parlamentet i Kongeriget Bahrain.

---

(1)  EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 125.

(2)  EUT C 251 E af 31.8.2013, s. 111.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0032.

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 12. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/186 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/186

---

P7_TA(2013)0382

EU's politik over for Hviderusland

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 12. september 2013 om EU's politik over for Hviderusland (2013/2036(INI))

(2016/C 093/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2012 om situationen i Hviderusland efter parlamentsvalget den 23. september 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. oktober 2012 om situationen i Hviderusland efter parlamentsvalget den 23. september 2012 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. marts 2012 om situationen i Hviderusland (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. marts 2012 om situationen i Hviderusland (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om Hviderusland (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2011 om Hviderusland (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om situationen i Hviderusland (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2011 om situationen i Hviderusland (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2012 om årsrapporten fra Rådet til Europa-Parlamentet om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik (6),

| — | der henviser til resolution af 1. juni 2013 fra konferencen for den nationale platform i civilsamfundsforummet under det østlige partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution af 1. juni 2013 fra konferencen for den nationale platform i civilsamfundsforummet under det østlige partnerskab,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik — den østlige dimension (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2011 om revision af den europæiske naboskabspolitik — den østlige dimension (7),

| — | der henviser til Prag-erklæringen fra topmødet om det østlige partnerskab i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Prag-erklæringen fra topmødet om det østlige partnerskab i 2009,

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 15. oktober 2012 og til Rådets forordning (EU) nr. 1014/2012 af 6. november 2012 om restriktive foranstaltninger over for Belarus (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 15. oktober 2012 og til Rådets forordning (EU) nr. 1014/2012 af 6. november 2012 om restriktive foranstaltninger over for Belarus (8),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 97, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 97,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0261/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0261/2013),

| A. | der henviser til, at der siden 1994 ikke er blevet afholdt frie og retfærdige valg i Hviderusland efter en valglov, der er i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der siden 1994 ikke er blevet afholdt frie og retfærdige valg i Hviderusland efter en valglov, der er i overensstemmelse med internationale standarder;

| B. | der henviser til, at princippet om magtens deling i realiteten blev ophævet med forfatningsreformen i 1996, og at den politiske opposition efterfølgende ikke har været repræsenteret i de politiske institutioner og ikke har kunnet deltage i formuleringen og gennemførelsen af landets politiske retning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at princippet om magtens deling i realiteten blev ophævet med forfatningsreformen i 1996, og at den politiske opposition efterfølgende ikke har været repræsenteret i de politiske institutioner og ikke har kunnet deltage i formuleringen og gennemførelsen af landets politiske retning;

| C. | der henviser til, at menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i samme periode systematisk og massivt er blevet overtrådt, hvilket især gælder ytringsfriheden og forenings- og forsamlingsfriheden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i samme periode systematisk og massivt er blevet overtrådt, hvilket især gælder ytringsfriheden og forenings- og forsamlingsfriheden;

| D. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i 1997 suspenderede ratifikationen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og stillede den midlertidige handelsaftale i bero, og at forbindelserne mellem EU og Hviderusland derfor fortsat er reguleret under handels- og samarbejdsaftalen fra 1989; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i 1997 suspenderede ratifikationen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og stillede den midlertidige handelsaftale i bero, og at forbindelserne mellem EU og Hviderusland derfor fortsat er reguleret under handels- og samarbejdsaftalen fra 1989;

| E. | der henviser til, at forbindelserne EU-Hviderusland i perioden 2008-2010 var inde i en positiv udvikling, hvor Hviderusland viste vilje til at udvikle konstruktive forbindelser med EU, og der sporedes en vis bevægelse i retning af bedre forhold for civilsamfundet, oppositionen og den frie presse; der henviser til, at de brutale overgreb efter præsidentvalget i 2010 og skærpelsen af den undertrykkende politik, f.eks. arrestationen af præsidentkandidater efterfulgt af massearrestationer, politisk motiverede retssager mod repræsentanter for oppositionen og omfattende undertrykkelse af menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier, imidlertid førte til en betydelig forringelse af disse forbindelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forbindelserne EU-Hviderusland i perioden 2008-2010 var inde i en positiv udvikling, hvor Hviderusland viste vilje til at udvikle konstruktive forbindelser med EU, og der sporedes en vis bevægelse i retning af bedre forhold for civilsamfundet, oppositionen og den frie presse; der henviser til, at de brutale overgreb efter præsidentvalget i 2010 og skærpelsen af den undertrykkende politik, f.eks. arrestationen af præsidentkandidater efterfulgt af massearrestationer, politisk motiverede retssager mod repræsentanter for oppositionen og omfattende undertrykkelse af menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier, imidlertid førte til en betydelig forringelse af disse forbindelser;

| F. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder har afvist opfordringer fra EU om at efterleve de internationalt anerkendte demokratiske standarder og følger en selvisolerende politik, som den påtvinger den hviderussiske befolkning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder har afvist opfordringer fra EU om at efterleve de internationalt anerkendte demokratiske standarder og følger en selvisolerende politik, som den påtvinger den hviderussiske befolkning;

| G. | der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke anerkender det hviderussiske parlament, og at der i det seneste årti kun er en officiel delegation fra Parlamentet, der har besøgt Hviderusland, hvilket var i 2010; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa-Parlamentet ikke anerkender det hviderussiske parlament, og at der i det seneste årti kun er en officiel delegation fra Parlamentet, der har besøgt Hviderusland, hvilket var i 2010;

| H. | der henviser til, at 70 % af den hviderussiske befolkning ønsker forandringer i landet; der henviser til, at dele af befolkningen mener, at væsentlige forandringer i første omgang vil føre til forringelser af levestandarden (9); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 70 % af den hviderussiske befolkning ønsker forandringer i landet; der henviser til, at dele af befolkningen mener, at væsentlige forandringer i første omgang vil føre til forringelser af levestandarden (9);

| I. | der henviser til, at der ville være større sandsynlighed for demokratiske ændringer, hvis reformvenlige dele af den nuværende regerende elite var engageret i reformer, men at de overordnede katalysatorer bør komme fra civilsamfundsorganisationer og private virksomheder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der ville være større sandsynlighed for demokratiske ændringer, hvis reformvenlige dele af den nuværende regerende elite var engageret i reformer, men at de overordnede katalysatorer bør komme fra civilsamfundsorganisationer og private virksomheder;

| J. | der henviser til, at indledning af en løbende politisk dialog med de hviderussiske myndigheder på de ovennævnte betingelser bør resultere i, at civilsamfundet og oppositionen inddrages i en dialog med mange forskellige parter, og i gennemførelsen af reformer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at indledning af en løbende politisk dialog med de hviderussiske myndigheder på de ovennævnte betingelser bør resultere i, at civilsamfundet og oppositionen inddrages i en dialog med mange forskellige parter, og i gennemførelsen af reformer;

| K. | der henviser til, at topmødet i Vilnius om det østlige partnerskab kan blive endnu en vigtig mulighed for at skabe en betinget og gradvis forbedring af forbindelserne mellem EU og Hviderusland, forudsat at alle politiske fanger frigives og bliver politisk rehabiliteret; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at topmødet i Vilnius om det østlige partnerskab kan blive endnu en vigtig mulighed for at skabe en betinget og gradvis forbedring af forbindelserne mellem EU og Hviderusland, forudsat at alle politiske fanger frigives og bliver politisk rehabiliteret;

| L. | der henviser til, at EU som en konsekvens heraf har revideret og udvidet sine restriktive foranstaltninger (som i øjeblikket gælder 242 personer og 30 virksomheder), mens de hviderussiske myndigheder fortsætter med at nægte visse politikere, embedsmænd, herunder repræsentanter for internationale organisationer, journalister og civilsamfundsrepræsentanter adgang til landet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU som en konsekvens heraf har revideret og udvidet sine restriktive foranstaltninger (som i øjeblikket gælder 242 personer og 30 virksomheder), mens de hviderussiske myndigheder fortsætter med at nægte visse politikere, embedsmænd, herunder repræsentanter for internationale organisationer, journalister og civilsamfundsrepræsentanter adgang til landet;

| M. | der henviser til, at yderligere bestræbelser efter en samlet strategi og handlingsplan kunne gavne opnåelsen af den politiske oppositions mål; der henviser til, at konkrete foranstaltninger såsom fælles lister til lokalvalgene i 2014, udarbejdelsen af et fælles politisk program og opstilling af én fælles kandidat til præsidentvalget i 2015 er positive tiltag i denne henseende; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at yderligere bestræbelser efter en samlet strategi og handlingsplan kunne gavne opnåelsen af den politiske oppositions mål; der henviser til, at konkrete foranstaltninger såsom fælles lister til lokalvalgene i 2014, udarbejdelsen af et fælles politisk program og opstilling af én fælles kandidat til præsidentvalget i 2015 er positive tiltag i denne henseende;

| N. | der henviser til, at den europæiske dialog om modernisering med det hviderussiske samfund, der blev indledt i 2012, har haft en positiv indvirkning på indledningen af en konstruktiv debat i det hviderussiske samfund om nødvendige reformer i landet og bevidstgørelse om EU; der henviser til, at der imidlertid er behov for yderligere udvikling af indhold, formål, strategi, passende finansiering og forvaltningsstruktur i forbindelse med denne dialog samt for en bedre koordinering af den med østlige partnerskabsinitiativer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den europæiske dialog om modernisering med det hviderussiske samfund, der blev indledt i 2012, har haft en positiv indvirkning på indledningen af en konstruktiv debat i det hviderussiske samfund om nødvendige reformer i landet og bevidstgørelse om EU; der henviser til, at der imidlertid er behov for yderligere udvikling af indhold, formål, strategi, passende finansiering og forvaltningsstruktur i forbindelse med denne dialog samt for en bedre koordinering af den med østlige partnerskabsinitiativer;

| O. | der henviser til, at den nationale platform for civilsamfundsforummet under det østlige partnerskab er en vigtig og pålidelig partner og en for EU unik kommunikationskanal til den hviderussiske befolkning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den nationale platform for civilsamfundsforummet under det østlige partnerskab er en vigtig og pålidelig partner og en for EU unik kommunikationskanal til den hviderussiske befolkning;

| P. | der henviser til, at der stadig er politiske fanger i Hviderusland (10), heriblandt menneskerettighedsforkæmperen Ales Bialatski, der er indstillet til Sakharov-prisen, og som er blevet udsat for alvorlig psykologisk og fysisk tortur, herunder dødstrusler, ubegrundede overflytninger, utilstrækkelig lægehjælp og afslag på besøg af pårørende; der henviser til, at de vigtigste betingelser for en normalisering af forbindelserne mellem EU og Hviderusland fortsat er, at alle politiske fanger frigives og opnår politisk rehabilitering, samt at Hviderusland gør fremskridt med at efterleve sine internationale forpligtelser og respektere de grundlæggende menneskerettigheder, retsstatsprincippet og de demokratiske frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der stadig er politiske fanger i Hviderusland (10), heriblandt menneskerettighedsforkæmperen Ales Bialatski, der er indstillet til Sakharov-prisen, og som er blevet udsat for alvorlig psykologisk og fysisk tortur, herunder dødstrusler, ubegrundede overflytninger, utilstrækkelig lægehjælp og afslag på besøg af pårørende; der henviser til, at de vigtigste betingelser for en normalisering af forbindelserne mellem EU og Hviderusland fortsat er, at alle politiske fanger frigives og opnår politisk rehabilitering, samt at Hviderusland gør fremskridt med at efterleve sine internationale forpligtelser og respektere de grundlæggende menneskerettigheder, retsstatsprincippet og de demokratiske frihedsrettigheder;

| Q. | der henviser til, at nedgangen i de politisk motiverede arrestationer (fra 868 i 2011 til 235 i 2012 ifølge menneskerettighedsorganisationen Viasna) kan tilskrives en atmosfære præget af undertrykkelse og intimidering; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at nedgangen i de politisk motiverede arrestationer (fra 868 i 2011 til 235 i 2012 ifølge menneskerettighedsorganisationen Viasna) kan tilskrives en atmosfære præget af undertrykkelse og intimidering;

| R. | der henviser til, at de seneste restriktive lovændringer har ført til yderligere undertrykkelse af civilsamfundet, herunder af menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige medier og forsvarsadvokater; der henviser til, at situationen generelt med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende friheder er under al kritik og fortsat giver anledning til stor bekymring som fremhævet i 2013 af FN's særlige rapportør for Hviderusland; der henviser til, at de hviderussiske myndigheders ligegyldighed over for det internationale samfunds appeller bidrager til en yderligere forværring af forbindelserne med EU og til Hvideruslands stigende selvvalgte isolation; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de seneste restriktive lovændringer har ført til yderligere undertrykkelse af civilsamfundet, herunder af menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige medier og forsvarsadvokater; der henviser til, at situationen generelt med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende friheder er under al kritik og fortsat giver anledning til stor bekymring som fremhævet i 2013 af FN's særlige rapportør for Hviderusland; der henviser til, at de hviderussiske myndigheders ligegyldighed over for det internationale samfunds appeller bidrager til en yderligere forværring af forbindelserne med EU og til Hvideruslands stigende selvvalgte isolation;

| S. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder i 2012 indførte lovændringer, der giver KGB omfattende beføjelser til frit at anvende tvangsmidler; der henviser til, at sikkerhedstjenesterne ifølge den nye lov uden begrænsninger kan trænge ind i boliger og tilbageholde og anholde både hviderussiske borgere og diplomater og repræsentanter for internationale institutioner, der er beskyttet af immunitet; der henviser til, at loven ligeledes indeholder en bestemmelse, der fritager KGB-agenter for ethvert juridisk ansvar for skader, de er skyld i; der henviser til, at de hviderussiske specialstyrker har fået omfattende beføjelser til at opløse demonstrationer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder i 2012 indførte lovændringer, der giver KGB omfattende beføjelser til frit at anvende tvangsmidler; der henviser til, at sikkerhedstjenesterne ifølge den nye lov uden begrænsninger kan trænge ind i boliger og tilbageholde og anholde både hviderussiske borgere og diplomater og repræsentanter for internationale institutioner, der er beskyttet af immunitet; der henviser til, at loven ligeledes indeholder en bestemmelse, der fritager KGB-agenter for ethvert juridisk ansvar for skader, de er skyld i; der henviser til, at de hviderussiske specialstyrker har fået omfattende beføjelser til at opløse demonstrationer;

| T. | der henviser til, at der i slutningen af 2011 blev foretaget ændringer i loven om »massemøder«, hvorefter afholdelse af masseprotester kan medføre strafansvar for forstyrrelse af den offentlig orden; der henviser til, at arrangører af massedemonstrationer er forpligtet til at give myndighederne oplysninger om deres finansieringskilder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der i slutningen af 2011 blev foretaget ændringer i loven om »massemøder«, hvorefter afholdelse af masseprotester kan medføre strafansvar for forstyrrelse af den offentlig orden; der henviser til, at arrangører af massedemonstrationer er forpligtet til at give myndighederne oplysninger om deres finansieringskilder;

| U. | der henviser til, at det i 2011 blev gjort strafbart at modtage udenlandske tilskud, og at definitionen af forræderi blev udvidet, hvorved myndighederne fik mulighed for at strafforfølge organisationer og enkeltpersoner, der modtager finansiel støtte fra udlandet, eller som deltager i arrangementer på internationalt plan; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det i 2011 blev gjort strafbart at modtage udenlandske tilskud, og at definitionen af forræderi blev udvidet, hvorved myndighederne fik mulighed for at strafforfølge organisationer og enkeltpersoner, der modtager finansiel støtte fra udlandet, eller som deltager i arrangementer på internationalt plan;

| V. | der henviser til, at det hviderussiske justitsministerium i 2012 afviste at registrere 19 ngo'er og to politiske partier, og at medlemmer af ikke-registrerede organisationer kontinuerligt intimideres, chikaneres og forfølges i Hviderusland; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at det hviderussiske justitsministerium i 2012 afviste at registrere 19 ngo'er og to politiske partier, og at medlemmer af ikke-registrerede organisationer kontinuerligt intimideres, chikaneres og forfølges i Hviderusland;

| W. | der henviser til, at Hviderusland er det eneste europæiske land, der anvender dødsstraf; der henviser til, at datoerne for henrettelserne ikke kendes af de pårørende og offentligheden, at den henrettedes lig ikke overdrages de pårørende med henblik på begravelse, og at begravelsesstedet heller ikke meddeles; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Hviderusland er det eneste europæiske land, der anvender dødsstraf; der henviser til, at datoerne for henrettelserne ikke kendes af de pårørende og offentligheden, at den henrettedes lig ikke overdrages de pårørende med henblik på begravelse, og at begravelsesstedet heller ikke meddeles;

| X. | der henviser til, at to personer i 2012 blev henrettet, til trods for at afviklingen af retssagerne ikke opfyldte kravene til en retfærdig rettergang; der henviser til, at der i 2012 efter en lang periode ikke blev bekendtgjort nogen nye dødsdomme, hvorimod der i 2013 på ny er afsagt sådanne domme; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at to personer i 2012 blev henrettet, til trods for at afviklingen af retssagerne ikke opfyldte kravene til en retfærdig rettergang; der henviser til, at der i 2012 efter en lang periode ikke blev bekendtgjort nogen nye dødsdomme, hvorimod der i 2013 på ny er afsagt sådanne domme;

| Y. | der henviser til, at situationen i Hviderusland viser manglende tillid til retsvæsenet på grund af dets utilstrækkelige uafhængighed og politisk motiverede afgørelser; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at situationen i Hviderusland viser manglende tillid til retsvæsenet på grund af dets utilstrækkelige uafhængighed og politisk motiverede afgørelser;

| Z. | der henviser til, at Hviderusland er det eneste land i det østlige partnerskab, der endnu ikke har oprettet en national menneskerettighedsinstitution; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Hviderusland er det eneste land i det østlige partnerskab, der endnu ikke har oprettet en national menneskerettighedsinstitution;

| AA. | der henviser til, at censur er et alvorligt politisk problem i Hviderusland; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at censur er et alvorligt politisk problem i Hviderusland;

| AB. | der henviser til, at Hviderusland ifølge det af Journalister uden Grænser udarbejdede indeks »World Press Freedom Index« er rykket op fra en plads som nr. 168 og nu rangerer som nr. 157 ud af 179 lande, men at Hviderusland fortsat ligger lavest blandt landene i det østlige partnerskab (Aserbajdsjan (nr. 156), Ukraine (nr. 126), Georgien (nr. 100), Armenien (nr. 74), Moldova (nr. 55)); |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Hviderusland ifølge det af Journalister uden Grænser udarbejdede indeks »World Press Freedom Index« er rykket op fra en plads som nr. 168 og nu rangerer som nr. 157 ud af 179 lande, men at Hviderusland fortsat ligger lavest blandt landene i det østlige partnerskab (Aserbajdsjan (nr. 156), Ukraine (nr. 126), Georgien (nr. 100), Armenien (nr. 74), Moldova (nr. 55));

| AC. | der henviser til, at adgangen til uafhængige tv- og radiokanaler samt trykte medier på nuværende tidspunkt er begrænset, og at de statslige medier dominerer nyhedsadgangen; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at adgangen til uafhængige tv- og radiokanaler samt trykte medier på nuværende tidspunkt er begrænset, og at de statslige medier dominerer nyhedsadgangen;

| AD. | der henviser til, at situationen med hensyn til mediefrihed i Hviderusland er uacceptabel, navnlig på grund af chikaner mod journalister, der forbydes udrejse, restriktive love for tv-radio-virksomhed og internetfrihed samt selektive retsafgørelser over for uafhængige journalister, som det fremgår af tre straffesager, der blev indledt i sommeren 2012; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at situationen med hensyn til mediefrihed i Hviderusland er uacceptabel, navnlig på grund af chikaner mod journalister, der forbydes udrejse, restriktive love for tv-radio-virksomhed og internetfrihed samt selektive retsafgørelser over for uafhængige journalister, som det fremgår af tre straffesager, der blev indledt i sommeren 2012;

| AE. | der henviser til, at mindst 15 aktivister og journalister i 2012 fik forbud mod at rejse ud af Hviderusland på grundlag af usande påstande; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at mindst 15 aktivister og journalister i 2012 fik forbud mod at rejse ud af Hviderusland på grundlag af usande påstande;

| AF. | der henviser til, at over halvdelen af de hviderussiske borgere har internetadgang; der henviser til, at de elektroniske medier giver nye muligheder for en bredere adgang til uafhængige medier, selv om nogle oppositionelle websteder er blevet blokeret i statslige institutioner og uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at over halvdelen af de hviderussiske borgere har internetadgang; der henviser til, at de elektroniske medier giver nye muligheder for en bredere adgang til uafhængige medier, selv om nogle oppositionelle websteder er blevet blokeret i statslige institutioner og uddannelsesinstitutioner;

| AG. | der henviser til, at Hviderusland ifølge FN's seneste indeks for menneskelig udvikling 2012 rangerer som nr. 50 sammenlignet med Rusland (nr. 55) og landene i det østlige partnerskab (Georgien (nr. 72), Ukraine (nr. 78), Aserbajdsjan (nr. 82), Armenien (nr. 87), Moldova (nr. 113)); |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at Hviderusland ifølge FN's seneste indeks for menneskelig udvikling 2012 rangerer som nr. 50 sammenlignet med Rusland (nr. 55) og landene i det østlige partnerskab (Georgien (nr. 72), Ukraine (nr. 78), Aserbajdsjan (nr. 82), Armenien (nr. 87), Moldova (nr. 113));

| AH. | der henviser til, at en af de vigtigste årsager til en vis social stabilitet i landet har været socialsikringsordningen, som borgerne nyder godt af, og som får dem til til gengæld at vælge at være politisk inaktive; der henviser til, at 65 % af hviderusserne modtager forskellige former for statsstøtte såsom pensioner, studiestipendier, arbejdsløshedsunderstøttelse mv.; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at en af de vigtigste årsager til en vis social stabilitet i landet har været socialsikringsordningen, som borgerne nyder godt af, og som får dem til til gengæld at vælge at være politisk inaktive; der henviser til, at 65 % af hviderusserne modtager forskellige former for statsstøtte såsom pensioner, studiestipendier, arbejdsløshedsunderstøttelse mv.;

| AI. | der henviser til, at en lav arbejdsløshed kan opnås kunstigt gennem støtte til statsejede virksomheder, som genererer omkring 70 % af BNP og beskæftiger 50 % af arbejdsstyrken; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at en lav arbejdsløshed kan opnås kunstigt gennem støtte til statsejede virksomheder, som genererer omkring 70 % af BNP og beskæftiger 50 % af arbejdsstyrken;

| AJ. | der henviser til, at den hviderussiske regering forsøger at tiltrække udenlandske investeringer — Hviderusland har en kvalificeret arbejdsstyrke, et privatiseringsprogram, seks økonomiske frizoner og en højteknologipark — men at systematisk statslig indgriben dog er åbenbar i den private sektor; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at den hviderussiske regering forsøger at tiltrække udenlandske investeringer — Hviderusland har en kvalificeret arbejdsstyrke, et privatiseringsprogram, seks økonomiske frizoner og en højteknologipark — men at systematisk statslig indgriben dog er åbenbar i den private sektor;

| AK. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder indtil nu har givet udtryk for deres geopolitiske interesse i en yderligere økonomisk integration med Rusland med etablering af en eurasisk toldunion og økonomisk union; der samtidig henviser til, at langt størstedelen af alle direkte udenlandske investeringer i Hviderusland i de senere år har russisk oprindelse; der henviser til, at omkring 700 000 hviderussere ifølge eksperter i de seneste årtier er udvandret til Rusland, primært Moskva og Sankt Petersborg; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder indtil nu har givet udtryk for deres geopolitiske interesse i en yderligere økonomisk integration med Rusland med etablering af en eurasisk toldunion og økonomisk union; der samtidig henviser til, at langt størstedelen af alle direkte udenlandske investeringer i Hviderusland i de senere år har russisk oprindelse; der henviser til, at omkring 700 000 hviderussere ifølge eksperter i de seneste årtier er udvandret til Rusland, primært Moskva og Sankt Petersborg;

| AL. | der henviser til, at der ses signaler både i EU og Hviderusland, der peger på en genoptagelse af forhandlingerne om Hvideruslands tiltrædelse af WTO, hvilket navnlig skal ses i sammenhæng med Ruslands tiltrædelse af WTO; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at der ses signaler både i EU og Hviderusland, der peger på en genoptagelse af forhandlingerne om Hvideruslands tiltrædelse af WTO, hvilket navnlig skal ses i sammenhæng med Ruslands tiltrædelse af WTO;

| AM. | der henviser til, at de seneste meningsmålinger, der er foretaget under EU's Neighbourhood Barometer-projekt, viser, at over 50 % af den hviderussiske befolkning mener, at EU bør spille en større rolle i økonomisk udvikling, handel og regionalt samarbejde med Hviderusland; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at de seneste meningsmålinger, der er foretaget under EU's Neighbourhood Barometer-projekt, viser, at over 50 % af den hviderussiske befolkning mener, at EU bør spille en større rolle i økonomisk udvikling, handel og regionalt samarbejde med Hviderusland;

| AN. | der henviser til, at det moderniseringsprogram, som de hviderussiske myndigheder for nylig har forelagt, ifølge eksperter mest af alt er rettet imod at opgradere den grundlæggende industrielle infrastruktur, selv om der er behov for mere omfattende økonomiske reformer og et gennemsigtigt erhvervsklima i landet samt mindre statslig kontrol i alle erhvervssektorer; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at det moderniseringsprogram, som de hviderussiske myndigheder for nylig har forelagt, ifølge eksperter mest af alt er rettet imod at opgradere den grundlæggende industrielle infrastruktur, selv om der er behov for mere omfattende økonomiske reformer og et gennemsigtigt erhvervsklima i landet samt mindre statslig kontrol i alle erhvervssektorer;

| AO. | der henviser til, at Hviderusland ifølge det af Transparency International udarbejdede indeks over opfattelsen af korruption for 2012 rangerer som nr. 123 ud af 176 lande og territorier sammenholdt med Ukraine (nr. 144), Aserbajdsjan (nr. 139), Rusland (nr. 133), Armenien (nr. 105), Moldova (nr. 94) og Georgien (nr. 51); |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at Hviderusland ifølge det af Transparency International udarbejdede indeks over opfattelsen af korruption for 2012 rangerer som nr. 123 ud af 176 lande og territorier sammenholdt med Ukraine (nr. 144), Aserbajdsjan (nr. 139), Rusland (nr. 133), Armenien (nr. 105), Moldova (nr. 94) og Georgien (nr. 51);

| AP. | der henviser til, at Hviderusland for nylig tiltrådte Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption, Greco, og blev medlem af Greta, mekanismen til bekæmpelsen af menneskehandel; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at Hviderusland for nylig tiltrådte Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption, Greco, og blev medlem af Greta, mekanismen til bekæmpelsen af menneskehandel;

| AQ. | der henviser til, at Hviderusland er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, men at der i lyset af den politiske situation endnu ikke er udarbejdet en handlingsplan; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at Hviderusland er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, men at der i lyset af den politiske situation endnu ikke er udarbejdet en handlingsplan;

| AR. | der henviser til, at støtten til Hviderusland på nuværende tidspunkt ydes under landestrategidokument 2007-2013; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at støtten til Hviderusland på nuværende tidspunkt ydes under landestrategidokument 2007-2013;

| AS. | der henviser til, at der i de finansielle overslag 2007-2013 blev afsat 33,4 mio. EUR til grænseoverskridende samarbejdsprojekter mellem Hviderusland og dets nabolande under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), og at der på nuværende tidspunkt er ca. 60 kommuner, der deltager i 50 fælles grænseoverskridende samarbejdsprojekter med Letland, Litauen og Hviderusland; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at der i de finansielle overslag 2007-2013 blev afsat 33,4 mio. EUR til grænseoverskridende samarbejdsprojekter mellem Hviderusland og dets nabolande under det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI), og at der på nuværende tidspunkt er ca. 60 kommuner, der deltager i 50 fælles grænseoverskridende samarbejdsprojekter med Letland, Litauen og Hviderusland;

| AT. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt kun er 20 hviderussiske eksperter, som deltager i de forskellige ENPI-projekter, sammenholdt med 120 i 2008; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt kun er 20 hviderussiske eksperter, som deltager i de forskellige ENPI-projekter, sammenholdt med 120 i 2008;

| AU. | der henviser til, at de hviderussiske myndigheder deltager aktivt i ekspertmøder inden for rammerne af den multilaterale del af det østlige partnerskab, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende samarbejdsprojekter; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at de hviderussiske myndigheder deltager aktivt i ekspertmøder inden for rammerne af den multilaterale del af det østlige partnerskab, navnlig i forbindelse med grænseoverskridende samarbejdsprojekter;

| AV. | der henviser til, at 58 byer og kommuner i Polen, 47 i Litauen og 30 i Letland har et frugtbart samarbejde med deres partnerbyer og -kommuner i Hviderusland, og at euroregionen »Nemunas-Neman-Niemen«, der forener Litauen, Polen og Kaliningrad-regionen med Hviderusland om gennemførelsen af fælles projekter, kan betragtes som et eksempel på god praksis; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at 58 byer og kommuner i Polen, 47 i Litauen og 30 i Letland har et frugtbart samarbejde med deres partnerbyer og -kommuner i Hviderusland, og at euroregionen »Nemunas-Neman-Niemen«, der forener Litauen, Polen og Kaliningrad-regionen med Hviderusland om gennemførelsen af fælles projekter, kan betragtes som et eksempel på god praksis;

| AW. | der henviser til, at hviderussiske borgere har opnået det største antal Schengen-visa pr. indbygger i verden i de seneste år; de henviser til, at de imidlertid skal afsætte mange flere penge og i mange tilfælde også mere tid og flere kræfter på at få et udstedet et visum end borgerne i andre lande i det østlige partnerskab og i Rusland; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at hviderussiske borgere har opnået det største antal Schengen-visa pr. indbygger i verden i de seneste år; de henviser til, at de imidlertid skal afsætte mange flere penge og i mange tilfælde også mere tid og flere kræfter på at få et udstedet et visum end borgerne i andre lande i det østlige partnerskab og i Rusland;

| 1. | henstiller til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen (HR/VP), EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, medlemsstaterne og Rådet, at de bør:






  a) | indtrængende opfordre de hviderussiske myndigheder til at respektere menneskerettighederne og bevæge sig i retning af overgang til demokrati for at bringe landets selvvalgte isolering fra resten af Europa til ophør; |
| --- | --- | --- |

1.

henstiller til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen (HR/VP), EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen, medlemsstaterne og Rådet, at de bør:

a)

indtrængende opfordre de hviderussiske myndigheder til at respektere menneskerettighederne og bevæge sig i retning af overgang til demokrati for at bringe landets selvvalgte isolering fra resten af Europa til ophør;

| b) | gentage, at en absolut forudsætning for ethvert fremskridt i de bilaterale forbindelser, som vil kunne føre til en gradvis ophævelse af EU's restriktive foranstaltninger og løse op for forbindelserne mellem EU og Hviderusland, er en ubetinget og omgående frigivelse og rehabilitering af alle de tilbageværende politiske fangers politiske og borgerlige rettigheder; |
| --- | --- |

b)

gentage, at en absolut forudsætning for ethvert fremskridt i de bilaterale forbindelser, som vil kunne føre til en gradvis ophævelse af EU's restriktive foranstaltninger og løse op for forbindelserne mellem EU og Hviderusland, er en ubetinget og omgående frigivelse og rehabilitering af alle de tilbageværende politiske fangers politiske og borgerlige rettigheder;

Om politisk dialog

| c) | udnytte det litauiske formandskab og topmødet om det østlige partnerskab i Vilnius som endnu en vigtig mulighed for at forbedre forbindelserne med Belarus, så snart alle politiske fanger er frigivet, med henblik på at genoptage den politiske dialog om bl.a. demokratiske reformer, frie og retfærdige valg, respekt for retsstaten, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt inddragelse af oppositionen og civilsamfundet, forudsat at de hviderussiske myndigheder respekterer disse grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

c)

udnytte det litauiske formandskab og topmødet om det østlige partnerskab i Vilnius som endnu en vigtig mulighed for at forbedre forbindelserne med Belarus, så snart alle politiske fanger er frigivet, med henblik på at genoptage den politiske dialog om bl.a. demokratiske reformer, frie og retfærdige valg, respekt for retsstaten, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt inddragelse af oppositionen og civilsamfundet, forudsat at de hviderussiske myndigheder respekterer disse grundlæggende værdier;

| d) | notere sig løsladelsen af Dzmitry Dashkevich og Aliaksandr Franskevich i henholdsvis august og september 2013, men beklage, at disse tidligere politiske fanger først genvandt deres frihed, da de havde udstået deres fængselsdomme fuldt ud; |
| --- | --- |

d)

notere sig løsladelsen af Dzmitry Dashkevich og Aliaksandr Franskevich i henholdsvis august og september 2013, men beklage, at disse tidligere politiske fanger først genvandt deres frihed, da de havde udstået deres fængselsdomme fuldt ud;

| e) | udnytte den midlertidige og betingede fjernelse af udenrigsministeren fra EU's visumspærreliste bedst muligt med henblik på at udbygge de overordnede og vigtigste diplomatiske kommunikationskanaler med Hviderusland, navnlig med henblik på at fremme hans deltagelse i topmødet om det østlige partnerskab, først og fremmest for at bane vej for en meningsfuld dialog om frigivelse af politiske fanger, men samtidig opretholde visumforbuddet og indefrysningen af aktiver for personer, der er direkte involveret i overtrædelse af standarderne for demokratiske valg og menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

e)

udnytte den midlertidige og betingede fjernelse af udenrigsministeren fra EU's visumspærreliste bedst muligt med henblik på at udbygge de overordnede og vigtigste diplomatiske kommunikationskanaler med Hviderusland, navnlig med henblik på at fremme hans deltagelse i topmødet om det østlige partnerskab, først og fremmest for at bane vej for en meningsfuld dialog om frigivelse af politiske fanger, men samtidig opretholde visumforbuddet og indefrysningen af aktiver for personer, der er direkte involveret i overtrædelse af standarderne for demokratiske valg og menneskerettighedskrænkelser;

| f) | gennemføre en tilbundsgående evaluering af EU's nuværende restriktive foranstaltninger over for hviderussiske embedsmænd og virksomheder med henblik på om nødvendigt at forbedre effektiviteten af dem og tilpasse deres anvendelsesområde, udformning og gyldighed i forhold til udviklingen i landet og i dets forbindelser med EU; |
| --- | --- |

f)

gennemføre en tilbundsgående evaluering af EU's nuværende restriktive foranstaltninger over for hviderussiske embedsmænd og virksomheder med henblik på om nødvendigt at forbedre effektiviteten af dem og tilpasse deres anvendelsesområde, udformning og gyldighed i forhold til udviklingen i landet og i dets forbindelser med EU;

| g) | udarbejde en strategisk køreplan, inspireret af den fælles interimsplan og baseret på princippet om, at flere reformer giver flere midler, som skal omfatte prioriterede områder for reformer i Hviderusland med henblik på at forbedre forbindelserne og skabe et effektivt samarbejde inden for rammerne af ENP, forudsat at der tages konkrete skridt til demokratiske reformer; |
| --- | --- |

g)

udarbejde en strategisk køreplan, inspireret af den fælles interimsplan og baseret på princippet om, at flere reformer giver flere midler, som skal omfatte prioriterede områder for reformer i Hviderusland med henblik på at forbedre forbindelserne og skabe et effektivt samarbejde inden for rammerne af ENP, forudsat at der tages konkrete skridt til demokratiske reformer;

| h) | så snart valget er godkendt af internationale organisationer som frie og retfærdige, at høre Europa-Parlamentet om medtagelse af nye forslag om interparlamentariske forbindelser, såvel bilateralt som inden for Den Parlamentariske Forsamling Euronest, samtidig med at EU's støtte til Hvideruslands demokratiske kræfter og civilsamfund opretholdes; |
| --- | --- |

h)

så snart valget er godkendt af internationale organisationer som frie og retfærdige, at høre Europa-Parlamentet om medtagelse af nye forslag om interparlamentariske forbindelser, såvel bilateralt som inden for Den Parlamentariske Forsamling Euronest, samtidig med at EU's støtte til Hvideruslands demokratiske kræfter og civilsamfund opretholdes;

| i) | i overensstemmelse med artikel 24 TEU sikre sig medlemsstaternes støtte til EU's holdning over for Hviderusland, og at deres bilaterale forbindelser er i overensstemmelse med EU's aktiviteter; understrege, at et fast tilsagn fra alle EU-medlemsstater såvel som fra andre demokratiske lande om at handle i fællesskab kan fremme en vellykket udbredelse af universelle demokratiske værdier og reformer i Hviderusland; |
| --- | --- |

i)

i overensstemmelse med artikel 24 TEU sikre sig medlemsstaternes støtte til EU's holdning over for Hviderusland, og at deres bilaterale forbindelser er i overensstemmelse med EU's aktiviteter; understrege, at et fast tilsagn fra alle EU-medlemsstater såvel som fra andre demokratiske lande om at handle i fællesskab kan fremme en vellykket udbredelse af universelle demokratiske værdier og reformer i Hviderusland;

| j) | tilskynde til dialog med embedsmænd, som ikke er personligt involveret i undertrykkelse, med henblik med at forstærke samarbejdet mellem EU og Hviderusland; bidrage til deres interaktion med det hviderussiske samfund med henblik på i sidste ende at fremme reformer; |
| --- | --- |

j)

tilskynde til dialog med embedsmænd, som ikke er personligt involveret i undertrykkelse, med henblik med at forstærke samarbejdet mellem EU og Hviderusland; bidrage til deres interaktion med det hviderussiske samfund med henblik på i sidste ende at fremme reformer;

| k) | opmuntre civilsamfundet i bred forstand, herunder fagforeninger og repræsentanter for erhvervslivet, samt den politiske opposition til at øge deres deltagelse i moderniseringsdialogen; på grundlag af henstillingerne fra den nationale platform under civilsamfundsforummet at afholde åbne offentlige høringer om dens indhold, formål, strategi og forvaltningsstruktur; styrke dialogen yderligere gennem den nødvendige finansielle bistand og fagkundskab og styrke oplysningskampagnen om dens indhold og forventede resultater; |
| --- | --- |

k)

opmuntre civilsamfundet i bred forstand, herunder fagforeninger og repræsentanter for erhvervslivet, samt den politiske opposition til at øge deres deltagelse i moderniseringsdialogen; på grundlag af henstillingerne fra den nationale platform under civilsamfundsforummet at afholde åbne offentlige høringer om dens indhold, formål, strategi og forvaltningsstruktur; styrke dialogen yderligere gennem den nødvendige finansielle bistand og fagkundskab og styrke oplysningskampagnen om dens indhold og forventede resultater;

| l) | sikre, at enhver deltagelse fra myndighedernes side i moderniseringsdialogen, side om side med og på lige fod med den demokratiske opposition og civilsamfundet, sker i fuld respekt for de demokratiske principper og med henblik på at udvikle en konkurrencedygtig økonomi og fremme demokratiske reformer samt et pluralistisk samfund og retsstatsforhold; |
| --- | --- |

l)

sikre, at enhver deltagelse fra myndighedernes side i moderniseringsdialogen, side om side med og på lige fod med den demokratiske opposition og civilsamfundet, sker i fuld respekt for de demokratiske principper og med henblik på at udvikle en konkurrencedygtig økonomi og fremme demokratiske reformer samt et pluralistisk samfund og retsstatsforhold;

| m) | sikre, at civilsamfundet forbliver en vigtig aktør i den politiske dialog med EU med henblik på at fremme en demokratisk ændring i Hviderusland, og derfor støtte idéen om afholdelse af en civilsamfundskonference i Vilnius forud for det tredje topmøde om det østlige partnerskab; |
| --- | --- |

m)

sikre, at civilsamfundet forbliver en vigtig aktør i den politiske dialog med EU med henblik på at fremme en demokratisk ændring i Hviderusland, og derfor støtte idéen om afholdelse af en civilsamfundskonference i Vilnius forud for det tredje topmøde om det østlige partnerskab;

| n) | gøre fuld brug af Den Europæiske Demokratifond (EED) med det formål at støtte nøgleaktører, der virker inden for demokrati- og menneskerettighedsspørgsmål i Hviderusland, med fokus på de personer, der har haft svært ved at få adgang til traditionel EU-støtte; |
| --- | --- |

n)

gøre fuld brug af Den Europæiske Demokratifond (EED) med det formål at støtte nøgleaktører, der virker inden for demokrati- og menneskerettighedsspørgsmål i Hviderusland, med fokus på de personer, der har haft svært ved at få adgang til traditionel EU-støtte;

| o) | indtrængende anmode Rusland og landene i det østlige partnerskab om at opfordre Hviderusland til omgående og ubetinget at frigive og politisk rehabilitere alle politiske fanger og afholde sig fra yderligere politisk motiveret chikane; |
| --- | --- |

o)

indtrængende anmode Rusland og landene i det østlige partnerskab om at opfordre Hviderusland til omgående og ubetinget at frigive og politisk rehabilitere alle politiske fanger og afholde sig fra yderligere politisk motiveret chikane;

| p) | sikre, at repræsentanter for EU og medlemsstaterne, der aflægger Hviderusland besøg, holder regelmæssig kontakt til repræsentanter for civilsamfundet og oppositionen for at sikre en afbalanceret deltagelse af alle parter i processen i tilknytning til forbindelserne mellem EU og Hviderusland; |
| --- | --- |

p)

sikre, at repræsentanter for EU og medlemsstaterne, der aflægger Hviderusland besøg, holder regelmæssig kontakt til repræsentanter for civilsamfundet og oppositionen for at sikre en afbalanceret deltagelse af alle parter i processen i tilknytning til forbindelserne mellem EU og Hviderusland;

| q) | overveje alle tilgængelige politiske muligheder med henblik på at opfordre Hviderusland til at:






  — | fuldstændigt gennemføre reformer af valgloven i overensstemmelse med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheders (OSCE/ODIHR's) henstillinger med henblik på at skabe et pluralistisk politisk system baseret på frie og retfærdige valg, hvor politiske idéer opstår på grundlag af en egentlig politisk konkurrence blandt politiske partier som et centralt aspekt af demokratiet; |
| --- | --- | --- |

q)

overveje alle tilgængelige politiske muligheder med henblik på at opfordre Hviderusland til at:

—

fuldstændigt gennemføre reformer af valgloven i overensstemmelse med Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas/Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheders (OSCE/ODIHR's) henstillinger med henblik på at skabe et pluralistisk politisk system baseret på frie og retfærdige valg, hvor politiske idéer opstår på grundlag af en egentlig politisk konkurrence blandt politiske partier som et centralt aspekt af demokratiet;

| — | tillade en genåbning af det lukkede OSCE-kontor i Minsk; |
| --- | --- |

—

tillade en genåbning af det lukkede OSCE-kontor i Minsk;

| — | ophæve alle hindringer og restriktioner for udøvelsen af foreningsfriheden, ytringsfriheden, den frie bevægelighed og fredelige forsamlinger, som pålægges den demokratiske opposition, civilsamfundsorganisationer og ngo'er, herunder ophævelse af alle hindringer for registrering og for en fuldt ud fungerende faglig bistand til international udvikling samt for modtagelse heraf; reformere bestemmelserne i sin strafferet om deltagelse i ikke-registrerede organisationer; |
| --- | --- |

—

ophæve alle hindringer og restriktioner for udøvelsen af foreningsfriheden, ytringsfriheden, den frie bevægelighed og fredelige forsamlinger, som pålægges den demokratiske opposition, civilsamfundsorganisationer og ngo'er, herunder ophævelse af alle hindringer for registrering og for en fuldt ud fungerende faglig bistand til international udvikling samt for modtagelse heraf; reformere bestemmelserne i sin strafferet om deltagelse i ikke-registrerede organisationer;

| — | gennemføre de nødvendige institutionelle ændringer til at sikre et uafhængigt retsvæsen i overensstemmelse med FN's særlige rapportørs henstillinger om uafhængighed blandt dommere og advokater samt uafhængige advokater ved at ændre og effektivt anvende lovgivningen om juridiske erhverv; |
| --- | --- |

—

gennemføre de nødvendige institutionelle ændringer til at sikre et uafhængigt retsvæsen i overensstemmelse med FN's særlige rapportørs henstillinger om uafhængighed blandt dommere og advokater samt uafhængige advokater ved at ændre og effektivt anvende lovgivningen om juridiske erhverv;

| — | undlade at eksekvere henrettelsen af personer, der er blevet dømt til døden i 2013, og indføre et moratorium for dødsstraf efterfulgt af en egentlig afskaffelse heraf; |
| --- | --- |

—

undlade at eksekvere henrettelsen af personer, der er blevet dømt til døden i 2013, og indføre et moratorium for dødsstraf efterfulgt af en egentlig afskaffelse heraf;

| — | gennemføre de afgørelser vedrørende individuelle sager, der er truffet af FN's Menneskerettighedskomité og FN's Arbejdsgruppe om Vilkårlig Tilbageholdelse, og de henstillinger, der blev fremsat af FN's Komité mod Tortur i 2011 med henblik på at få standset umenneskelig og vanærende behandling; |
| --- | --- |

—

gennemføre de afgørelser vedrørende individuelle sager, der er truffet af FN's Menneskerettighedskomité og FN's Arbejdsgruppe om Vilkårlig Tilbageholdelse, og de henstillinger, der blev fremsat af FN's Komité mod Tortur i 2011 med henblik på at få standset umenneskelig og vanærende behandling;

| — | fuldt ud samarbejde med FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Hviderusland med henblik på at afhjælpe de alvorlige bekymringer, der gives udtryk for i hans rapport fra april 2013, samt som et første skridt give ham adgang til landet; |
| --- | --- |

—

fuldt ud samarbejde med FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Hviderusland med henblik på at afhjælpe de alvorlige bekymringer, der gives udtryk for i hans rapport fra april 2013, samt som et første skridt give ham adgang til landet;

| — | fuldt ud modernisere fængselsvæsenet og øge samarbejdet med Europarådet, først og fremmest ved at undertegne den europæiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf og indrømme Komitéen til Forebyggelse af Tortur regelmæssig adgang til tilbageholdelsessteder, navnlig for politiske fanger og menneskerettighedsforkæmpere; tillade repræsentanter for andre relevante internationale og nationale organisationer, diplomater, civilsamfundsgrupper samt familiemedlemmer til politiske fanger adgang til hviderussiske fængsler; |
| --- | --- |

—

fuldt ud modernisere fængselsvæsenet og øge samarbejdet med Europarådet, først og fremmest ved at undertegne den europæiske konvention til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf og indrømme Komitéen til Forebyggelse af Tortur regelmæssig adgang til tilbageholdelsessteder, navnlig for politiske fanger og menneskerettighedsforkæmpere; tillade repræsentanter for andre relevante internationale og nationale organisationer, diplomater, civilsamfundsgrupper samt familiemedlemmer til politiske fanger adgang til hviderussiske fængsler;

| — | indføre en uafhængig og fuldt funktionsdygtig national menneskerettighedsinstitution, som kan have form af en ombudsmand; |
| --- | --- |

—

indføre en uafhængig og fuldt funktionsdygtig national menneskerettighedsinstitution, som kan have form af en ombudsmand;

| — | sikre lige muligheder og lige rettigheder for og inddragelse og ikke-forskelsbehandling af alle nationale mindretal og navnlig sikre en normalisering af situationen for sammenslutningen af polakker i Hviderusland; bringe marginaliseringen af romamindretallet til ophør og gøre fremskridt med hensyn til respekt for religiøse rettigheder og friheder samt med ikke-forskelsbehandling af LGBT-borgere; |
| --- | --- |

—

sikre lige muligheder og lige rettigheder for og inddragelse og ikke-forskelsbehandling af alle nationale mindretal og navnlig sikre en normalisering af situationen for sammenslutningen af polakker i Hviderusland; bringe marginaliseringen af romamindretallet til ophør og gøre fremskridt med hensyn til respekt for religiøse rettigheder og friheder samt med ikke-forskelsbehandling af LGBT-borgere;

| r) | træffe følgende foranstaltninger med hensyn til en effektiv frihed for og adgang til medierne: opfordre Hviderusland til at ophæve akkrediteringsrestriktionerne for journalister og restriktioner på anvendelse af satellit-tv og øge den finansielle og tekniske bistand fra EU til alle typer uafhængige medier (i og uden for landet) for at sikre dem en bæredygtig eksistens og om muligt større adgang til dem; yde bistand til udfyldning af ansøgninger til europæiske støtteprogrammer og udvikling af fælles projekter og konsortier med internationale presseagenturer og udenlandske medier; |
| --- | --- |

r)

træffe følgende foranstaltninger med hensyn til en effektiv frihed for og adgang til medierne: opfordre Hviderusland til at ophæve akkrediteringsrestriktionerne for journalister og restriktioner på anvendelse af satellit-tv og øge den finansielle og tekniske bistand fra EU til alle typer uafhængige medier (i og uden for landet) for at sikre dem en bæredygtig eksistens og om muligt større adgang til dem; yde bistand til udfyldning af ansøgninger til europæiske støtteprogrammer og udvikling af fælles projekter og konsortier med internationale presseagenturer og udenlandske medier;

Om økonomisk og energimæssigt samarbejde

| s) | søge en konstruktiv faglig dialog mellem EU og Hviderusland om makroøkonomisk udvikling og finansielle emner med henblik på at opnå et troværdigt tilsagn fra Hviderusland om makroøkonomiske og strukturelle reformer, herunder privatisering af statsejede virksomheder, liberalisering er priser, handel og banksystemet, udvikling af et egentligt socialt sikkerhedsnet og bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

s)

søge en konstruktiv faglig dialog mellem EU og Hviderusland om makroøkonomisk udvikling og finansielle emner med henblik på at opnå et troværdigt tilsagn fra Hviderusland om makroøkonomiske og strukturelle reformer, herunder privatisering af statsejede virksomheder, liberalisering er priser, handel og banksystemet, udvikling af et egentligt socialt sikkerhedsnet og bekæmpelse af korruption;

| t) | desuden understrege, at de ovennævnte reformer, forudsat at de væsentligste politiske betingelser er opfyldt, er afgørende for Hvideruslands økonomiske udvikling, vil kunne fremme europæiske investeringer og internationale lån samt sende et positivt signal om fjernelse af de eksisterende hindringer for WTO-forhandlinger og dermed vil kunne muliggøre yderligere integration i verdensøkonomien; |
| --- | --- |

t)

desuden understrege, at de ovennævnte reformer, forudsat at de væsentligste politiske betingelser er opfyldt, er afgørende for Hvideruslands økonomiske udvikling, vil kunne fremme europæiske investeringer og internationale lån samt sende et positivt signal om fjernelse af de eksisterende hindringer for WTO-forhandlinger og dermed vil kunne muliggøre yderligere integration i verdensøkonomien;

| u) | tilbyde faglig bistand til at skabe et gunstigt erhvervsklima med henblik på at skabe lige betingelser, investeringssikkerhed og lige muligheder for alle virksomheder og især SMV'er; |
| --- | --- |

u)

tilbyde faglig bistand til at skabe et gunstigt erhvervsklima med henblik på at skabe lige betingelser, investeringssikkerhed og lige muligheder for alle virksomheder og især SMV'er;

| v) | bistå Hviderusland yderligere i beskæftigelsesspørgsmål, herunder menneskelige ressourcer og udvikling af færdigheder, der er tilpasset arbejdsmarkedets efterspørgsel; |
| --- | --- |

v)

bistå Hviderusland yderligere i beskæftigelsesspørgsmål, herunder menneskelige ressourcer og udvikling af færdigheder, der er tilpasset arbejdsmarkedets efterspørgsel;

| w) | opfordre Hviderusland til at gennemføre Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) henstillinger, navnlig vedrørende foreningsfrihed og retten til registrering og til at drive virksomhed for uafhængige fagforeninger; opfordre Hviderusland til at ændre lovgivningen for at sikre, at arbejdstagere frit og uden hindringer kan opsige deres job både i den offentlige og private sektor; |
| --- | --- |

w)

opfordre Hviderusland til at gennemføre Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) henstillinger, navnlig vedrørende foreningsfrihed og retten til registrering og til at drive virksomhed for uafhængige fagforeninger; opfordre Hviderusland til at ændre lovgivningen for at sikre, at arbejdstagere frit og uden hindringer kan opsige deres job både i den offentlige og private sektor;

| x) | opfordre Hviderusland til at håndhæve de højest mulige internationale sikkerhedsstandarder og en virkelig uafhængig miljøindvirkningsvurdering i forbindelse med opførelsen og driften af alle atomkraftværker og til at optimere ekspertise og finansiering fra alle tilgængelige internationale instrumenter i fuld overensstemmelse med gældende internationale lovgivning, herunder Espoo-konventionen, Århus-konventionen samt forpligtelserne vedtaget den 23. juni 2011 med hensyn til gennemførelse af omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstests«) under hensyntagen til de specifikationer, der er vedtaget af Kommissionen og European Nuclear Safety Regulators Group; |
| --- | --- |

x)

opfordre Hviderusland til at håndhæve de højest mulige internationale sikkerhedsstandarder og en virkelig uafhængig miljøindvirkningsvurdering i forbindelse med opførelsen og driften af alle atomkraftværker og til at optimere ekspertise og finansiering fra alle tilgængelige internationale instrumenter i fuld overensstemmelse med gældende internationale lovgivning, herunder Espoo-konventionen, Århus-konventionen samt forpligtelserne vedtaget den 23. juni 2011 med hensyn til gennemførelse af omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstests«) under hensyntagen til de specifikationer, der er vedtaget af Kommissionen og European Nuclear Safety Regulators Group;

| y) | bistå med at udvikle en diversificering af energiressourcerne og forsyningskanalerne i Hviderusland og dele EU's bedste praksis i forbindelse med gennemførelsen af internationale og regionale grønne økonomiske projekter med støtte til energieffektivitet og fornyelige energikilder; |
| --- | --- |

y)

bistå med at udvikle en diversificering af energiressourcerne og forsyningskanalerne i Hviderusland og dele EU's bedste praksis i forbindelse med gennemførelsen af internationale og regionale grønne økonomiske projekter med støtte til energieffektivitet og fornyelige energikilder;

| z) | fremme yderligere regionalt samarbejde med Belarus, herunder gennem sektorinitiativer under det østlige partnerskab, navnlig om handel, energi, miljø og transport; tilskynde til bedste praksis med bilaterale økonomiske fora og samtidig tilstræbe øget kapacitetsopbygning blandt ikke-statslige aktører samt fremme god regeringsførelse og reform af den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

z)

fremme yderligere regionalt samarbejde med Belarus, herunder gennem sektorinitiativer under det østlige partnerskab, navnlig om handel, energi, miljø og transport; tilskynde til bedste praksis med bilaterale økonomiske fora og samtidig tilstræbe øget kapacitetsopbygning blandt ikke-statslige aktører samt fremme god regeringsførelse og reform af den offentlige forvaltning;

| aa) | fortsætte med at yde teknisk og sundhedsmæssig bistand til de borgere, der er berørt af atomkraftulykken på Tjernobyl; |
| --- | --- |

aa)

fortsætte med at yde teknisk og sundhedsmæssig bistand til de borgere, der er berørt af atomkraftulykken på Tjernobyl;

| ab) | tilskynde Hviderusland til at udnytte og udvikle ukonventionelle energikilder; |
| --- | --- |

ab)

tilskynde Hviderusland til at udnytte og udvikle ukonventionelle energikilder;

Om grænseforvaltning

| ac) | styrke samarbejdet mellem EU og Hviderusland om grænseforvaltning og bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og navnlig bistå Hviderusland med at udvikle dets transitsystem, modernisere told- og grænsekontrolprocedurerne og fuldt ud gennemføre EU's integrerede grænseforvaltningsmodel; |
| --- | --- |

ac)

styrke samarbejdet mellem EU og Hviderusland om grænseforvaltning og bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og navnlig bistå Hviderusland med at udvikle dets transitsystem, modernisere told- og grænsekontrolprocedurerne og fuldt ud gennemføre EU's integrerede grænseforvaltningsmodel;

| ad) | sikre ubegrænset indrejse og rundrejse i Hviderusland for EU's diplomater og politikere; |
| --- | --- |

ad)

sikre ubegrænset indrejse og rundrejse i Hviderusland for EU's diplomater og politikere;

| ae) | tilbyde Hvideruslands grænseforvaltningsmyndigheder yderligere uddannelse på linje med Schengen-reglerne, hvilket er af gensidig interesse; |
| --- | --- |

ae)

tilbyde Hvideruslands grænseforvaltningsmyndigheder yderligere uddannelse på linje med Schengen-reglerne, hvilket er af gensidig interesse;

| af) | overveje at yde en passende faglig bistand til indførelse af tidssvarende grænsekontrolsystemer og moderne infrastrukturer på EU's side; |
| --- | --- |

af)

overveje at yde en passende faglig bistand til indførelse af tidssvarende grænsekontrolsystemer og moderne infrastrukturer på EU's side;

| ag) | tilbyde de relevante hviderussiske tjenestegrene tilstrækkelig undervisning i EU's bedste praksis for så vidt angår indførelsen af biometriske pas; |
| --- | --- |

ag)

tilbyde de relevante hviderussiske tjenestegrene tilstrækkelig undervisning i EU's bedste praksis for så vidt angår indførelsen af biometriske pas;

| ah) | iværksætte et mobilitetspartnerskab mellem EU og Hviderusland og tilskynde Hviderusland til at tage aktivt del i det østlige partnerskabs panel om migration og asyl; |
| --- | --- |

ah)

iværksætte et mobilitetspartnerskab mellem EU og Hviderusland og tilskynde Hviderusland til at tage aktivt del i det østlige partnerskabs panel om migration og asyl;

| ai) | tilskynde til samarbejde mellem Belarus og De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) og De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF) om støtte til programmer til bekæmpelse af menneskehandel; |
| --- | --- |

ai)

tilskynde til samarbejde mellem Belarus og De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) og De Forenede Nationers Børnefond (UNICEF) om støtte til programmer til bekæmpelse af menneskehandel;

Om civilsamfund og mellemmenneskelige forbindelser

| aj) | øge andelen af projekter, der er til større gavn og mere synlige for den brede befolkning, hvilket vil kunne fremme borgernes forståelse for EU's værdier, standarder og politikker og understrege fordelene ved dens model og ekspertise; fremme de muligheder, der i den forbindelse følger af civilsamfundsforummet, navnlig i forbindelse med det kommende møde i Chisinau i oktober i år; |
| --- | --- |

aj)

øge andelen af projekter, der er til større gavn og mere synlige for den brede befolkning, hvilket vil kunne fremme borgernes forståelse for EU's værdier, standarder og politikker og understrege fordelene ved dens model og ekspertise; fremme de muligheder, der i den forbindelse følger af civilsamfundsforummet, navnlig i forbindelse med det kommende møde i Chisinau i oktober i år;

| ak) | tage systematisk og kompromisløs afstand fra misinformation og misvisende oplysninger fra de hviderussiske myndigheder vedrørende EU's politikker og projekter ved at offentliggøre og udbrede alle nødvendige oplysninger (data, tal og lovgivning); |
| --- | --- |

ak)

tage systematisk og kompromisløs afstand fra misinformation og misvisende oplysninger fra de hviderussiske myndigheder vedrørende EU's politikker og projekter ved at offentliggøre og udbrede alle nødvendige oplysninger (data, tal og lovgivning);

| al) | intensivere den tekniske og finansielle støtte, bl.a. gennem den nye europæiske Demokratifond, til civilsamfundsorganisationer, uafhængige ngo'er, uafhængige medier, menneskerettighedsforkæmpere og fagforeninger, der er baseret i Hviderusland, eller til organisationer i medlemsstaterne, der har en væsentlig indvirkning i Hviderusland; mere aktivt inddrage civilsamfundet i gennemførelsen, overvågningen og vurderingen af EU-finansierede projekter; væsentligt øge kommunikationen og udbredelsen af information om EU for at udvikle borgernes forståelse for EU's holdning til grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og behovet for sociale og økonomiske fremskridt; |
| --- | --- |

al)

intensivere den tekniske og finansielle støtte, bl.a. gennem den nye europæiske Demokratifond, til civilsamfundsorganisationer, uafhængige ngo'er, uafhængige medier, menneskerettighedsforkæmpere og fagforeninger, der er baseret i Hviderusland, eller til organisationer i medlemsstaterne, der har en væsentlig indvirkning i Hviderusland; mere aktivt inddrage civilsamfundet i gennemførelsen, overvågningen og vurderingen af EU-finansierede projekter; væsentligt øge kommunikationen og udbredelsen af information om EU for at udvikle borgernes forståelse for EU's holdning til grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og behovet for sociale og økonomiske fremskridt;

| am) | støtte organisationer, der arbejder for demokrati og menneskerettigheder, og ikke kun sådanne organisationer, der er baseret i Hviderusland, men også organisationer, der er baseret i udlandet, fordi de hviderussiske myndigheder konsekvent nægter dem at blive registreret; som et hasteanliggende revidere de seneste regler for anvendelse af EU-finansiering under EIDHR/NSLA-instrumentet, som i praksis udelukker velkendte og respekterede hviderussiske ngo'er fra ansøgningsproceduren; |
| --- | --- |

am)

støtte organisationer, der arbejder for demokrati og menneskerettigheder, og ikke kun sådanne organisationer, der er baseret i Hviderusland, men også organisationer, der er baseret i udlandet, fordi de hviderussiske myndigheder konsekvent nægter dem at blive registreret; som et hasteanliggende revidere de seneste regler for anvendelse af EU-finansiering under EIDHR/NSLA-instrumentet, som i praksis udelukker velkendte og respekterede hviderussiske ngo'er fra ansøgningsproceduren;

| an) | opfordre de hviderussiske myndigheder til at gennemføre afgørelse A/HRC/WGAD/2012/39 fra FN's Arbejdsgruppe om Vilkårlig Tilbageholdelse om menneskerettighedsforkæmperen Ales Bialiatskis sag, hvori det navnlig fastslås, at tilbageholdelsen af Ales Bialiatski, formand for menneskerettighedscentret »Viasna« og næstformand for Det Internationale Menneskerettighedsforbund (FIDH), var vilkårlig og i strid med artikel 20, stk. 1, i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 22 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

an)

opfordre de hviderussiske myndigheder til at gennemføre afgørelse A/HRC/WGAD/2012/39 fra FN's Arbejdsgruppe om Vilkårlig Tilbageholdelse om menneskerettighedsforkæmperen Ales Bialiatskis sag, hvori det navnlig fastslås, at tilbageholdelsen af Ales Bialiatski, formand for menneskerettighedscentret »Viasna« og næstformand for Det Internationale Menneskerettighedsforbund (FIDH), var vilkårlig og i strid med artikel 20, stk. 1, i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 22 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| ao) | opfordre Hviderusland til at sende en stående invitation til alle FN's særlige procedurer samt indbyde FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere til at aflægge landet besøg; |
| --- | --- |

ao)

opfordre Hviderusland til at sende en stående invitation til alle FN's særlige procedurer samt indbyde FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere til at aflægge landet besøg;

| ap) | forpligte de hviderussiske myndigheder til at afskaffe strafansvar for modtagelse af udenlandske bidrag og give organisationer mulighed for at opbevare finansielle midler på udenlandske konti; |
| --- | --- |

ap)

forpligte de hviderussiske myndigheder til at afskaffe strafansvar for modtagelse af udenlandske bidrag og give organisationer mulighed for at opbevare finansielle midler på udenlandske konti;

| aq) | overveje unilateralt at lempe udstedelsen af visa og nedsætte prisen herfor fra 60 EUR til et niveau, der er overkommeligt for de hviderussiske borgere, og gøre fuld brug af den eksisterende fleksibilitet i visakodeksen, herunder fritagelse for eller nedsættelse af gebyret for korttidsvisa, navnlig for unge, for at fremme og intensivere mellemmenneskelig udveksling og bidrage til at forhindre en yderligere isolation af de hviderussiske borgere; desuden overveje unilateralt at nedsætte eller ophæve gebyret for langtidsvisa med det langsigtede mål at få skabt en visumfri ordning; |
| --- | --- |

aq)

overveje unilateralt at lempe udstedelsen af visa og nedsætte prisen herfor fra 60 EUR til et niveau, der er overkommeligt for de hviderussiske borgere, og gøre fuld brug af den eksisterende fleksibilitet i visakodeksen, herunder fritagelse for eller nedsættelse af gebyret for korttidsvisa, navnlig for unge, for at fremme og intensivere mellemmenneskelig udveksling og bidrage til at forhindre en yderligere isolation af de hviderussiske borgere; desuden overveje unilateralt at nedsætte eller ophæve gebyret for langtidsvisa med det langsigtede mål at få skabt en visumfri ordning;

| ar) | opfordre de hviderussiske myndigheder til at indlede forhandlinger med EU om visumlempelser og tilbagetagelsesaftaler med det langsigtede mål at få skabt en visumfri ordning, der kan fremme mellemmenneskelige forbindelser, og til snarest muligt at træffe foranstaltninger om lokale grænsehandelsaftaler med Polen og Litauen; |
| --- | --- |

ar)

opfordre de hviderussiske myndigheder til at indlede forhandlinger med EU om visumlempelser og tilbagetagelsesaftaler med det langsigtede mål at få skabt en visumfri ordning, der kan fremme mellemmenneskelige forbindelser, og til snarest muligt at træffe foranstaltninger om lokale grænsehandelsaftaler med Polen og Litauen;

| as) | øge samarbejdet mellem byer og kommuner i EU og Hviderusland baseret på eksempler på god praksis i nogle EU-medlemsstater, især Polen, Litauen og Letland; |
| --- | --- |

as)

øge samarbejdet mellem byer og kommuner i EU og Hviderusland baseret på eksempler på god praksis i nogle EU-medlemsstater, især Polen, Litauen og Letland;

| at) | forsøge at skaffe flere uddannelses- og forskningsmuligheder i EU for hviderussere inden for områderne højere uddannelse, uformel uddannelse og voksenuddannelse; indlede og støtte et praktikprogram for unge hviderussiske fagfolk i EU's institutioner og andre internationale organisationer; yde mere støtte til European Humanities University og udvikle og støtte uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer i Hviderusland; sikre en passende og varig finansiering til Erasmus Mundus-programmet for hviderussiske studenter; |
| --- | --- |

at)

forsøge at skaffe flere uddannelses- og forskningsmuligheder i EU for hviderussere inden for områderne højere uddannelse, uformel uddannelse og voksenuddannelse; indlede og støtte et praktikprogram for unge hviderussiske fagfolk i EU's institutioner og andre internationale organisationer; yde mere støtte til European Humanities University og udvikle og støtte uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer i Hviderusland; sikre en passende og varig finansiering til Erasmus Mundus-programmet for hviderussiske studenter;

| au) | aktivt finde måder, hvorpå Hviderusland kan forpligtes i en dialog om gennemførelse af dybtgående reformer i sit højere uddannelsessystem med henblik på bl.a. at udvikle akademisk frihed, institutionel autonomi og studenterdeltagelse med det formål på sigt at blive tilsluttet det europæiske område for videregående uddannelse (Bologna-processen); |
| --- | --- |

au)

aktivt finde måder, hvorpå Hviderusland kan forpligtes i en dialog om gennemførelse af dybtgående reformer i sit højere uddannelsessystem med henblik på bl.a. at udvikle akademisk frihed, institutionel autonomi og studenterdeltagelse med det formål på sigt at blive tilsluttet det europæiske område for videregående uddannelse (Bologna-processen);

| av) | opfordre Det Internationale Ishockeyforbund til seriøst at genoverveje sin beslutning om at lade Hviderusland være vært for verdensmesterskabet i ishockey i 2014; |
| --- | --- |

av)

opfordre Det Internationale Ishockeyforbund til seriøst at genoverveje sin beslutning om at lade Hviderusland være vært for verdensmesterskabet i ishockey i 2014;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen (HR/VP), EU-Udenrigstjenesten, Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformanden i Kommissionen (HR/VP), EU-Udenrigstjenesten, Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0410.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0112.

(3)  EUT C 377 E af 7.12.2012, s. 162.

(4)  EUT C 136 E af 11.5.2012, s. 57.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0334.

(6)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 26.

(7)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 105.

(8)  EUT L 307 af 7.11.2012, s. 1.

(9)  Data fra Independent Institute of Socio-economic Studies, april 2013.

(10)  Listen over politiske fanger omfatter også Mikalai Statkevich, Pavel Seviarynets, Eduard Lobau, Mikalay Antukhovich, Mikalay Dziadok og Ihar Alienevich.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 10. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/196 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/196

---

P7_TA(2013)0336

Ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (COM(2012)0432 — C7-0211/2012 — 2012/0208(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 093/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0432), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0432),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0211/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0211/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 14. november 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 14. november 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0256/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0256/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 86.

(2)  Vedtagne tekster P7_TA(2012)0448.

---

P7_TC1-COD(2012)0208

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (2) tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (2) tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser.

| (2) | Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden bør nogle af beføjelserne i forordning (EF) nr. 850/98 bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden bør nogle af beføjelserne i forordning (EF) nr. 850/98 bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (3) | Kommissionen bør med henblik på anvendelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 850/98 tillægges beføjelser

  For at


  muliggøre en effektiv ajourføring af visse bestemmelser i denne forordning, så de afspejler de tekniske og videnskabelige fremskridt, bør beføjelsen
  til at vedtage retsakter
  delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår:






  — | opdelingen af regioner i geografiske områder |
| --- | --- | --- |

(3)

Kommissionen bør med henblik på anvendelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 850/98 tillægges beføjelser

  For at


  muliggøre en effektiv ajourføring af visse bestemmelser i denne forordning, så de afspejler de tekniske og videnskabelige fremskridt, bør beføjelsen
  til at vedtage retsakter
  delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår:

—

opdelingen af regioner i geografiske områder

| — | ændring af regler om betingelserne for anvendelsen af visse maskestørrelseskombinationer |
| --- | --- |

—

ændring af regler om betingelserne for anvendelsen af visse maskestørrelseskombinationer

| — | vedtagelse af detaljerede regler for, hvordan den procentvise andel for målarter, der tages af mere end ét fiskerfartøj, nås, for at sikre, at disse procentsatser overholdes af alle fartøjer, der deltager i fiskeriet |
| --- | --- |

—

vedtagelse af detaljerede regler for, hvordan den procentvise andel for målarter, der tages af mere end ét fiskerfartøj, nås, for at sikre, at disse procentsatser overholdes af alle fartøjer, der deltager i fiskeriet

| — | vedtagelse af regler om de tekniske beskrivelser og metoden for anvendelse af tilladte anordninger, der kan fastgøres til fiskeredskabet, og som ikke obstruerer eller reducerer nettets effektive maskestørrelse |
| --- | --- |

—

vedtagelse af regler om de tekniske beskrivelser og metoden for anvendelse af tilladte anordninger, der kan fastgøres til fiskeredskabet, og som ikke obstruerer eller reducerer nettets effektive maskestørrelse

| — | betingelserne for, hvornår fartøjer med en længde overalt på over otte meter må anvende bomtrawl i visse farvande i Unionen |
| --- | --- |

—

betingelserne for, hvornår fartøjer med en længde overalt på over otte meter må anvende bomtrawl i visse farvande i Unionen

| — | foranstaltninger til imødegåelse af uventet små eller store rekrutteringer af unge organismer, ændringer i migrationsmønstre eller andre ændringer i fiskebestandenes bevaringsstatus, med øjeblikkelig virkning |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til imødegåelse af uventet små eller store rekrutteringer af unge organismer, ændringer i migrationsmønstre eller andre ændringer i fiskebestandenes bevaringsstatus, med øjeblikkelig virkning

| — | retsakter til udelukkelse af en medlemsstats specifikke former for fiskeri i ICES-underområde VIII, IX, X, fra anvendelsen af visse bestemmelser for hildingsgarn, indfiltringsgarn og toggergarn med et meget lavt niveau af bifangster af hajer og udsmid
  . [Ændring 1] |
| --- | --- |

—

retsakter til udelukkelse af en medlemsstats specifikke former for fiskeri i ICES-underområde VIII, IX, X, fra anvendelsen af visse bestemmelser for hildingsgarn, indfiltringsgarn og toggergarn med et meget lavt niveau af bifangster af hajer og udsmid
  . [Ændring 1]

| (4) | Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejdei forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter, bl.a.

  særlig
  på ekspertniveau,
  for at få objektive, præcise, fuldstændige og ajourførte oplysninger
  . [Ændring 2] |
| --- | --- |

(4)

Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejdei forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter, bl.a.

  særlig
  på ekspertniveau,
  for at få objektive, præcise, fuldstændige og ajourførte oplysninger
  . [Ændring 2]

| (5) | Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (6) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 850/98 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår:






  — | tekniske regler for måling af maskestørrelse |
| --- | --- | --- |

(6)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 850/98 bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår:

—

tekniske regler for måling af maskestørrelse

| — | kvadratmaskede net og trådtykkelse |
| --- | --- |

—

kvadratmaskede net og trådtykkelse

| — | tekniske regler vedrørende fremstilling af netmateriale |
| --- | --- |

—

tekniske regler vedrørende fremstilling af netmateriale

| — | optegnelse over anordninger, der kan obstruere eller på anden måde reducere den effektive maskestørrelse i et fiskeredskab |
| --- | --- |

—

optegnelse over anordninger, der kan obstruere eller på anden måde reducere den effektive maskestørrelse i et fiskeredskab

| — | fremsendelse af lister over fartøjer med en særlig fiskeritilladelse til at anvende bomtrawl |
| --- | --- |

—

fremsendelse af lister over fartøjer med en særlig fiskeritilladelse til at anvende bomtrawl

| — | tekniske regler vedrørende måling af maskineffekt og redskabsdimensioner |
| --- | --- |

—

tekniske regler vedrørende måling af maskineffekt og redskabsdimensioner

| — | medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at fiskeriindsatsen ikke overskrides i visse områder i ICES-afsnit IXa, og |
| --- | --- |

—

medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at fiskeriindsatsen ikke overskrides i visse områder i ICES-afsnit IXa, og

| — | midlertidige foranstaltninger, hvis bevarelsen af bestande af marine organismer kræver øjeblikkelig indgriben. |
| --- | --- |

—

midlertidige foranstaltninger, hvis bevarelsen af bestande af marine organismer kræver øjeblikkelig indgriben.

| (7) | De gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, bortset fra dem, der vedrører medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at fiskeriindsatsen ikke overskrides i visse områder i ICES-afsnit IXa, udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (3). |
| --- | --- |

(7)

De gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, bortset fra dem, der vedrører medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at fiskeriindsatsen ikke overskrides i visse områder i ICES-afsnit IXa, udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (3).

| (8) | Forordning (EF) nr. 850/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(8)

Forordning (EF) nr. 850/98 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 850/98 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, stk. 3, affattes således:
  »3.   De i stk. 1 nævnte regioner kan, bl.a. på grundlag af definitionerne i stk. 2, opdeles i geografiske områder. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende opdelingen af regioner i geografiske områder med henblik på at identificere de geografiske områder, hvor der skal anvendes særlige tekniske bevarelsesforanstaltninger.«[Ændring 3] |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, stk. 3, affattes således:

»3.   De i stk. 1 nævnte regioner kan, bl.a. på grundlag af definitionerne i stk. 2, opdeles i geografiske områder. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende opdelingen af regioner i geografiske områder med henblik på at identificere de geografiske områder, hvor der skal anvendes særlige tekniske bevarelsesforanstaltninger.«[Ændring 3]

| 2) | I artikel 4 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 4 tilføjes følgende litra:






  »c) | Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a med henblik på at ændre bilag X og bilag XI for at øge beskyttelsen af ungfisk i forbindelse med bevarelse af fiskebestande.« |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I artikel 4 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 4 tilføjes følgende litra:

»c)

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a med henblik på at ændre bilag X og bilag XI for at øge beskyttelsen af ungfisk i forbindelse med bevarelse af fiskebestande.«

| b) | Stk. 5, litra b), affattes således:






  »b) | Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende metoden til beregning af den procentvise andel af målarter og andre arter, der beholdes om bord, når disse er taget med et eller flere redskaber, der trækkes samtidigt af mere end ét fiskerfartøj, og metoden til kontrol for at sikre, at alle fiskerfartøjer, der deltager i det fælles fiskeri og beholder fisk om bord, overholder de procentvise andele af arter, der er anført i bilag I til V.« |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 5, litra b), affattes således:

»b)

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende metoden til beregning af den procentvise andel af målarter og andre arter, der beholdes om bord, når disse er taget med et eller flere redskaber, der trækkes samtidigt af mere end ét fiskerfartøj, og metoden til kontrol for at sikre, at alle fiskerfartøjer, der deltager i det fælles fiskeri og beholder fisk om bord, overholder de procentvise andele af arter, der er anført i bilag I til V.«

| c) | Stk. 6 affattes således:
  »6.   De tekniske regler for måling af maskestørrelse, herunder med henblik på kontrol, fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 6 affattes således:

»6.   De tekniske regler for måling af maskestørrelse, herunder med henblik på kontrol, fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.«

| 3) | I artikel 7 tilføjes følgende stykke:
  »8.   De tekniske regler for måling af kvadratmaskede net, herunder med henblik på kontrol, fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 7 tilføjes følgende stykke:

»8.   De tekniske regler for måling af kvadratmaskede net, herunder med henblik på kontrol, fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.«

| 4) | I artikel 8 tilføjes følgende stykke:
  »4.   De tekniske regler for måling af trådtykkelse og fremstilling af netmateriale, herunder med henblik på kontrol, fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 8 tilføjes følgende stykke:

»4.   De tekniske regler for måling af trådtykkelse og fremstilling af netmateriale, herunder med henblik på kontrol, fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.«

| 5) | Artikel 16 affattes således:
  »Artikel 16
  1.   Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i nogen del af fiskeredskabet obstrueres eller på anden måde formindskes.
  2.   Stk. 1 udelukker dog ikke anvendelse af visse anordninger, der kan obstruere eller på anden måde formindske maskerne i nogen del af fiskeredskabet, men som kan tjene til at beskytte eller styrke redskabet. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende de tekniske beskrivelser og metoden for anvendelse og montering af sådanne anordninger.
  3.   Der fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter en udtømmende liste over anordninger, der er i overensstemmelse med de tekniske beskrivelser, der er fastlagt i henhold til stk. 2, og som kan være fastgjort til redskabet. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 16 affattes således:

»Artikel 16

1.   Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i nogen del af fiskeredskabet obstrueres eller på anden måde formindskes.

2.   Stk. 1 udelukker dog ikke anvendelse af visse anordninger, der kan obstruere eller på anden måde formindske maskerne i nogen del af fiskeredskabet, men som kan tjene til at beskytte eller styrke redskabet. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende de tekniske beskrivelser og metoden for anvendelse og montering af sådanne anordninger.

3.   Der fastlægges ved hjælp af gennemførelsesretsakter en udtømmende liste over anordninger, der er i overensstemmelse med de tekniske beskrivelser, der er fastlagt i henhold til stk. 2, og som kan være fastgjort til redskabet. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.«

| 6) | I artikel 29 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 6 affattes således:
  »6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende de detaljerede betingelser for anvendelsen af kriterierne i stk. 2, hvorefter fartøjer med en længde overalt på over otte meter må anvende bomtrawl i de områder, der er omhandlet i stk. 1.« |
| --- | --- | --- |

6)

I artikel 29 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende de detaljerede betingelser for anvendelsen af kriterierne i stk. 2, hvorefter fartøjer med en længde overalt på over otte meter må anvende bomtrawl i de områder, der er omhandlet i stk. 1.«

| b) | Følgende stykke tilføjes:
  »7.   Kommissionen fastlægger ved hjælp af en gennemførelsesretsakt de operationelle krav for medlemsstaternes indgivelse af de lister, der skal fremsendes til Kommissionen, jf. stk. 2, litra c), første led. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»7.   Kommissionen fastlægger ved hjælp af en gennemførelsesretsakt de operationelle krav for medlemsstaternes indgivelse af de lister, der skal fremsendes til Kommissionen, jf. stk. 2, litra c), første led. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.«

| 7) | Artikel 29b, stk. 6, affattes således:
  »6.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet med henblik på at opfylde den forpligtelse, der er fastsat i stk. 5. Finder Kommissionen, at en medlemsstats foranstaltninger ikke opfylder forpligtelsen, kan den foreslå ændringer til foranstaltningerne. Hvis Kommissionen og den pågældende medlemsstat ikke når til enighed om de nødvendige foranstaltninger, kan Kommissionen fastlægge sådanne foranstaltninger ved hjælp af gennemførelsesretsakter.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 29b, stk. 6, affattes således:

»6.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet med henblik på at opfylde den forpligtelse, der er fastsat i stk. 5. Finder Kommissionen, at en medlemsstats foranstaltninger ikke opfylder forpligtelsen, kan den foreslå ændringer til foranstaltningerne. Hvis Kommissionen og den pågældende medlemsstat ikke når til enighed om de nødvendige foranstaltninger, kan Kommissionen fastlægge sådanne foranstaltninger ved hjælp af gennemførelsesretsakter.«

| 8) | Artikel 34, stk. 6, affattes således:
  »6.   De tekniske regler for måling af maskineffekt og redskabsdimensioner fastlægges ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 34, stk. 6, affattes således:

»6.   De tekniske regler for måling af maskineffekt og redskabsdimensioner fastlægges ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 2.«

| 8a) | Artikel 34b, stk. 11, affattes således:




  »11.
     
  Kommissionen kan efter høring af STECF vedtage delegerede retsakter til udelukkelse af en medlemsstats specifikke former for fiskeri i ICES-underområde VIII, IX og X, fra anvendelsen af stk. 1-9, hvis oplysninger fra medlemsstaterne viser, at disse former for fiskeri medfører i et meget lavt niveau af bifangster af hajer og af udsmid.« [Ændring 4] |
| --- | --- |

8a)

Artikel 34b, stk. 11, affattes således:

»11.
     
  Kommissionen kan efter høring af STECF vedtage delegerede retsakter til udelukkelse af en medlemsstats specifikke former for fiskeri i ICES-underområde VIII, IX og X, fra anvendelsen af stk. 1-9, hvis oplysninger fra medlemsstaterne viser, at disse former for fiskeri medfører i et meget lavt niveau af bifangster af hajer og af udsmid.« [Ændring 4]

| 9) | Artikel 45 affattes således:
  »Artikel 45
  1.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende fastlæggelse af tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende anvendelsen af trukne eller faste redskaber eller vedrørende fiskeri i visse områder eller i visse perioder som supplement eller som undtagelse til denne forordning. De pågældende foranstaltninger skal tage sigte på at imødegå uventet små eller store rekrutteringer af unge organismer, ændringer i migrationsmønstre eller andre ændringer i fiskebestandenes bevaringsstatus
  for bestandene af marine organismer
  , med øjeblikkelig virkning. [Ændring 5]

  2.   Hvis bevarelsen af bestande af marine organismer kræver øjeblikkelig indgriben, kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage midlertidige foranstaltninger til at afhjælpe situationen. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 3.
  3.   Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet og en udsættelse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under dens jurisdiktion.
  4.   De i stk. 3 nævnte foranstaltninger med medfølgende begrundelse meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater, så snart de er vedtaget.
  Kommissionen bekræfter inden for ti arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen, om de pågældende foranstaltninger er hensigtsmæssige og ikke-diskriminerende, eller kræver dem annulleret eller ændret ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Kommissionens afgørelse meddeles straks medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 45 affattes således:

»Artikel 45

1.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 48a vedrørende fastlæggelse af tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende anvendelsen af trukne eller faste redskaber eller vedrørende fiskeri i visse områder eller i visse perioder som supplement eller som undtagelse til denne forordning. De pågældende foranstaltninger skal tage sigte på at imødegå uventet små eller store rekrutteringer af unge organismer, ændringer i migrationsmønstre eller andre ændringer i fiskebestandenes bevaringsstatus
  for bestandene af marine organismer
  , med øjeblikkelig virkning. [Ændring 5]

2.   Hvis bevarelsen af bestande af marine organismer kræver øjeblikkelig indgriben, kan Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage midlertidige foranstaltninger til at afhjælpe situationen. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 48, stk. 3.

3.   Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet og en udsættelse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under dens jurisdiktion.

4.   De i stk. 3 nævnte foranstaltninger med medfølgende begrundelse meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater, så snart de er vedtaget.

Kommissionen bekræfter inden for ti arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen, om de pågældende foranstaltninger er hensigtsmæssige og ikke-diskriminerende, eller kræver dem annulleret eller ændret ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Kommissionens afgørelse meddeles straks medlemsstaterne.«

| 10) | Artikel 46, stk. 4, affattes således:
  »4.   På Kommissionens initiativ eller på begæring af en medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, der anvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, gøres til genstand for en afgørelse, som Kommissionen træffer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesprocedure i artikel 48, stk. 2. Hvis en sådan afgørelse træffes, anvendes bestemmelserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit.« |
| --- | --- |

10)

Artikel 46, stk. 4, affattes således:

»4.   På Kommissionens initiativ eller på begæring af en medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, der anvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, gøres til genstand for en afgørelse, som Kommissionen træffer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesprocedure i artikel 48, stk. 2. Hvis en sådan afgørelse træffes, anvendes bestemmelserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit.«

| 11) | Artikel 48 affattes således:
  »Artikel 48
  1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (*).
  2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
  3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med dennes artikel 5.

  (*)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).«" |
| --- | --- |

11)

Artikel 48 affattes således:

»Artikel 48

1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (*).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med dennes artikel 5.

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).«"

| 12) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 48a
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   De delegerede beføjelser, der er omhandlet i

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter
  , jf. artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 4, litra c), artikel 4, stk. 5, litra b), artikel 16, stk. 2, artikel 29, stk. 6,
  artikel 29d, stk. 7, artikel 34b, stk. 11
  og artikel 45, stk. 1, tillægges
  Kommissionen
  for en ubegrænset periode
  på tre år fra ...

   (**).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 6]

  3.   Den i artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 4, litra c), artikel 4, stk. 5, litra b), artikel 16, stk. 2, artikel 29, stk. 6,
  artikel 29d, stk. 7, artikel 34b, stk. 11,
  og artikel 45, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. [Ændring 7]

  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 4, litra c), artikel 4, stk. 5, litra b), artikel 16, stk. 2, artikel 29, stk. 6,
  artikel 29d, stk. 7, artikel 34b, stk. 11,

  og

  eller
  artikel 45, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2

  to
  måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2

  to
  måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

  (**)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  " |
| --- | --- |

12)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 48a

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   De delegerede beføjelser, der er omhandlet i

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter
  , jf. artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 4, litra c), artikel 4, stk. 5, litra b), artikel 16, stk. 2, artikel 29, stk. 6,
  artikel 29d, stk. 7, artikel 34b, stk. 11
  og artikel 45, stk. 1, tillægges
  Kommissionen
  for en ubegrænset periode
  på tre år fra ...

   (**).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 6]

3.   Den i artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 4, litra c), artikel 4, stk. 5, litra b), artikel 16, stk. 2, artikel 29, stk. 6,
  artikel 29d, stk. 7, artikel 34b, stk. 11,
  og artikel 45, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. [Ændring 7]

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 4, litra c), artikel 4, stk. 5, litra b), artikel 16, stk. 2, artikel 29, stk. 6,
  artikel 29d, stk. 7, artikel 34b, stk. 11,

  og

  eller
  artikel 45, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2

  to
  måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2

  to
  måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

(**)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  "

[Ændring 8]

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den .

På Europa-Parlamentets vegne

På Rådets vegne

Formand

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets holdning af 10.9.2013.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

3

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/202 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/202

---

P7_TA(2013)0337

Formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Rådets forordning om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber (COM(2011)0127 — C7-0094/2011 — 2011/0060(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure: høring)

(2016/C 093/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0127), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0127),

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0094/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0094/2011),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det italienske Senat, den polske Sejm, det polske Senat og det rumænske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det italienske Senat, den polske Sejm, det polske Senat og det rumænske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 31. maj 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 31. maj 2012,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0254/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0254/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | De særlige karakteristika ved de to samlivsformer ægteskab og registreret partnerskab og de forskelle, de medfører med hensyn til, hvilke principper der finder anvendelse på dem, er grunden til, at bestemmelserne til regulering af formueholdet i ægteskaber, og bestemmelserne til regulering af formueforholdet i registrerede partnerskaber, som denne forordning vedrører, bør holdes adskilt i to separate retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

De særlige karakteristika ved de to samlivsformer ægteskab og registreret partnerskab og de forskelle, de medfører med hensyn til, hvilke principper der finder anvendelse på dem, er grunden til, at bestemmelserne til regulering af formueholdet i ægteskaber, og bestemmelserne til regulering af formueforholdet i registrerede partnerskaber, som denne forordning vedrører, bør holdes adskilt i to separate retsakter.

udgår

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Anerkendelse i en medlemsstat af en retsafgørelse i en sag vedrørende de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab har udelukkende til formål at sikre fuldbyrdelsen af de formueretlige retsvirkninger, der er fastsat i den pågældende retsafgørelse. Dette indebærer ikke, at medlemsstaten anerkender det partnerskab, der har de formueretlige retsvirkninger, som har givet anledning til retsafgørelsen. Medlemsstater, hvor der ikke findes registrerede partnerskaber, er ikke forpligtede til at indføre en sådan institution i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Anerkendelse i en medlemsstat af en retsafgørelse i en sag vedrørende de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab har udelukkende til formål at sikre fuldbyrdelsen af de formueretlige retsvirkninger, der er fastsat i den pågældende retsafgørelse. Dette indebærer ikke, at medlemsstaten anerkender det partnerskab, der har de formueretlige retsvirkninger, som har givet anledning til retsafgørelsen. Medlemsstater, hvor der ikke findes registrerede partnerskaber, er ikke forpligtede til at indføre en sådan institution i henhold til denne forordning.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Denne forordning vedrører spørgsmål vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registreret partnerskab. Forordningen kommer kun ind på begrebet »registreret partnerskab«, for så vidt det er nødvendigt af hensyn til forordningen.
  Dette begrebs
  nøjagtige indhold er defineret i medlemsstaternes nationale ret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Denne forordning vedrører spørgsmål vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registreret partnerskab. Forordningen kommer kun ind på begrebet »registreret partnerskab«, for så vidt det er nødvendigt af hensyn til forordningen.
  Dette begrebs
  nøjagtige indhold er defineret i medlemsstaternes nationale ret.

| (10) | Denne forordning vedrører spørgsmål vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registreret partnerskab. Forordningen kommer kun ind på begrebet »registreret partnerskab«, for så vidt det er nødvendigt af hensyn til forordningen.
  I denne forordning forstås ved registreret partnerskab en anden samværsform end ægteskab.
  Det nøjagtige indhold
  af begrebet registreret partnerskab
  er defineret i medlemsstaternes nationale ret. |
| --- | --- |

(10)

Denne forordning vedrører spørgsmål vedrørende de formueretlige retsvirkninger af registreret partnerskab. Forordningen kommer kun ind på begrebet »registreret partnerskab«, for så vidt det er nødvendigt af hensyn til forordningen.
  I denne forordning forstås ved registreret partnerskab en anden samværsform end ægteskab.
  Det nøjagtige indhold
  af begrebet registreret partnerskab
  er defineret i medlemsstaternes nationale ret.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Denne forordning bør derimod ikke finde anvendelse på andre civilretlige områder end formueforholdet mellem registrerede partnere. Af klarhedshensyn bør en række spørgsmål, der kan anses for at have tilknytning til dette formueforhold, derfor udtrykkeligt undtages fra denne forordnings anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Denne forordning bør derimod ikke finde anvendelse på andre civilretlige områder end formueforholdet mellem registrerede partnere. Af klarhedshensyn bør en række spørgsmål, der kan anses for at have tilknytning til dette formueforhold, derfor udtrykkeligt undtages fra denne forordnings anvendelsesområde.

(Svarer til betragtning 11 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 3 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Da
  underholdspligt mellem registrerede partnere er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt,
  indgår dette område
  ikke i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  gyldigheden og virkningerne af gavedispositioner
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Da
  underholdspligt mellem registrerede partnere er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt,
  indgår dette område
  ikke i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  gyldigheden og virkningerne af gavedispositioner
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EF) nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser
  .

| (12) | Underholdspligt mellem registrerede partnere
  , som er
  reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt, bør ikke
  indgå
  i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  arv
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) nr. 650/2012 af 4. juli 2012 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser vedrørende arv, og om accept og fuldbyrdelse af officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis

   (1). |
| --- | --- |

(12)

Underholdspligt mellem registrerede partnere
  , som er
  reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt, bør ikke
  indgå
  i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  arv
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) nr. 650/2012 af 4. juli 2012 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser vedrørende arv, og om accept og fuldbyrdelse af officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis

   (1).

(Svarer til AM 4 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Spørgsmål om den nærmere beskaffenhed af de
  tingslige rettigheder, der
  måtte
  findes i
  medlemsstaternes nationale ret, f.eks. spørgsmål om tinglysning af sådanne rettigheder, bør ligeledes udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, således som det også er tilfældet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis]
  .
  Således kan retten i den medlemsstat, hvor en af partnernes formuegode er beliggende, træffe tingsretlige foranstaltninger, bl.a. til tinglysning af overdragelsen af det omhandlede formuegode, når dette er et krav i den pågældende medlemsstats lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Spørgsmål om den nærmere beskaffenhed af de
  tingslige rettigheder, der
  måtte
  findes i
  medlemsstaternes nationale ret, f.eks. spørgsmål om tinglysning af sådanne rettigheder, bør ligeledes udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, således som det også er tilfældet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis]
  .
  Således kan retten i den medlemsstat, hvor en af partnernes formuegode er beliggende, træffe tingsretlige foranstaltninger, bl.a. til tinglysning af overdragelsen af det omhandlede formuegode, når dette er et krav i den pågældende medlemsstats lovgivning.

| (13) | I lighed med forordning (EU) nr. 650/2012 bør nærværende forordning heller ikke berøre den udtømmende liste over
  tingslige rettigheder
  (numerus clausus)
  , der findes i
  nogle medlemsstaters nationale lovgivning
  .
  En medlemsstat bør ikke være forpligtet til at anerkende en tingslig rettighed vedrørende formuegoder, der befinder sig i den pågældende medlemsstat, hvis den pågældende tingslige rettighed er et ukendt begreb i dens lovgivning. |
| --- | --- |

(13)

I lighed med forordning (EU) nr. 650/2012 bør nærværende forordning heller ikke berøre den udtømmende liste over
  tingslige rettigheder
  (numerus clausus)
  , der findes i
  nogle medlemsstaters nationale lovgivning
  .
  En medlemsstat bør ikke være forpligtet til at anerkende en tingslig rettighed vedrørende formuegoder, der befinder sig i den pågældende medlemsstat, hvis den pågældende tingslige rettighed er et ukendt begreb i dens lovgivning.

(Svarer til AM 5 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Med henblik på at give berettigede mulighed for at nyde de rettigheder, som er opstået, eller som de har fået overdraget, i forbindelse med en bodeling som følge af et registreret partnerskabs opløsning, i en anden medlemsstat bør denne forordning imidlertid give mulighed for at tilpasse en ukendt tingslig rettighed til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den anden medlemsstats lov. En sådan tilpasning bør ske under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tingslige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger. Med henblik på fastlæggelse af den nationale tingslige rettighed, der ligger tættest på, kan myndighederne eller de kompetente personer i den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere, kontaktes for yderligere oplysninger om rettighedens art og virkninger. Med dette for øje kan de eksisterende netværk inden for retssamarbejdet på det civil- og handelsretlige område benyttes såvel som andre tilgængelige midler, der kan lette forståelsen af fremmed ret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Med henblik på at give berettigede mulighed for at nyde de rettigheder, som er opstået, eller som de har fået overdraget, i forbindelse med en bodeling som følge af et registreret partnerskabs opløsning, i en anden medlemsstat bør denne forordning imidlertid give mulighed for at tilpasse en ukendt tingslig rettighed til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den anden medlemsstats lov. En sådan tilpasning bør ske under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tingslige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger. Med henblik på fastlæggelse af den nationale tingslige rettighed, der ligger tættest på, kan myndighederne eller de kompetente personer i den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere, kontaktes for yderligere oplysninger om rettighedens art og virkninger. Med dette for øje kan de eksisterende netværk inden for retssamarbejdet på det civil- og handelsretlige område benyttes såvel som andre tilgængelige midler, der kan lette forståelsen af fremmed ret.

(Svarer til betragtning 16 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 6 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Kravene om registrering i et register af en rettighed i fast ejendom eller løsøre bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være loven i den medlemsstat, hvor registret føres (for fast ejendom loven på det sted, hvor den faste ejendom befinder sig), som afgør, på hvilke retlige betingelser og hvorledes registreringen skal foretages, samt hvilke instanser, f.eks. tinglysningskontorer eller notarer, der har ansvaret for at kontrollere, at alle krav er opfyldt, og at den fremlagte eller fastlagte dokumentation er tilstrækkelig eller indeholder de nødvendige oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Kravene om registrering i et register af en rettighed i fast ejendom eller løsøre bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være loven i den medlemsstat, hvor registret føres (for fast ejendom loven på det sted, hvor den faste ejendom befinder sig), som afgør, på hvilke retlige betingelser og hvorledes registreringen skal foretages, samt hvilke instanser, f.eks. tinglysningskontorer eller notarer, der har ansvaret for at kontrollere, at alle krav er opfyldt, og at den fremlagte eller fastlagte dokumentation er tilstrækkelig eller indeholder de nødvendige oplysninger.

(Svarer delvis til betragtning 18 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 7 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 13 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13c) | Virkningerne af registrering af en rettighed i et register bør også udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være lovgivningen i den medlemsstat, hvor registret føres, der afgør, hvorvidt registreringen f.eks. har deklaratorisk eller retsstiftende virkning. Når erhvervelsen af en rettighed i fast ejendom f.eks. kræver registrering i et register i henhold til loven i den medlemsstat, hvor registret føres, for at sikre et registers erga omnes-virkning eller for at beskytte en retlig transaktion, er det således denne medlemsstats lov, der bør afgøre tidspunktet for en sådan erhvervelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13c)

Virkningerne af registrering af en rettighed i et register bør også udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være lovgivningen i den medlemsstat, hvor registret føres, der afgør, hvorvidt registreringen f.eks. har deklaratorisk eller retsstiftende virkning. Når erhvervelsen af en rettighed i fast ejendom f.eks. kræver registrering i et register i henhold til loven i den medlemsstat, hvor registret føres, for at sikre et registers erga omnes-virkning eller for at beskytte en retlig transaktion, er det således denne medlemsstats lov, der bør afgøre tidspunktet for en sådan erhvervelse.

(Svarer til betragtning 19 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 8 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 13 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13d) | I lighed med forordning (EU) nr. 650/2012 bør nærværende forordning respektere de forskellige systemer for behandling af spørgsmål vedrørende formueforhold, der anvendes i medlemsstaterne. I nærværende forordning bør begrebet »ret« derfor fortolkes bredt, så det ikke kun omfatter domstole i ordets egentlige betydning, som udfører en retslig funktion, men også notarer eller tinglysningskontorer i visse medlemsstater, som i bestemte sager vedrørende formueforhold udøver en retslig funktion ligesom domstole, og de notarer og juridiske aktører, som i visse medlemsstater udøver en retslig funktion i en given sag vedrørende formueforholdet ved en rets delegation af beføjelser. Enhver ret, som defineret i nærværnde forordning, bør være bundet af de kompetenceregler, der er fastsat i denne forordning. Omvendt bør begrebet »ret« ikke omfatte en medlemsstats ikkejudicielle myndigheder, der i henhold til national lov er bemyndiget til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet, f.eks. notarerne i de fleste medlemsstater, som normalt ikke udøver en retslig funktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13d)

I lighed med forordning (EU) nr. 650/2012 bør nærværende forordning respektere de forskellige systemer for behandling af spørgsmål vedrørende formueforhold, der anvendes i medlemsstaterne. I nærværende forordning bør begrebet »ret« derfor fortolkes bredt, så det ikke kun omfatter domstole i ordets egentlige betydning, som udfører en retslig funktion, men også notarer eller tinglysningskontorer i visse medlemsstater, som i bestemte sager vedrørende formueforhold udøver en retslig funktion ligesom domstole, og de notarer og juridiske aktører, som i visse medlemsstater udøver en retslig funktion i en given sag vedrørende formueforholdet ved en rets delegation af beføjelser. Enhver ret, som defineret i nærværnde forordning, bør være bundet af de kompetenceregler, der er fastsat i denne forordning. Omvendt bør begrebet »ret« ikke omfatte en medlemsstats ikkejudicielle myndigheder, der i henhold til national lov er bemyndiget til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet, f.eks. notarerne i de fleste medlemsstater, som normalt ikke udøver en retslig funktion.

(Svarer til betragtning 20 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 10 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | På samme måde bør denne forordning give mulighed for, at den ret i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, også kan have kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet i det registrerede partnerskab, der er opstået som følge af ansøgningen, hvis
  partnerne er enige herom
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

På samme måde bør denne forordning give mulighed for, at den ret i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, også kan have kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet i det registrerede partnerskab, der er opstået som følge af ansøgningen, hvis
  partnerne er enige herom
  .

| (15) | På samme måde bør denne forordning give mulighed for, at den ret i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, også kan have kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet i det registrerede partnerskab, der er opstået som følge af ansøgningen, hvis partnerne
  udtrykkeligt eller på anden entydig vis har anerkendt de pågældende retters kompetence
  . |
| --- | --- |

(15)

På samme måde bør denne forordning give mulighed for, at den ret i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, også kan have kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet i det registrerede partnerskab, der er opstået som følge af ansøgningen, hvis partnerne
  udtrykkeligt eller på anden entydig vis har anerkendt de pågældende retters kompetence
  .

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | Når spørgsmål om formueforholdet ikke vedrører en opløsning eller omstødelse af partnerskabet eller en af partnernes død, kan partnerne beslutte at forelægge spørgsmålene om deres formueforhold for retten i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som den, der skal gælde for deres formueforhold. Dette kræver en aftale mellem ægtefællerne, som kan indgås, indtil sagen anlægges og derefter efter bestemmelserne i den stat, hvor sagen anlægges. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

Når spørgsmål om formueforholdet ikke vedrører en opløsning eller omstødelse af partnerskabet eller en af partnernes død, kan partnerne beslutte at forelægge spørgsmålene om deres formueforhold for retten i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som den, der skal gælde for deres formueforhold. Dette kræver en aftale mellem ægtefællerne, som kan indgås, indtil sagen anlægges og derefter efter bestemmelserne i den stat, hvor sagen anlægges.

(Svarer til AM 12 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | I andre situationer
  bør
  forordningen
  give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet i registrerede partnerskaber på grundlag af en liste over prioriterede kriterier, der sikrer en nær tilknytning mellem partnerne og den medlemsstat, hvis ret er kompetent. Bortset fra retterne i den medlemsstat, hvor partnerskabet er registreret,
  kan
  retterne erklære sig inkompetente, hvis den nationale lovgivning ikke giver mulighed for registreret partnerskab.
  Hvis ingen ret har kompetence til at behandle sagen i medfør af de øvrige bestemmelser i denne forordning, er der indført en subsidiær kompetence for at undgå enhver risiko for retsnægtelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

I andre situationer
  bør
  forordningen
  give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet i registrerede partnerskaber på grundlag af en liste over prioriterede kriterier, der sikrer en nær tilknytning mellem partnerne og den medlemsstat, hvis ret er kompetent. Bortset fra retterne i den medlemsstat, hvor partnerskabet er registreret,
  kan
  retterne erklære sig inkompetente, hvis den nationale lovgivning ikke giver mulighed for registreret partnerskab.
  Hvis ingen ret har kompetence til at behandle sagen i medfør af de øvrige bestemmelser i denne forordning, er der indført en subsidiær kompetence for at undgå enhver risiko for retsnægtelse.

| (16) | Denne forordning
  bør give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet i registrerede partnerskaber
  i andre tilfælde end i forbindelse med separation eller en af partnernes død
  på grundlag af en liste over prioriterede kriterier, der sikrer en nær tilknytning mellem partnerne og den medlemsstat, hvis ret er kompetent. Bortset fra retterne i den medlemsstat, hvor partnerskabet er registreret,
  bør
  retterne
  have mulighed for at
  erklære sig inkompetente, hvis den nationale lovgivning ikke giver mulighed for registreret partnerskab. |
| --- | --- |

(16)

Denne forordning
  bør give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet i registrerede partnerskaber
  i andre tilfælde end i forbindelse med separation eller en af partnernes død
  på grundlag af en liste over prioriterede kriterier, der sikrer en nær tilknytning mellem partnerne og den medlemsstat, hvis ret er kompetent. Bortset fra retterne i den medlemsstat, hvor partnerskabet er registreret,
  bør
  retterne
  have mulighed for at
  erklære sig inkompetente, hvis den nationale lovgivning ikke giver mulighed for registreret partnerskab.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Navnlig med henblik på at afhjælpe situationer, hvor der ikke er adgang til domstolsprøvelse, bør der i denne forordning åbnes mulighed for forum necessitatis, således at retten i en medlemsstat i undtagelsestilfælde kan træffe afgørelse i en sag vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere, der er nært knyttet til et tredjeland. Et sådant undtagelsestilfælde kan anses at foreligge, når det viser sig umuligt at føre en sag i det pågældende tredjeland, f.eks. på grund af borgerkrig, eller når en berettiget ikke med rimelighed kan forventes at anlægge eller føre en sag i dette land. Kompetence baseret på forum necessitatis bør imidlertid kun udøves, hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Navnlig med henblik på at afhjælpe situationer, hvor der ikke er adgang til domstolsprøvelse, bør der i denne forordning åbnes mulighed for forum necessitatis, således at retten i en medlemsstat i undtagelsestilfælde kan træffe afgørelse i en sag vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere, der er nært knyttet til et tredjeland. Et sådant undtagelsestilfælde kan anses at foreligge, når det viser sig umuligt at føre en sag i det pågældende tredjeland, f.eks. på grund af borgerkrig, eller når en berettiget ikke med rimelighed kan forventes at anlægge eller føre en sag i dette land. Kompetence baseret på forum necessitatis bør imidlertid kun udøves, hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende.

(Svarer til betragtning 31 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 14 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | For at lette forvaltningen af
  partnernes
  formuegoder
  vil loven i den stat, hvor partnerskabet er registreret, finde anvendelse på alle partnernes formuegoder, selv om denne lov ikke er en af medlemsstaternes lov
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

For at lette forvaltningen af
  partnernes
  formuegoder
  vil loven i den stat, hvor partnerskabet er registreret, finde anvendelse på alle partnernes formuegoder, selv om denne lov ikke er en af medlemsstaternes lov
  .

| (18) | For at lette forvaltningen af
  registrerede partneres
  formuegoder
  bør denne forordning give dem mulighed for at vælge, hvilken lov der skal finde anvendelse på deres formuegoder, uanset hvilke formuegoder der er tale om, og hvor de er beliggende, blandt de retssystemer, som de har tæt tilknytning til som følge af deres opholdssted eller nationalitet
  .
  Der er ingen grund til, at registrerede partnere ikke skal have et sådant lovvalg. Hvis partnerne vælger et retssystem, hvor der ikke findes registrerede partnerskaber, betragtes lovvalget som ugyldigt. Det ved en objektiv tilknytning fastsatte retssystem bør så anvendes. Selv om de berørte parter som regel har et godt kendskab til deres rettigheder, indebærer kravet om særlig retsbeskyttelse, at der bør stilles krav om juridisk rådgivning om konsekvenserne af lovvalget. Dette krav er navnlig opfyldt, når der gælder supplerende formelle regler for lovvalget, især vedrørende notarbekræftelse, som sikrer denne rådgivning. |
| --- | --- |

(18)

For at lette forvaltningen af
  registrerede partneres
  formuegoder
  bør denne forordning give dem mulighed for at vælge, hvilken lov der skal finde anvendelse på deres formuegoder, uanset hvilke formuegoder der er tale om, og hvor de er beliggende, blandt de retssystemer, som de har tæt tilknytning til som følge af deres opholdssted eller nationalitet
  .
  Der er ingen grund til, at registrerede partnere ikke skal have et sådant lovvalg. Hvis partnerne vælger et retssystem, hvor der ikke findes registrerede partnerskaber, betragtes lovvalget som ugyldigt. Det ved en objektiv tilknytning fastsatte retssystem bør så anvendes. Selv om de berørte parter som regel har et godt kendskab til deres rettigheder, indebærer kravet om særlig retsbeskyttelse, at der bør stilles krav om juridisk rådgivning om konsekvenserne af lovvalget. Dette krav er navnlig opfyldt, når der gælder supplerende formelle regler for lovvalget, især vedrørende notarbekræftelse, som sikrer denne rådgivning.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | For at skabe retssikkerhed og juridisk klarhed bør forordningen også omfatte en bestemmelse om registreringen af et registreret partnerskab i flere lande, som bør omhandle den seneste registrering. Medlemsstaterne skal sikre, at registrerede partnerskaber ikke registreres i flere lande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

For at skabe retssikkerhed og juridisk klarhed bør forordningen også omfatte en bestemmelse om registreringen af et registreret partnerskab i flere lande, som bør omhandle den seneste registrering. Medlemsstaterne skal sikre, at registrerede partnerskaber ikke registreres i flere lande.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18b) | Når der ikke er indgået aftale om lovvalg, bør denne forordning indføre harmoniserede lovvalgsregler baseret på en række prioriterede tilknytningskriterier, som tilgodeser kravet om retssikkerhed og retlig forudsigelighed og sikrer, at der tages højde for partnernes konkrete situation, og samtidig giver mulighed for at udpege en lov, der finder anvendelse på alle partnernes formuegoder. Således bør partnernes fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for partnerskabsregistreringen eller deres første fælles sædvanlige opholdssted efter partnerskabsregistreringen være det første kriterium og gå forud for partnernes fælles nationalitet på tidspunktet for partnerskabsregistreringen. Hvis ingen af disse kriterier er opfyldt, eller hvis der ikke findes et første fælles sædvanligt opholdssted, eller partnerne ikke har fælles nationalitet på tidspunktet for partnerskabsregistreringen, bør det tredje kriterium være loven i den medlemsstat, som partnerne har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til alle forhold, dog således at denne tætte tilknytning skal bestå på tidspunktet for partnerskabsregistreringen. Den lovgivning, der gælder ifølge disse kriterier, bør ikke finde anvendelse, hvis den ikke anerkender registrerede partnerskaber. Som opsamlingsbestemmelse skal loven i den stat, hvor partnerskabet er registreret, finde anvendelse på formueforholdet mellem partnerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18b)

(Svarer til AM 15 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 18 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18c) | Når nationalitet anvendes for at afgøre, hvilken lov der skal anvendes, bør der tages hensyn til det forhold, at visse medlemsstater, hvis retsorden bygger på sædvaneret, anvender opholdssted og ikke nationalitet som kriterium for tilknytning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18c)

Når nationalitet anvendes for at afgøre, hvilken lov der skal anvendes, bør der tages hensyn til det forhold, at visse medlemsstater, hvis retsorden bygger på sædvaneret, anvender opholdssted og ikke nationalitet som kriterium for tilknytning.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 18 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18d) | For at skabe retssikkerhed i retsforhold og sikre, at der ikke foretages ændringer af lovvalget for de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, uden at partnerne informeres, bør der ikke foretages nogen sådan ændring undtagen efter parternes udtrykkelige anmodning. En sådan ændring besluttet af partnerne bør ikke have tilbagevirkende kraft, medmindre de udtrykkeligt træffer bestemmelse om det. Ændringen kan under ingen omstændigheder berøre tredjemands rettigheder eller gyldigheden af tidligere oprettede dokumenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18d)

For at skabe retssikkerhed i retsforhold og sikre, at der ikke foretages ændringer af lovvalget for de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, uden at partnerne informeres, bør der ikke foretages nogen sådan ændring undtagen efter parternes udtrykkelige anmodning. En sådan ændring besluttet af partnerne bør ikke have tilbagevirkende kraft, medmindre de udtrykkeligt træffer bestemmelse om det. Ændringen kan under ingen omstændigheder berøre tredjemands rettigheder eller gyldigheden af tidligere oprettede dokumenter.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Alle nødvendige oplysninger bør gøres tilgængelige på en enkel og passende måde, navnlig på et flersproget websted i Kommissionens regi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Alle nødvendige oplysninger bør gøres tilgængelige på en enkel og passende måde, navnlig på et flersproget websted i Kommissionens regi.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Det er hensigtsmæssigt at fremme udveksling af god praksis inden for retsvæsenet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Det er hensigtsmæssigt at fremme udveksling af god praksis inden for retsvæsenet.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 19 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19c) | Kommissionen bør etablere en oplysningsressource og et uddannelsesværktøj for de relevante embedsmænd i retsvæsenet og praktiserende jurister via oprettelse af en interaktiv webportal på alle EU-institutionernes officielle sprog, herunder et udvekslingssystem for faglig viden og praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19c)

Kommissionen bør etablere en oplysningsressource og et uddannelsesværktøj for de relevante embedsmænd i retsvæsenet og praktiserende jurister via oprettelse af en interaktiv webportal på alle EU-institutionernes officielle sprog, herunder et udvekslingssystem for faglig viden og praksis.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  reglerne i forordning (EF) nr. 44/2001
  , eventuelt tilpasset de særlige hensyn, der gør sig gældende inden for det område, der reguleres i denne forordning. En medlemsstat bør således ikke kunne afvise at anerkende og fuldbyrde en retsafgørelse, der helt eller delvist vedrører formueforholdet i et registreret partnerskab, af den grund, at medlemsstatens nationale lovgivning ikke anerkender sådanne partnerskaber eller foreskriver andre formueretlige retsvirkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  reglerne i forordning (EF) nr. 44/2001
  , eventuelt tilpasset de særlige hensyn, der gør sig gældende inden for det område, der reguleres i denne forordning. En medlemsstat bør således ikke kunne afvise at anerkende og fuldbyrde en retsafgørelse, der helt eller delvist vedrører formueforholdet i et registreret partnerskab, af den grund, at medlemsstatens nationale lovgivning ikke anerkender sådanne partnerskaber eller foreskriver andre formueretlige retsvirkninger.

| (23) | Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser
  vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere
  afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse
  , eksigibilitet
  og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  andre EU-retsinstrumenter inden for det retslige samarbejde i civilsager
  , eventuelt tilpasset de særlige hensyn, der gør sig gældende inden for det område, der reguleres i denne forordning. En medlemsstat bør således ikke kunne afvise at anerkende og fuldbyrde en retsafgørelse, der helt eller delvist vedrører formueforholdet i et registreret partnerskab, af den grund, at medlemsstatens nationale lovgivning ikke anerkender sådanne partnerskaber eller foreskriver andre formueretlige retsvirkninger. |
| --- | --- |

(23)

Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser
  vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere
  afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse
  , eksigibilitet
  og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  andre EU-retsinstrumenter inden for det retslige samarbejde i civilsager
  , eventuelt tilpasset de særlige hensyn, der gør sig gældende inden for det område, der reguleres i denne forordning. En medlemsstat bør således ikke kunne afvise at anerkende og fuldbyrde en retsafgørelse, der helt eller delvist vedrører formueforholdet i et registreret partnerskab, af den grund, at medlemsstatens nationale lovgivning ikke anerkender sådanne partnerskaber eller foreskriver andre formueretlige retsvirkninger.

(Svarer til AM 19 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | For at tage hensyn til de forskellige
  måder
  ,
  hvorpå
  spørgsmål om formueforholdet i registrerede partnerskaber løses i medlemsstaterne, bør denne forordning sikre
  anerkendelse
  og
  fuldbyrdelse
  af officielt bekræftede dokumenter.
  Officielt bekræftede dokumenter kan imidlertid ikke sidestilles med retsafgørelser, for så vidt angår deres anerkendelse. Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de har samme beviskraft, hvad angår indholdet i dokumentet, og samme retsvirkning som i oprindelseslandet, hvortil kommer en formodning om gyldighed, der kan afkræftes i tilfælde af anfægtelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

For at tage hensyn til de forskellige
  måder
  ,
  hvorpå
  spørgsmål om formueforholdet i registrerede partnerskaber løses i medlemsstaterne, bør denne forordning sikre
  anerkendelse
  og
  fuldbyrdelse
  af officielt bekræftede dokumenter.
  Officielt bekræftede dokumenter kan imidlertid ikke sidestilles med retsafgørelser, for så vidt angår deres anerkendelse. Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de har samme beviskraft, hvad angår indholdet i dokumentet, og samme retsvirkning som i oprindelseslandet, hvortil kommer en formodning om gyldighed, der kan afkræftes i tilfælde af anfægtelse.

| (24) | For at tage hensyn til de forskellige
  systemer
  ,
  hvorefter
  spørgsmål om formueforholdet i registrerede partnerskaber løses i medlemsstaterne, bør denne forordning sikre
  accept
  og
  eksigibilitet
  af officielt bekræftede dokumenter
  i alle medlemsstater i forbindelse med formueforholdet mellem registrerede partnere
  . |
| --- | --- |

(24)

For at tage hensyn til de forskellige
  systemer
  ,
  hvorefter
  spørgsmål om formueforholdet i registrerede partnerskaber løses i medlemsstaterne, bør denne forordning sikre
  accept
  og
  eksigibilitet
  af officielt bekræftede dokumenter
  i alle medlemsstater i forbindelse med formueforholdet mellem registrerede partnere
  .

(Svarer til betragtning 60 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 20 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24a) | For så vidt angår anerkendelse, eksigibilitet og fuldbyrdelse af retsafgørelser samt accept og eksigibilitet af offentligt bekræftede dokumenter og retsforligs eksigibilitet, bør denne forordning omfatte bestemmelser, som især følger forordning (EU) nr. 650/2012. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24a)

For så vidt angår anerkendelse, eksigibilitet og fuldbyrdelse af retsafgørelser samt accept og eksigibilitet af offentligt bekræftede dokumenter og retsforligs eksigibilitet, bør denne forordning omfatte bestemmelser, som især følger forordning (EU) nr. 650/2012.

(Svarer til AM 21 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Selv om den lov, der finder anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab, skal regulere
  retsforholdet mellem
  partnerne
  og tredjemand,
  bør betingelserne for at påberåbe sig denne lov over for tredjemand dog være reguleret af loven i den medlemsstat, hvor partneren eller tredjemanden har deres sædvanlige opholdssted, af hensyn til beskyttelsen af tredjemand
  .
  Loven i denne medlemsstat kan således foreskrive, at den pågældende partner kun kan påberåbe sig loven, der gælder for den pågældendes formueordning, over for tredjemand, hvis reglerne om registrering eller tinglysning i denne medlemsstat er overholdt, medmindre tredjemand kender eller burde kende den lov, der finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Selv om den lov, der finder anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab, skal regulere
  retsforholdet mellem
  partnerne
  og tredjemand,
  bør betingelserne for at påberåbe sig denne lov over for tredjemand dog være reguleret af loven i den medlemsstat, hvor partneren eller tredjemanden har deres sædvanlige opholdssted, af hensyn til beskyttelsen af tredjemand
  .
  Loven i denne medlemsstat kan således foreskrive, at den pågældende partner kun kan påberåbe sig loven, der gælder for den pågældendes formueordning, over for tredjemand, hvis reglerne om registrering eller tinglysning i denne medlemsstat er overholdt, medmindre tredjemand kender eller burde kende den lov, der finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab.

| (25) | Retsforholdet mellem
  en registreret partner
  og tredjemand
  reguleres af den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere i henhold til denne forordning
  .
  For at beskytte tredjemand bør ingen af partnerne dog i et retsforhold mellem en registreret partner og en tredjemand kunne påberåbe sig den pågældende lov eller overordnede præceptive bestemmelser, hvis den partner, der har forbindelse med tredjemand, og tredjemand har deres sædvanlige opholdssted i samme stat, som ikke er den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab. Der bør gælde undtagelser, hvis tredjemand ikke er beskyttelsesværdig, dvs. han eller hun var bekendt eller burde have været bekendt med den lov, der finder anvendelse, eller hvis de i staten gældende krav vedrørende registrering eller tinglysning er overholdt. |
| --- | --- |

(25)

Retsforholdet mellem
  en registreret partner
  og tredjemand
  reguleres af den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere i henhold til denne forordning
  .
  For at beskytte tredjemand bør ingen af partnerne dog i et retsforhold mellem en registreret partner og en tredjemand kunne påberåbe sig den pågældende lov eller overordnede præceptive bestemmelser, hvis den partner, der har forbindelse med tredjemand, og tredjemand har deres sædvanlige opholdssted i samme stat, som ikke er den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab. Der bør gælde undtagelser, hvis tredjemand ikke er beskyttelsesværdig, dvs. han eller hun var bekendt eller burde have været bekendt med den lov, der finder anvendelse, eller hvis de i staten gældende krav vedrørende registrering eller tinglysning er overholdt.

(Svarer til AM 22 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår udarbejdelse og senere ændring af tekster og formularer vedrørende afgørelser om eksigibilitet af retsafgørelser, retsforlig og officielt bekræftede dokumenter. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (2)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår udarbejdelse og senere ændring af tekster og formularer vedrørende afgørelser om eksigibilitet af retsafgørelser, retsforlig og officielt bekræftede dokumenter. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (2)

  .

(Svarer til betragtning 78 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 23 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 26 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26b) | Rådgivningsproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, der er fastsat i denne forordning, efter proceduren i artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26b)

(Svarer til betragtning 79 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 24 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17, 21 og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten, forbuddet mod forskelsbehandling og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17, 21 og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten, forbuddet mod forskelsbehandling og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper.

| (28) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17,
  20,
  21 og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten,
  lighed for loven,
  forbuddet mod forskelsbehandling og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper. |
| --- | --- |

(28)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17,
  20,
  21 og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten,
  lighed for loven,
  forbuddet mod forskelsbehandling og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper.

(Svarer delvis til betragtning 81 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 25 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de personlige retsvirkninger af det registrerede partnerskab |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

de personlige retsvirkninger af det registrerede partnerskab

udgår

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | partnernes retsevne |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

partnernes retsevne

| b) | partnernes
  almindelige
  retsevne |
| --- | --- |

b)

partnernes
  almindelige
  retsevne

(Svarer til AM 26 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | partnerskabets eksistens, gyldighed eller anerkendelsen heraf |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

partnerskabets eksistens, gyldighed eller anerkendelsen heraf

(Svarer til AM 27 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | gavedispositioner mellem partnerne |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

gavedispositioner mellem partnerne

udgår

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | den længstlevende
  partners arverettigheder |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

den længstlevende
  partners arverettigheder

| e) | arvespørgsmål for så vidt angår
  den længstlevende
  partner |
| --- | --- |

e)

arvespørgsmål for så vidt angår
  den længstlevende
  partner

(Svarer til AM 29 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | selskaber
  oprettet mellem partnerne |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

selskaber
  oprettet mellem partnerne

| f) | spørgsmål, der er omfattet af reglerne for
  selskaber
  , foreninger og andre juridiske personer |
| --- | --- |

f)

spørgsmål, der er omfattet af reglerne for
  selskaber
  , foreninger og andre juridiske personer

(Svarer til artikel 1, litra h), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 30 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | arten af tingslige rettigheder
  over et formuegode og registreringen af sådanne rettigheder
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

arten af tingslige rettigheder
  over et formuegode og registreringen af sådanne rettigheder
  .

| g) | arten af tingslige rettigheder |
| --- | --- |

g)

arten af tingslige rettigheder

(Svarer til artikel 1, litra k), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 31 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | enhver registrering i et register af rettigheder i fast ejendom eller løsøre, herunder de lovmæssige krav til en sådan registrering, samt virkningerne af registrering eller manglende registrering af sådanne rettigheder i et register, og |

Kommissionens forslag

Ændring

ga)

enhver registrering i et register af rettigheder i fast ejendom eller løsøre, herunder de lovmæssige krav til en sådan registrering, samt virkningerne af registrering eller manglende registrering af sådanne rettigheder i et register, og

(Svarer til artikel 1, litra l), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 32 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra g b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gb) | spørgsmål vedrørende ret til overførsel eller justering, i tilfælde af opløsning af det registrerede partnerskab, mellem partnere eller tidligere partnere, af alderspensions- eller invaliditetspensionsrettigheder, som er erhvervet i løbet af det registrerede partnerskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

gb)

spørgsmål vedrørende ret til overførsel eller justering, i tilfælde af opløsning af det registrerede partnerskab, mellem partnere eller tidligere partnere, af alderspensions- eller invaliditetspensionsrettigheder, som er erhvervet i løbet af det registrerede partnerskab.

(Svarer til AM 33 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »registeret partnerskab«:
  lovreguleret
  samlivsform mellem to personer
  på grundlag af en registrering hos en offentlig myndighed |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

»registeret partnerskab«:
  lovreguleret
  samlivsform mellem to personer
  på grundlag af en registrering hos en offentlig myndighed

| b) | »registeret partnerskab«: »registeret partnerskab«: samlivsform mellem to personer
  etableret i den form, som er lovreguleret i den medlemsstat, hvor partnerskabet er registreret |
| --- | --- |

b)

»registeret partnerskab«: »registeret partnerskab«: samlivsform mellem to personer
  etableret i den form, som er lovreguleret i den medlemsstat, hvor partnerskabet er registreret

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | »partnerskabsaftale«: enhver aftale, som partnerne eller de kommende partnere bruger til at regulere formueforholdet i partnerskabet |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

»partnerskabsaftale«: enhver aftale, som partnerne eller de kommende partnere bruger til at regulere formueforholdet i partnerskabet

(Svarer til AM 35 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | »officielt bekræftet dokument«: et dokument, der
  officielt
  er udfærdiget eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  oprindelsesmedlemsstaten
  , idet den officielle bekræftelse: |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

»officielt bekræftet dokument«: et dokument, der
  officielt
  er udfærdiget eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  oprindelsesmedlemsstaten
  , idet den officielle bekræftelse:

| c) | »officielt bekræftet dokument«: et dokument
  vedrørende formueforholdet i et registreret partnerskab
  , der er
  formelt
  udfærdiget eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  en medlemsstat
  , idet den officielle bekræftelse: |
| --- | --- |

c)

»officielt bekræftet dokument«: et dokument
  vedrørende formueforholdet i et registreret partnerskab
  , der er
  formelt
  udfærdiget eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  en medlemsstat
  , idet den officielle bekræftelse:

(Svarer til artikel 3, stk. 1,litra i), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 36 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | »retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueordningen registreret partnerskab, uanset hvordan afgørelsen betegnes, såsom
  dom, kendelse, bevilling eller fuldbyrdelsesordre, samt
  fastsættelse af sagsomkostninger
  foretaget
  af retten |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

»retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueordningen registreret partnerskab, uanset hvordan afgørelsen betegnes, såsom
  dom, kendelse, bevilling eller fuldbyrdelsesordre, samt
  fastsættelse af sagsomkostninger
  foretaget
  af retten

| d) | »retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueordningen i et registreret partnerskab, uanset hvordan afgørelsen betegnes, såsom
  en afgørelse om
  fastsættelse af sagsomkostninger
  , som foretages
  af
  en embedsmand ved
  retten |
| --- | --- |

d)

»retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueordningen i et registreret partnerskab, uanset hvordan afgørelsen betegnes, såsom
  en afgørelse om
  fastsættelse af sagsomkostninger
  , som foretages
  af
  en embedsmand ved
  retten

(Svarer til artikel 31, stk. 1, litra g), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 37 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet,
  det registrerede partnerskab er indgået, det officielt bekræftede dokument er oprettet, eller
  skifteretsattesten er udfærdiget eller ethvert andet dokument er oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

»oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet,
  det registrerede partnerskab er indgået, det officielt bekræftede dokument er oprettet, eller
  skifteretsattesten er udfærdiget eller ethvert andet dokument er oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation

| e) | »oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet, det officielt bekræftede dokument er oprettet, eller
  retsforliget er godkendt eller indgået |
| --- | --- |

e)

»oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet, det officielt bekræftede dokument er oprettet, eller
  retsforliget er godkendt eller indgået

(Svarer til artikel 3, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 38 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | »den anmodede medlemsstat«
  : den medlemsstat,
  der anmodes om at anerkende og/eller fuldbyrde
  retsafgørelsen,
  partnerskabskontrakten,
  det officielt bekræftede dokument
  eller skifteretsattesten eller ethvert andet dokument oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

»den anmodede medlemsstat«
  : den medlemsstat,
  der anmodes om at anerkende og/eller fuldbyrde
  retsafgørelsen,
  partnerskabskontrakten,
  det officielt bekræftede dokument
  eller skifteretsattesten eller ethvert andet dokument oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation

| f) | »fuldbyrdelsesstat«
  : den medlemsstat,
  hvori
  retsafgørelsen,
  retsforliget eller
  det officielt bekræftede dokument
  søges erklæret for eksigibel(t) eller søges fuldbyrdet |
| --- | --- |

f)

»fuldbyrdelsesstat«
  : den medlemsstat,
  hvori
  retsafgørelsen,
  retsforliget eller
  det officielt bekræftede dokument
  søges erklæret for eksigibel(t) eller søges fuldbyrdet

(Svarer til artikel 3, stk. 1, litra f), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 39 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »ret«: enhver kompetent retslig myndighed i medlemsstaterne, der udøver en retslig funktion i sager om formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, samt enhver anden ikke-retslig myndighed eller person der efter delegation eller udpegelse foretaget af en retslig myndighed i medlemsstaterne udøver funktioner, der henhører under retternes kompetence, jf. denne forordning |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

»ret«: enhver kompetent retslig myndighed i medlemsstaterne, der udøver en retslig funktion i sager om formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, samt enhver anden ikke-retslig myndighed eller person der efter delegation eller udpegelse foretaget af en retslig myndighed i medlemsstaterne udøver funktioner, der henhører under retternes kompetence, jf. denne forordning

udgår

(Svarer til AM 40 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I denne forordning omfatter begrebet »ret« enhver judiciel myndighed og alle andre myndigheder og juridiske aktører med kompetence i sager vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere, som udfører en retslig funktion eller handler i henhold til en judiciel myndigheds delegation af beføjelser eller handler under en judiciel myndigheds kontrol, såfremt sådanne andre myndigheder eller juridiske aktører giver garantier med hensyn til upartiskhed og parternes ret til at blive hørt, og såfremt deres retsafgørelser i henhold til loven i den medlemsstat, hvor de har deres virke: |
| | a) | kan gøres til genstand for anke eller fornyet prøvelse ved en judiciel myndighed, og |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  I denne forordning omfatter begrebet »ret« enhver judiciel myndighed og alle andre myndigheder og juridiske aktører med kompetence i sager vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere, som udfører en retslig funktion eller handler i henhold til en judiciel myndigheds delegation af beføjelser eller handler under en judiciel myndigheds kontrol, såfremt sådanne andre myndigheder eller juridiske aktører giver garantier med hensyn til upartiskhed og parternes ret til at blive hørt, og såfremt deres retsafgørelser i henhold til loven i den medlemsstat, hvor de har deres virke:

a)

kan gøres til genstand for anke eller fornyet prøvelse ved en judiciel myndighed, og

| b) | har samme retskraft og retsvirkning som en retsafgørelse truffet af en judiciel myndighed i samme sag. |
| --- | --- |

b)

har samme retskraft og retsvirkning som en retsafgørelse truffet af en judiciel myndighed i samme sag.

Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de andre myndigheder og juridiske aktører, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 33a, stk. 1.

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel - 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 3 |
| | Kompetence i spørgsmål vedrørende formueforhold i medlemsstaterne |
| | Denne forordning vedrører ikke medlemsstaternes kompetence til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 3

Kompetence i spørgsmål vedrørende formueforhold i medlemsstaterne

Denne forordning vedrører ikke medlemsstaternes kompetence til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere.

(Svarer til AM 42 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De retter i en medlemsstat, der behandler en
  registreret partners
  arvesag i medfør af forordning (EU) nr.
  .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis]
  , har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet i forbindelse med
  arvesagen
  . | 1.   De retter i en medlemsstat, der behandler en arvesag
  vedrørende en registreret partners arv
  i medfør af forordning (EU) nr.
  650/2012
  , har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet i forbindelse med
  denne arvesag
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   De retter i en medlemsstat, der behandler en
  registreret partners
  arvesag i medfør af forordning (EU) nr.
  .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis]
  , har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet i forbindelse med
  arvesagen
  .

1.   De retter i en medlemsstat, der behandler en arvesag
  vedrørende en registreret partners arv
  i medfør af forordning (EU) nr.
  650/2012
  , har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet i forbindelse med
  denne arvesag
  .

(Svarer til AM 43 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kompetence i tilfælde af
  opløsning af partnerskabet | Kompetence i tilfælde af
  ophævelse eller omstødelse af partnerskabet |
| De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, har ligeledes
  , hvis partnerne har aftalt det,
  kompetence til at træffe afgørelse om sagens formueretlige retsvirkninger. | De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om sagens formueretlige retsvirkninger
  , hvis partnerne udtrykkeligt eller på anden entydig vis har anerkendt de pågældende retters kompetence
  . |
| En sådan aftale kan indgås på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen. Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af begge parter. | |
| Hvis der ikke
  indgås aftale mellem partnerne
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel 5. | Hvis der ikke
  foreligger en anerkendelse af den i stk. 1 omhandlede rets kompetence
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel 5. |

Kommissionens forslag

Ændring

Kompetence i tilfælde af
  opløsning af partnerskabet

Kompetence i tilfælde af
  ophævelse eller omstødelse af partnerskabet

De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, har ligeledes
  , hvis partnerne har aftalt det,
  kompetence til at træffe afgørelse om sagens formueretlige retsvirkninger.

De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om opløsning af et registreret partnerskab, har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om sagens formueretlige retsvirkninger
  , hvis partnerne udtrykkeligt eller på anden entydig vis har anerkendt de pågældende retters kompetence
  .

En sådan aftale kan indgås på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen. Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af begge parter.

Hvis der ikke
  indgås aftale mellem partnerne
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel 5.

Hvis der ikke
  foreligger en anerkendelse af den i stk. 1 omhandlede rets kompetence
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel 5.

(Svarer til AM 44 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Aftale om værneting |
| | 1.
     
  Partnerne kan beslutte, at retterne i den medlemsstat, hvis lov de i henhold til artikel 15b har valgt som gældende lov for deres formueretforhold, er kompetente til at behandle spørgsmål vedrørende deres formueforhold. Disse retter har enekompetence. |
| | Med forbehold af tredje afsnit kan en aftale om værneting indgås eller ændres på et hvilket som helst tidspunkt, dog senest på det tidspunkt, hvor sagen indbringes for en ret. |
| | Hvis loven i domstolslandet giver mulighed for det, kan partnerne også aftale valget af værneting, efter at sagen er indbragt for en ret. Det er da tilstrækkeligt, at lovvalget optages i rettens protokol i overensstemmelse med loven i domstolslandet. |
| | Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af partnerne. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen. |
| | 2.
     
  Partnerne kan også aftale, at retterne i den medlemsstat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet mellem partnerne, jf. artikel 15, er kompetent, når der ikke er indgået aftale om værneting. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4a

Aftale om værneting

1.
     
  Partnerne kan beslutte, at retterne i den medlemsstat, hvis lov de i henhold til artikel 15b har valgt som gældende lov for deres formueretforhold, er kompetente til at behandle spørgsmål vedrørende deres formueforhold. Disse retter har enekompetence.

Med forbehold af tredje afsnit kan en aftale om værneting indgås eller ændres på et hvilket som helst tidspunkt, dog senest på det tidspunkt, hvor sagen indbringes for en ret.

Hvis loven i domstolslandet giver mulighed for det, kan partnerne også aftale valget af værneting, efter at sagen er indbragt for en ret. Det er da tilstrækkeligt, at lovvalget optages i rettens protokol i overensstemmelse med loven i domstolslandet.

Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af partnerne. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen.

2.
     
  Partnerne kan også aftale, at retterne i den medlemsstat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet mellem partnerne, jf. artikel 15, er kompetent, når der ikke er indgået aftale om værneting.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4b |
| | Kompetence baseret på sagsøgtes fremmøde |
| | 1.
     
  For så vidt en ret i en medlemsstat ikke allerede er kompetent i medfør af andre bestemmelser i denne forordning, bliver den kompetent, når loven i den pågældende medlemsstat er valgt i henhold til artikel - 15b eller finder anvendelse i henhold til artikel 15, og når sagsøgte giver møde for den. Denne regel finder ikke anvendelse, såfremt sagsøgte giver møde for at bestride rettens kompetence, eller såfremt en anden ret i medfør af artikel 3, 4 eller 4a er kompetent. |
| | 2.
     
  Retten skal, inden den fastslår, at den har kompetence i henhold til stk. 1, sikre sig, at sagsøgte er underrettet om sin ret til at bestride rettens kompetence og om retsvirkningerne af at give møde eller af ikke at give møde. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4b

Kompetence baseret på sagsøgtes fremmøde

1.
     
  For så vidt en ret i en medlemsstat ikke allerede er kompetent i medfør af andre bestemmelser i denne forordning, bliver den kompetent, når loven i den pågældende medlemsstat er valgt i henhold til artikel - 15b eller finder anvendelse i henhold til artikel 15, og når sagsøgte giver møde for den. Denne regel finder ikke anvendelse, såfremt sagsøgte giver møde for at bestride rettens kompetence, eller såfremt en anden ret i medfør af artikel 3, 4 eller 4a er kompetent.

2.
     
  Retten skal, inden den fastslår, at den har kompetence i henhold til stk. 1, sikre sig, at sagsøgte er underrettet om sin ret til at bestride rettens kompetence og om retsvirkningerne af at give møde eller af ikke at give møde.

(Svarer til AM 46 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Bortset fra i de tilfælde, der er nævnt
  i artikel 3
  og
  4, er nedennævnte retter kompetente i sager, der vedrører de formueretlige retsvirkninger
  af et registreret partnerskab
  : | 1.   
  Hvis ingen ret har kompetence
  i
  henhold til
  artikel 3, 4
  og 4a
  , er nedennævnte retter
  i medlemsstaterne
  kompetente i sager, der vedrører de formueretlige retsvirkninger: |
| a) | retterne i den medlemsstat,
  hvor
  partnerne har deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted, eller, når dette ikke er relevant |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Bortset fra i de tilfælde, der er nævnt
  i artikel 3
  og
  4, er nedennævnte retter kompetente i sager, der vedrører de formueretlige retsvirkninger
  af et registreret partnerskab
  :

1.   
  Hvis ingen ret har kompetence
  i
  henhold til
  artikel 3, 4
  og 4a
  , er nedennævnte retter
  i medlemsstaterne
  kompetente i sager, der vedrører de formueretlige retsvirkninger:

a)

retterne i den medlemsstat,
  hvor
  partnerne har deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted, eller, når dette ikke er relevant

| a) | retterne i den medlemsstat
  , på hvis område
  partnerne har deres sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt, hvor sagen anlægges
  , eller, når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

a)

retterne i den medlemsstat
  , på hvis område
  partnerne har deres sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt, hvor sagen anlægges
  , eller, når dette ikke er relevant

| b) | retterne i den medlemsstat,
  hvor
  partnerne
  sidst
  havde deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted, hvis en af partnerne fortsat har sit opholdssted der, eller, når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

b)

retterne i den medlemsstat,
  hvor
  partnerne
  sidst
  havde deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted, hvis en af partnerne fortsat har sit opholdssted der, eller, når dette ikke er relevant

| b) | retterne i den medlemsstat
  , på hvis område
  partnerne
  havde deres seneste
  sædvanlige opholdssted, hvis en af partnerne fortsat har sit opholdssted der
  på det tidspunkt, hvor sagen anlægges
  , eller, når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

b)

retterne i den medlemsstat
  , på hvis område
  partnerne
  havde deres seneste
  sædvanlige opholdssted, hvis en af partnerne fortsat har sit opholdssted der
  på det tidspunkt, hvor sagen anlægges
  , eller, når dette ikke er relevant

| c) | retterne i den medlemsstat,
  hvor
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted, eller, når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

c)

retterne i den medlemsstat,
  hvor
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted, eller, når dette ikke er relevant

| c) | retterne i den medlemsstat,
  på hvis område
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt, hvor sagen anlægges
  , eller, når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

c)

retterne i den medlemsstat,
  på hvis område
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt, hvor sagen anlægges
  , eller, når dette ikke er relevant

| ca) | retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet begge partnere har på det tidspunkt, hvor sagen anlægges, eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor partnerne har fælles opholdssted, eller, når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

ca)

retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet begge partnere har på det tidspunkt, hvor sagen anlægges, eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor partnerne har fælles opholdssted, eller, når dette ikke er relevant

| d) | retterne i den medlemsstat, hvor det registrerede partnerskab er indgået. |
| --- | --- |

d)

retterne i den medlemsstat, hvor det registrerede partnerskab er indgået.

| d) | retterne i den medlemsstat, hvor det registrerede partnerskab er indgået. |
| --- | --- |

d)

retterne i den medlemsstat, hvor det registrerede partnerskab er indgået.

2.   De retter, der er nævnt i denne artikels stk. 1, litra a), b)
  og
  c), kan erklære sig inkompetente, hvis den nationale lovgivning ikke anerkender registrerede partnerskaber.

2.   De retter, der er nævnt i denne artikels stk. 1, litra a), b), c)
  og ca)
  , kan erklære sig inkompetente, hvis den nationale lovgivning ikke anerkender registrerede partnerskaber.

(Se Ændringet til artikel 6, stk. 1, litra b), hvad angår artikel 5, litra ca) (nyt). Svarer til AM 47 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4 eller 5, eller hvis den kompetente ret har erklæret sig inkompetent, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis: | Hvis ingen ret
  i medlemsstaterne
  er kompetent i medfør af artikel 3, 4
  , 4a
  eller 5, eller hvis den kompetente ret har erklæret sig inkompetent, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis
  fast ejendom eller registrerede formuegoder
  tilhørende en eller begge partnere befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  den faste ejendom
  eller de
  registrerede
  formuegoder. |
| a) | et
  eller
  flere
  formuegoder tilhørende en eller begge partnere befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  det
  eller de
  pågældende
  formuegoder, eller |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4 eller 5, eller hvis den kompetente ret har erklæret sig inkompetent, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis:

Hvis ingen ret
  i medlemsstaterne
  er kompetent i medfør af artikel 3, 4
  , 4a
  eller 5, eller hvis den kompetente ret har erklæret sig inkompetent, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis
  fast ejendom eller registrerede formuegoder
  tilhørende en eller begge partnere befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  den faste ejendom
  eller de
  registrerede
  formuegoder.

a)

et
  eller
  flere
  formuegoder tilhørende en eller begge partnere befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  det
  eller de
  pågældende
  formuegoder, eller

| b) | begge partnere er statsborgere i den pågældende medlemsstat, eller for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, partnerne har deres fælles opholdssted der. |
| --- | --- |

b)

begge partnere er statsborgere i den pågældende medlemsstat, eller for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, partnerne har deres fælles opholdssted der.

I sådanne tilfælde kan retterne i en medlemsstat kun træffe afgørelse vedrørende fast ejendom eller registrerede formuegoder, som befinder sig i den pågældende medlemsstat.

(Svarer til AM 48 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4, 5 eller 6,
  eller hvis retten fralægger sig denne kompetence,
  kan en medlemsstats retter undtagelsesvis
  , hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til denne medlemsstat,
  træffe afgørelse i sager om
  de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber
  , hvis
  det
  viser sig
  at være umuligt at føre eller anlægge en sag
  i et tredjeland. | Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4,
  4a,
  5 eller 6, kan en medlemsstats retter undtagelsesvis træffe afgørelse i sager om formueforholdet mellem registrerede partnere, hvis
  en sag ikke med rimelighed kan anlægges eller føres eller viser sig umulig at føre i et tredjeland, hvortil sagen har nær tilknytning
  . |
| | Sagen skal have en tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4, 5 eller 6,
  eller hvis retten fralægger sig denne kompetence,
  kan en medlemsstats retter undtagelsesvis
  , hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til denne medlemsstat,
  træffe afgørelse i sager om
  de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber
  , hvis
  det
  viser sig
  at være umuligt at føre eller anlægge en sag
  i et tredjeland.

Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4,
  4a,
  5 eller 6, kan en medlemsstats retter undtagelsesvis træffe afgørelse i sager om formueforholdet mellem registrerede partnere, hvis
  en sag ikke med rimelighed kan anlægges eller føres eller viser sig umulig at føre i et tredjeland, hvortil sagen har nær tilknytning
  .

Sagen skal have en tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende.

(Svarer til artikel 11 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 49 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4, 5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde. | Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4,
  4a,
  5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde. |
| | Hvis sagen er anlagt ved en domstol i henhold til artikel 6, er denne kun kompetent til at træffe afgørelse om et modkrav for så vidt angår den faste ejendom eller de registrerede formuegoder, som er genstand for selve hovedsagen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4, 5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde.

Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4,
  4a,
  5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde.

Hvis sagen er anlagt ved en domstol i henhold til artikel 6, er denne kun kompetent til at træffe afgørelse om et modkrav for så vidt angår den faste ejendom eller de registrerede formuegoder, som er genstand for selve hovedsagen.

(Svarer til AM 50 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En sag
  anses
  for anlagt ved en ret: | I dette kapitel anses
  en sag for anlagt ved en ret: |
| a) | på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte,
  eller |

Kommissionens forslag

Ændring

En sag
  anses
  for anlagt ved en ret:

I dette kapitel anses
  en sag for anlagt ved en ret:

a)

på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte,
  eller

| a) | på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte, |
| --- | --- |

a)

på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte,

| b) | hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten. |
| --- | --- |

b)

hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten.

| b) | hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten,
  eller |
| --- | --- |

b)

hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten,
  eller

| ba) | hvis retten indleder sagen af egen drift, på det tidspunkt, hvor retten træffer afgørelse om at indlede sagen, eller, når en sådan afgørelse ikke er påkrævet, hvor sagen registreres af retten. |
| --- | --- |

ba)

hvis retten indleder sagen af egen drift, på det tidspunkt, hvor retten træffer afgørelse om at indlede sagen, eller, når en sådan afgørelse ikke er påkrævet, hvor sagen registreres af retten.

(Svarer til artikel 14 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 51 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  de samme parter
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent. | 1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  partnerne
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  de samme parter
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent.

1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  partnerne
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent.

(Svarer til AM 52 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  parterne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne. | 2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  partnerne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  parterne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne.

2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  partnerne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne.

(Svarer til artikel 18 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 54 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der kan
  over for
  en medlemsstats retter
  anmodes
  om anvendelse af
  sådanne
  foreløbige, herunder sikrende, retsmidler
  , som er fastsat i
  den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om
  retten
  i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet. | Der kan
  indgives anmodning til
  en medlemsstats retter om anvendelse af foreløbige, herunder sikrende, retsmidler i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om retterne i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetente til at påkende sagens realitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der kan
  over for
  en medlemsstats retter
  anmodes
  om anvendelse af
  sådanne
  foreløbige, herunder sikrende, retsmidler
  , som er fastsat i
  den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om
  retten
  i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet.

Der kan
  indgives anmodning til
  en medlemsstats retter om anvendelse af foreløbige, herunder sikrende, retsmidler i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om retterne i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetente til at påkende sagens realitet.

(Svarer til artikel 19 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 56 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel - 15 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 15 |
| | Ensartetheden og rækkevidden af den lov, der skal anvendes |
| | 1.
     
  Den lov, der skal anvendes på de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, finder anvendelse på alle aktiver, der berøres af disse retsvirkninger, uanset hvor de befinder sig. |
| | 2.
     
  Den lov, der skal anvendes på de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, regulerer med forbehold af artikel 1, stk. 3, litra g) og ga), bl.a.: |
| | a) | fordelingen af partnernes formue i forskellige kategorier før og efter det registrerede partnerskab |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 15

Ensartetheden og rækkevidden af den lov, der skal anvendes

1.
     
  Den lov, der skal anvendes på de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, finder anvendelse på alle aktiver, der berøres af disse retsvirkninger, uanset hvor de befinder sig.

2.
     
  Den lov, der skal anvendes på de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber, regulerer med forbehold af artikel 1, stk. 3, litra g) og ga), bl.a.:

a)

fordelingen af partnernes formue i forskellige kategorier før og efter det registrerede partnerskab

| b) | overførsel af formuen fra en kategori til en anden |
| --- | --- |

b)

overførsel af formuen fra en kategori til en anden

| c) | eventuel hæftelse for den anden partners forpligtelser |
| --- | --- |

c)

eventuel hæftelse for den anden partners forpligtelser

| d) | partnernes dispositionsret under partnerskabet |
| --- | --- |

d)

partnernes dispositionsret under partnerskabet

| e) | opløsning og afvikling af formueforholdet mellem de registrerede partnere og bodeling ved ophævelse af partnerskabet |
| --- | --- |

e)

opløsning og afvikling af formueforholdet mellem de registrerede partnere og bodeling ved ophævelse af partnerskabet

| f) | virkningerne af formueforholdet mellem de registrerede partnere for et retsforhold mellem en partner og en tredjemand i henhold til artikel 31. |
| --- | --- |

f)

virkningerne af formueforholdet mellem de registrerede partnere for et retsforhold mellem en partner og en tredjemand i henhold til artikel 31.

(Svarer til AM 57 og 58 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel - 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 15a |
| | Universel anvendelse |
| | Den lov, som udpeges efter denne forordning, finder anvendelse, uanset om det er loven i en medlemsstat eller ikke. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 15a

Universel anvendelse

Den lov, som udpeges efter denne forordning, finder anvendelse, uanset om det er loven i en medlemsstat eller ikke.

(Se Ændringet til artikel 16; teksten er ændret. Svarer til artikel 20 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 59 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).).)

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel - 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 15b |
| | Lovvalg |
| | 1.
     
  Partnerne eller de kommende partnere kan aftale, hvilken lov der skal finde anvendelse på formueforholdet i deres registrerede partnerskab, og ændre dette lovvalg, forudsat at den pågældende lov anerkender registrerede partnerskaber og knytter formueretlige retsvirkninger til dem, og forudsat at loven er en af følgende: |
| | a) | loven i den stat, hvor partnerne eller de kommende partnere, eller en af dem, har sit/deres sædvanlige opholdssted på tidspunktet for aftalens indgåelse, eller |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 15b

Lovvalg

1.
     
  Partnerne eller de kommende partnere kan aftale, hvilken lov der skal finde anvendelse på formueforholdet i deres registrerede partnerskab, og ændre dette lovvalg, forudsat at den pågældende lov anerkender registrerede partnerskaber og knytter formueretlige retsvirkninger til dem, og forudsat at loven er en af følgende:

a)

loven i den stat, hvor partnerne eller de kommende partnere, eller en af dem, har sit/deres sædvanlige opholdssted på tidspunktet for aftalens indgåelse, eller

| b) | loven i den stat, hvor en af partnerne eller de kommende partnere er statsborger på tidspunktet for aftalens indgåelse, eller |
| --- | --- |

b)

loven i den stat, hvor en af partnerne eller de kommende partnere er statsborger på tidspunktet for aftalens indgåelse, eller

| c) | loven i den stat, hvor partnerskabet er registreret. |
| --- | --- |

c)

loven i den stat, hvor partnerskabet er registreret.

2.
     
  Hvis den valgte lov ikke anerkender registreret partnerskab eller ikke knytter formueretlige retsvirkninger til det, foretages lovvalget i henhold til artikel 15.

3.
     
  Et lovvalg er kun gyldigt i henhold til stk. 1, hvis partnerne eller de kommende partnere kan dokumentere, at de er blevet rådgivet om de retlige konsekvenser af lovvalget, inden de traf lovvalget.

Dette krav er opfyldt, så snart de nationale formelle regler, som gælder for lovvalget, sikrer denne rådgivning.

4.
     
  Medmindre partnerne har aftalt andet, vil en ændring af den lov, der finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab, og som foretages under partnerskabet, kun have fremadrettet virkning.

5.
     
  Hvis partnerne vælger at give denne ændring tilbagevirkende kraft, berører dette ikke gyldigheden af dokumenter, der er oprettet tidligere i medfør af det hidtil gældende lovvalg, eller tredjemands rettigheder i henhold til det tidligere gældende lovvalg.

(Svarer delvis til AM 60 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fastlæggelse af, hvilken lov der skal anvendes | Fastlæggelse af, hvilken lov der skal anvendes
  i mangel af aftale herom |
| Den lov, der skal anvendes på
  de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet
  , er loven i den stat, hvor partnerskabet er indgået
  . | 1.
     
  Hvis der ikke er indgået en lovvalgsaftale i medfør af artikel - 15b,
  vil de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet
  være reguleret af en af følgende
  : |
| | a) | loven i den stat, hvor partnerne har deres fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for partnerskabsregistreringen, eller hvor de får deres første fælles sædvanlige opholdssted efter partnerskabsregistreringen, eller |

Kommissionens forslag

Ændring

Fastlæggelse af, hvilken lov der skal anvendes

Fastlæggelse af, hvilken lov der skal anvendes
  i mangel af aftale herom

Den lov, der skal anvendes på
  de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet
  , er loven i den stat, hvor partnerskabet er indgået
  .

1.
     
  Hvis der ikke er indgået en lovvalgsaftale i medfør af artikel - 15b,
  vil de formueretlige retsvirkninger af partnerskabet
  være reguleret af en af følgende
  :

a)

loven i den stat, hvor partnerne har deres fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for partnerskabsregistreringen, eller hvor de får deres første fælles sædvanlige opholdssted efter partnerskabsregistreringen, eller

| b) | loven i den stat, hvor begge partnere var statsborgere på tidspunktet for partnerskabsregistreringen, eller |
| --- | --- |

b)

loven i den stat, hvor begge partnere var statsborgere på tidspunktet for partnerskabsregistreringen, eller

| c) | loven i den stat, som begge partnere på tidspunktet for partnerskabsregistreringen har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til samtlige omstændigheder, eller, |
| --- | --- |

c)

loven i den stat, som begge partnere på tidspunktet for partnerskabsregistreringen har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til samtlige omstændigheder, eller,

| d) | loven i den stat, hvor det registrerede partnerskab er indgået. |
| --- | --- |

d)

loven i den stat, hvor det registrerede partnerskab er indgået.

2.
     
  Bestemmelserne i stk. 1, litra a), b) og c) finder ikke anvendelse, hvis den pågældende lov ikke anerkender registrerede partnerskaber.

3.
     
  Bestemmelserne i stk. 1, litra b), finder ikke anvendelse, hvis partnerne har mere end én fælles nationalitet.

(Svarer delvis til AM 61 ff. i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Registrering i flere lande |
| | Hvis der er indgået registreret partnerskab mellem de samme personer i flere stater, er det det partnerskab, der er indgået senest, regnet fra datoen for partnerskabets indgåelse, der er afgørende ved fastlæggelsen af, hvilken lov der skal anvendes, i henhold til artikel 15, stk. 1, litra d). |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 15a

Registrering i flere lande

Hvis der er indgået registreret partnerskab mellem de samme personer i flere stater, er det det partnerskab, der er indgået senest, regnet fra datoen for partnerskabets indgåelse, der er afgørende ved fastlæggelsen af, hvilken lov der skal anvendes, i henhold til artikel 15, stk. 1, litra d).

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 16 | udgår |
| Lovvalgsreglens universelle karakter | |
| Den lov, som skal anvendes i henhold til dette kapitel, finder anvendelse, selv om det ikke er en medlemsstats lov. | |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16

udgår

Lovvalgsreglens universelle karakter

Den lov, som skal anvendes i henhold til dette kapitel, finder anvendelse, selv om det ikke er en medlemsstats lov.

(Svarer til AM 68 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a |
| | Formelle regler for valg af gældende lov |
| | 1.
     
  Den i artikel - 15b nævnte aftale skal indgås skriftligt, dateres og underskrives af begge partnere. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen. |
| | 2.
     
  Denne aftale skal opfylde de formelle krav i den lovgivning, der finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere, eller i lovgivningen i den stat, hvor aftalen blev indgået. |
| | 3.
     
  Hvis loven i den stat, hvor begge partnere har deres sædvanlige opholdssted på tidspunktet for indgåelsen af lovvalgsaftalen, indeholder yderligere formkrav for denne type aftale eller, i mangel heraf, for partnerskabsaftalen, finder disse krav dog anvendelse. |
| | 4.
     
  Hvis partnerne på tidspunktet for aftalens indgåelse har deres sædvanlige opholdssted i forskellige stater, og loven i disse stater indeholder forskellige formkrav, er aftalen formelt gyldig, hvis den opfylder betingelserne i lovgivningen i en af disse stater. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16a

Formelle regler for valg af gældende lov

1.
     
  Den i artikel - 15b nævnte aftale skal indgås skriftligt, dateres og underskrives af begge partnere. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen.

2.
     
  Denne aftale skal opfylde de formelle krav i den lovgivning, der finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere, eller i lovgivningen i den stat, hvor aftalen blev indgået.

3.
     
  Hvis loven i den stat, hvor begge partnere har deres sædvanlige opholdssted på tidspunktet for indgåelsen af lovvalgsaftalen, indeholder yderligere formkrav for denne type aftale eller, i mangel heraf, for partnerskabsaftalen, finder disse krav dog anvendelse.

4.
     
  Hvis partnerne på tidspunktet for aftalens indgåelse har deres sædvanlige opholdssted i forskellige stater, og loven i disse stater indeholder forskellige formkrav, er aftalen formelt gyldig, hvis den opfylder betingelserne i lovgivningen i en af disse stater.

(Lighedspunkter med artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 650/2012. Se endvidere AM 65 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 16 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16b |
| | Formkrav til en partnerskabsaftale |
| | For formkravene til en partnerskabsaftale gælder artikel 16a tilsvarende. Eventuelle yderligere formkrav som angivet i artikel 16a, stk. 3, finder i forbindelse med denne artikel kun anvendelse på partnerskabsaftalen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16b

Formkrav til en partnerskabsaftale

For formkravene til en partnerskabsaftale gælder artikel 16a tilsvarende. Eventuelle yderligere formkrav som angivet i artikel 16a, stk. 3, finder i forbindelse med denne artikel kun anvendelse på partnerskabsaftalen.

(Svarer til AM 66 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 16 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16c |
| | Tilpasning af tingslige rettigheder |
| | Når en person påberåber sig en tinglig rettighed, som vedkommende er berettiget til i henhold til den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere, og når loven i den medlemsstat, hvor rettigheden påberåbes, ikke kender den pågældende tingslige rettighed, skal den tinglige rettighed om nødvendigt og så vidt muligt tilpasses til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den pågældende stats lov, under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tingslige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16c

Tilpasning af tingslige rettigheder

Når en person påberåber sig en tinglig rettighed, som vedkommende er berettiget til i henhold til den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem registrerede partnere, og når loven i den medlemsstat, hvor rettigheden påberåbes, ikke kender den pågældende tingslige rettighed, skal den tinglige rettighed om nødvendigt og så vidt muligt tilpasses til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den pågældende stats lov, under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tingslige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger.

(Svarer til artikel 31 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 67 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bestemmelserne i denne forordning berører ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser, hvis overholdelse af en medlemsstat anses for at være så afgørende for beskyttelsen af dens offentlige interesser, som f.eks. dens politiske, sociale og økonomiske struktur, at bestemmelserne finder anvendelse på alle forhold, der falder ind under deres anvendelsesområde, uanset hvilken lov der i øvrigt finder anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab i henhold til denne forordning. | 1.
     
  Præceptive bestemmelser er bestemmelser, hvis tilsidesættelse vil være klart i modstrid med den pågældende medlemsstats retsprincipper (ordre public). De kompetente myndigheder kan ikke fortolke retsprincipklausulen på en måde, som er i modstrid med chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, navnlig artikel 21, som forbyder alle former for forskelsbehandling. |
| | 2.
     
  Bestemmelserne i denne forordning berører — med forbehold af de beskyttelsesbestemmelser, der finder anvendelse i henhold til artikel 31 — ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser i domslandets lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

Bestemmelserne i denne forordning berører ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser, hvis overholdelse af en medlemsstat anses for at være så afgørende for beskyttelsen af dens offentlige interesser, som f.eks. dens politiske, sociale og økonomiske struktur, at bestemmelserne finder anvendelse på alle forhold, der falder ind under deres anvendelsesområde, uanset hvilken lov der i øvrigt finder anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab i henhold til denne forordning.

1.
     
  Præceptive bestemmelser er bestemmelser, hvis tilsidesættelse vil være klart i modstrid med den pågældende medlemsstats retsprincipper (ordre public). De kompetente myndigheder kan ikke fortolke retsprincipklausulen på en måde, som er i modstrid med chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, navnlig artikel 21, som forbyder alle former for forskelsbehandling.

2.
     
  Bestemmelserne i denne forordning berører — med forbehold af de beskyttelsesbestemmelser, der finder anvendelse i henhold til artikel 31 — ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser i domslandets lovgivning.

(Svarer til AM 69 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Anvendelsen af en
  regel
  i en lov, som
  skal anvendes
  efter denne forordning, kan kun
  tilsidesættes
  , hvis
  en sådan
  anvendelse
  åbenlyst
  er
  i strid
  med grundlæggende retsprincipper i domslandet. | 1.   Anvendelsen af en
  bestemmelse
  i en lov
  i en stat
  , som
  udpeges
  efter denne forordning, kan kun
  afvises
  , hvis
  denne
  anvendelse er
  klart uforenelig
  med
  de
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i domsstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Anvendelsen af en
  regel
  i en lov, som
  skal anvendes
  efter denne forordning, kan kun
  tilsidesættes
  , hvis
  en sådan
  anvendelse
  åbenlyst
  er
  i strid
  med grundlæggende retsprincipper i domslandet.

1.   Anvendelsen af en
  bestemmelse
  i en lov
  i en stat
  , som
  udpeges
  efter denne forordning, kan kun
  afvises
  , hvis
  denne
  anvendelse er
  klart uforenelig
  med
  de
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i domsstaten.

(Svarer til artikel 35 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 70 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende
  materielle
  retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler. | Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler. |

Kommissionens forslag

Ændring

Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende
  materielle
  retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler.

Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler.

(Svarer til AM 71 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Stater med
  to eller flere retssystemer
  — territorialt lovvalg | Stater med
  mere end ét retssystem
  — territorialt lovvalg |
| | 1.
     
  Når den lov, der udpeges efter denne forordning, er loven i en stat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne regler om formueforholdet i registrerede partnerskaber, afgør denne stats interne lovvalgsregler, hvilken relevant territorial enheds lovregler der skal finde anvendelse. |
| Hvis en stat omfatter flere territoriale enheder, som hver har sit retssystem eller regelsæt angående de spørgsmål, som er reguleret af denne forordning: | 1a.
     
  Hvis der ikke findes sådanne interne lovvalgsregler: |
| a) | forstås en henvisning til
  en sådan stats lov ved fastlæggelsen af, hvilken lov der skal anvendes i henhold til denne forordning,
  som en henvisning til
  gældende lov
  i den
  pågældende
  territoriale enhed |

Kommissionens forslag

Ændring

Stater med
  to eller flere retssystemer
  — territorialt lovvalg

Stater med
  mere end ét retssystem
  — territorialt lovvalg

1.
     
  Når den lov, der udpeges efter denne forordning, er loven i en stat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne regler om formueforholdet i registrerede partnerskaber, afgør denne stats interne lovvalgsregler, hvilken relevant territorial enheds lovregler der skal finde anvendelse.

Hvis en stat omfatter flere territoriale enheder, som hver har sit retssystem eller regelsæt angående de spørgsmål, som er reguleret af denne forordning:

1a.
     
  Hvis der ikke findes sådanne interne lovvalgsregler:

a)

forstås en henvisning til
  en sådan stats lov ved fastlæggelsen af, hvilken lov der skal anvendes i henhold til denne forordning,
  som en henvisning til
  gældende lov
  i den
  pågældende
  territoriale enhed

| a) | forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1, som en henvisning til loven i den territoriale enhed, hvor partnerne har deres sædvanlige opholdssted, når den lov, der finder anvendelse, skal fastlægges i medfør af bestemmelser vedrørende partnernes sædvanlige opholdssted |
| --- | --- |

a)

forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1, som en henvisning til loven i den territoriale enhed, hvor partnerne har deres sædvanlige opholdssted, når den lov, der finder anvendelse, skal fastlægges i medfør af bestemmelser vedrørende partnernes sædvanlige opholdssted

| b) | forstås en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på denne medlemsstats område
  som en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på en territorial enheds område |
| --- | --- |

b)

forstås en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på denne medlemsstats område
  som en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på en territorial enheds område

| b) | forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i den territoriale enhed, som partnerne har den tætteste tilknytning til, når den lov, der finder anvendelse, skal fastlægges i medfør af bestemmelser vedrørende partnernes statsborgerskab |
| --- | --- |

b)

forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i den territoriale enhed, som partnerne har den tætteste tilknytning til, når den lov, der finder anvendelse, skal fastlægges i medfør af bestemmelser vedrørende partnernes statsborgerskab

| c) | forstås en henvisning til
  nationalitet
  som en henvisning til den territoriale enhed,
  som er fastsat efter den pågældende stats lovgivning, eller i mangel af relevante regler som en henvisning til den territoriale enhed, partnerne har valgt, eller i mangel af lovvalg som en henvisning til den territoriale enhed, som partneren eller partnerne har den tætteste tilknytning til
  . |
| --- | --- |

c)

forstås en henvisning til
  nationalitet
  som en henvisning til den territoriale enhed,
  som er fastsat efter den pågældende stats lovgivning, eller i mangel af relevante regler som en henvisning til den territoriale enhed, partnerne har valgt, eller i mangel af lovvalg som en henvisning til den territoriale enhed, som partneren eller partnerne har den tætteste tilknytning til
  .

| c) | forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i
  den territoriale enhed,
  hvor det relevante forhold gør sig gældende, når den lov, der finder anvendelse, skal fastlægges i medfør af eventuelle andre bestemmelser vedrørende andre forhold som tilknytningsfaktorer
  . |
| --- | --- |

c)

forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i
  den territoriale enhed,
  hvor det relevante forhold gør sig gældende, når den lov, der finder anvendelse, skal fastlægges i medfør af eventuelle andre bestemmelser vedrørende andre forhold som tilknytningsfaktorer
  .

(Svarer til artikel 36 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 72 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 20a |
| | Stater med mere end ét retssystem — lovvalg mellem personer |
| | I forhold til en stat, som har to eller flere retssystemer eller regelsæt, der finder anvendelse på forskellige personkategorier, vedrørende formueforholdet i registrerede partnerskaber, forstås en henvisning til en sådan stats lov som en henvisning til det retssystem eller regelsæt, der er fastsat i de gældende regler i den pågældende stat. I mangel af sådanne regler finder det retssystem eller regelsæt, som partnerne havde det tætteste tilhørsforhold til, anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 20a

Stater med mere end ét retssystem — lovvalg mellem personer

I forhold til en stat, som har to eller flere retssystemer eller regelsæt, der finder anvendelse på forskellige personkategorier, vedrørende formueforholdet i registrerede partnerskaber, forstås en henvisning til en sådan stats lov som en henvisning til det retssystem eller regelsæt, der er fastsat i de gældende regler i den pågældende stat. I mangel af sådanne regler finder det retssystem eller regelsæt, som partnerne havde det tætteste tilhørsforhold til, anvendelse.

(Svarer til AM 73 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 20 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 20b |
| | Ikkeanvendelse af denne forordning på interne lovvalg |
| | En medlemsstat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne retsregler for formueforholdet i registrerede partnerskaber, er ikke forpligtet til at anvende denne forordning i forbindelse med lovvalg, der alene forekommer mellem sådanne enheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 20b

Ikkeanvendelse af denne forordning på interne lovvalg

En medlemsstat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne retsregler for formueforholdet i registrerede partnerskaber, er ikke forpligtet til at anvende denne forordning i forbindelse med lovvalg, der alene forekommer mellem sådanne enheder.

(Svarer til AM 74 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i de øvrige medlemsstater, uden at der må stilles krav om anvendelse af en særlig procedure. | 1.   Retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i de øvrige medlemsstater, uden at der må stilles krav om anvendelse af en særlig procedure.
  Anerkendelsen af sådanne afgørelser indebærer imidlertid ikke, at medlemsstaterne anerkender registrerede partnerskaber i deres egen lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i de øvrige medlemsstater, uden at der må stilles krav om anvendelse af en særlig procedure.

1.   Retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i de øvrige medlemsstater, uden at der må stilles krav om anvendelse af en særlig procedure.
  Anerkendelsen af sådanne afgørelser indebærer imidlertid ikke, at medlemsstaterne anerkender registrerede partnerskaber i deres egen lovgivning.

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Hvis
  anerkendelsen
  bestrides
  , kan en
  berørt
  part, der
  principalt
  påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  [38 til 56] i forordning (EF) nr. 44/2001
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes. | 2.   
  Bestrides
  anerkendelsen, kan en
  berettiget
  part, der
  som det væsentligste
  påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  27b
  til
  27o
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Hvis
  anerkendelsen
  bestrides
  , kan en
  berørt
  part, der
  principalt
  påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  [38 til 56] i forordning (EF) nr. 44/2001
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes.

2.   
  Bestrides
  anerkendelsen, kan en
  berettiget
  part, der
  som det væsentligste
  påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  27b
  til
  27o
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes.

(Svarer til artikel 39 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 75 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 22 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | hvis
  en anerkendelse
  åbenbart vil stride mod
  grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

hvis
  en anerkendelse
  åbenbart vil stride mod
  grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat

| a) | såfremt
  en anerkendelse
  er i åbenlys modstrid med
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i den medlemsstat
  , hvortil anmodningen rettes |
| --- | --- |

a)

såfremt
  en anerkendelse
  er i åbenlys modstrid med
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i den medlemsstat
  , hvortil anmodningen rettes

(Svarer til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 76 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 22 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | hvis
  det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument ikke er blevet forkyndt for den udeblevne sagsøgte i så god tid og på en sådan måde, at
  han har kunnet
  varetage sine interesser under sagen, medmindre sagsøgte har undladt at tage skridt til at
  anfægte
  retsafgørelsen, selv om
  han
  havde mulighed for at gøre det |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

hvis
  det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument ikke er blevet forkyndt for den udeblevne sagsøgte i så god tid og på en sådan måde, at
  han har kunnet
  varetage sine interesser under sagen, medmindre sagsøgte har undladt at tage skridt til at
  anfægte
  retsafgørelsen, selv om
  han
  havde mulighed for at gøre det

| b) | i forbindelse med en udeblivelsesafgørelse, såfremt
  det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument ikke er blevet forkyndt for den udeblevne sagsøgte i så god tid og på en sådan måde, at
  sagsøgte kan
  varetage sine interesser under sagen, medmindre sagsøgte har undladt at tage skridt til at
  anke
  retsafgørelsen, selv om
  vedkommende
  havde mulighed for at gøre det |
| --- | --- |

b)

i forbindelse med en udeblivelsesafgørelse, såfremt
  det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument ikke er blevet forkyndt for den udeblevne sagsøgte i så god tid og på en sådan måde, at
  sagsøgte kan
  varetage sine interesser under sagen, medmindre sagsøgte har undladt at tage skridt til at
  anke
  retsafgørelsen, selv om
  vedkommende
  havde mulighed for at gøre det

(Svarer delvis til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012.

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 22 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | hvis en anerkendelse
  er uforenelig med en retsafgørelse truffet mellem de samme parter i den
  anmodede
  medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

hvis en anerkendelse
  er uforenelig med en retsafgørelse truffet mellem de samme parter i den
  anmodede
  medlemsstat

| c) | såfremt den
  er uforenelig med en retsafgørelse truffet mellem de samme parter i den medlemsstat
  , hvortil anmodningen rettes |
| --- | --- |

c)

såfremt den
  er uforenelig med en retsafgørelse truffet mellem de samme parter i den medlemsstat
  , hvortil anmodningen rettes

(Svarer til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 78 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 22 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | hvis en anerkendelse
  er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  tvist
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den
  anmodede
  medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

hvis en anerkendelse
  er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  tvist
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den
  anmodede
  medlemsstat.

| d) | såfremt den
  er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  retssag
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den medlemsstat,
  hvori anerkendelsen søges
  . |
| --- | --- |

d)

såfremt den
  er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  retssag
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den medlemsstat,
  hvori anerkendelsen søges
  .

(Svarer til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 79 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den udenlandske
  retsafgørelse kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet. | En
  retsafgørelse
  truffet i en medlemsstat
  kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den udenlandske
  retsafgørelse kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet.

En
  retsafgørelse
  truffet i en medlemsstat
  kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet.

(Svarer til artikel 41 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 80 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis
  anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat,
  gøres
  gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen er blevet anfægtet ved ordinær appel. | Gøres
  anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat, gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen er blevet anfægtet ved
  en
  ordinær appel i
  domsstaten
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis
  anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat,
  gøres
  gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen er blevet anfægtet ved ordinær appel.

Gøres
  anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat, gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen er blevet anfægtet ved
  en
  ordinær appel i
  domsstaten
  .

(Svarer til artikel 42 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 81 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og
  kan fuldbyrdes dér, samt retsforlig fuldbyrdes i andre medlemsstater
  i
  overensstemmelse med
  artikel
  [38 til 56 og artikel 58] i forordning (EF) nr. 44/2001
  . | Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og
  som er eksigible i denne medlemsstat, er eksigible i en anden medlemsstat, når de efter anmodning fra en berettiget part er blevet erklæret for eksigible
  i
  den pågældende medlemsstat efter proceduren i
  artikel 
  27b til 27o
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og
  kan fuldbyrdes dér, samt retsforlig fuldbyrdes i andre medlemsstater
  i
  overensstemmelse med
  artikel
  [38 til 56 og artikel 58] i forordning (EF) nr. 44/2001
  .

Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og
  som er eksigible i denne medlemsstat, er eksigible i en anden medlemsstat, når de efter anmodning fra en berettiget part er blevet erklæret for eksigible
  i
  den pågældende medlemsstat efter proceduren i
  artikel 
  27b til 27o
  .

(Svarer til artikel 43 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 82 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27a |
| | Fastlæggelse af bopæl |
| | Ved afgørelsen af, om en part med henblik på proceduren i artikel 27b til 27o har bopæl i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, skal den ret, ved hvilken sagen er anlagt, anvende fuldbyrdelsesstatens interne lov. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27a

Fastlæggelse af bopæl

Ved afgørelsen af, om en part med henblik på proceduren i artikel 27b til 27o har bopæl i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, skal den ret, ved hvilken sagen er anlagt, anvende fuldbyrdelsesstatens interne lov.

(Svarer til artikel 44 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 83 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 27 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27b |
| | Rettens stedlige kompetence |
| | 1.
     
  Anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, fremsættes over for den ret eller kompetente myndighed i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, som denne medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 33. |
| | 2.
     
  Den stedlige kompetence afgøres efter den parts bopæl, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, eller efter fuldbyrdelsesstedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27b

Rettens stedlige kompetence

1.
     
  Anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, fremsættes over for den ret eller kompetente myndighed i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, som denne medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 33.

2.
     
  Den stedlige kompetence afgøres efter den parts bopæl, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, eller efter fuldbyrdelsesstedet.

(Svarer til artikel 45 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 84 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 27 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27c |
| | Procedure |
| | 1.
     
  Anmodningsproceduren er underlagt loven i fuldbyrdelsesmedlemsstaten. |
| | 2.
     
  Den, der fremsætter anmodningen, er ikke forpligtet til at have en postadresse eller en befuldmægtiget i fuldbyrdelsesmedlemsstaten. |
| | 3.
     
  Anmodningen skal vedlægges følgende dokumenter: |
| | a) | en genpart af retsafgørelsen, der opfylder betingelserne med hensyn til godtgørelse af dens ægthed, |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27c

Procedure

1.
     
  Anmodningsproceduren er underlagt loven i fuldbyrdelsesmedlemsstaten.

2.
     
  Den, der fremsætter anmodningen, er ikke forpligtet til at have en postadresse eller en befuldmægtiget i fuldbyrdelsesmedlemsstaten.

3.
     
  Anmodningen skal vedlægges følgende dokumenter:

a)

en genpart af retsafgørelsen, der opfylder betingelserne med hensyn til godtgørelse af dens ægthed,

| b) | en attest, der er udstedt af retten eller den kompetente myndighed i domsstaten under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 33c, stk. 2, jf. dog artikel 27d. |
| --- | --- |

b)

en attest, der er udstedt af retten eller den kompetente myndighed i domsstaten under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 33c, stk. 2, jf. dog artikel 27d.

(Svarer til artikel 46 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 85 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 27 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27d |
| | Manglende fremlæggelse af attesten |
| | 1.
     
  Såfremt den i artikel 27c, stk. 3, litra b), omhandlede attest ikke fremlægges, kan retten eller den kompetente myndighed fastsætte en frist for dens tilvejebringelse eller anerkende et tilsvarende dokument eller, såfremt den anser sagen for tilstrækkeligt oplyst, fritage for kravet om en sådan fremlæggelse. |
| | 2.
     
  Såfremt retten eller den kompetente myndighed kræver det, skal der fremlægges en oversættelse af dokumenterne. Oversættelsen skal foretages af en person, der er bemyndiget til at foretage oversættelser i en af medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27d

Manglende fremlæggelse af attesten

1.
     
  Såfremt den i artikel 27c, stk. 3, litra b), omhandlede attest ikke fremlægges, kan retten eller den kompetente myndighed fastsætte en frist for dens tilvejebringelse eller anerkende et tilsvarende dokument eller, såfremt den anser sagen for tilstrækkeligt oplyst, fritage for kravet om en sådan fremlæggelse.

2.
     
  Såfremt retten eller den kompetente myndighed kræver det, skal der fremlægges en oversættelse af dokumenterne. Oversættelsen skal foretages af en person, der er bemyndiget til at foretage oversættelser i en af medlemsstaterne.

(Svarer til artikel 47 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 86 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 27 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27e |
| | Afgørelse om eksigibilitet |
| | En retsafgørelse erklæres for eksigibel, så snart de i artikel 27c omhandlede formaliteter er opfyldt, uden prøvelse efter artikel 22. Den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, kan ikke på dette tidspunkt af sagens behandling fremsætte indsigelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27e

Afgørelse om eksigibilitet

En retsafgørelse erklæres for eksigibel, så snart de i artikel 27c omhandlede formaliteter er opfyldt, uden prøvelse efter artikel 22. Den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, kan ikke på dette tidspunkt af sagens behandling fremsætte indsigelser.

(Svarer til artikel 48 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 87 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 90

Forslag til forordning

Artikel 27 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27f |
| | Meddelelse af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel |
| | 1.
     
  Den afgørelse, der træffes om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal straks og på den måde, der er foreskrevet i fuldbyrdelsesstatens lov, meddeles den, som har fremsat anmodningen. |
| | 2.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, forkyndes for den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sammen med retsafgørelsen, hvis denne ikke allerede er blevet forkyndt for den pågældende. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27f

Meddelelse af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel

1.
     
  Den afgørelse, der træffes om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal straks og på den måde, der er foreskrevet i fuldbyrdelsesstatens lov, meddeles den, som har fremsat anmodningen.

2.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, forkyndes for den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sammen med retsafgørelsen, hvis denne ikke allerede er blevet forkyndt for den pågældende.

(Svarer til artikel 49 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 88 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 91

Forslag til forordning

Artikel 27 g (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27 g |
| | Appel af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel |
| | 1.
     
  Begge parter kan appellere afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel. |
| | 2.
     
  Appellen indgives til den ret, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 33. |
| | 3.
     
  Appellen behandles i overensstemmelse med reglerne for kontradiktorisk procedure. |
| | 4.
     
  Giver den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke møde for den ret, der behandler en appel indgivet af den, der har fremsat anmodningen, finder artikel 11 anvendelse, selv om den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke har bopæl på en medlemsstats område. |
| | 5.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal appelleres inden 30 dage efter, at den er blevet forkyndt. Såfremt den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, har bopæl på en anden medlemsstats område end den, hvor retsafgørelsen er blevet erklæret for eksigibel, er fristen for appel 60 dage og løber fra den dag, hvor afgørelsen om eksigibilitet er blevet forkyndt for den pågældende personligt eller på hans opholdssted. Denne frist kan ikke forlænges på grund af afstanden. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27 g

Appel af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel

1.
     
  Begge parter kan appellere afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel.

2.
     
  Appellen indgives til den ret, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 33.

3.
     
  Appellen behandles i overensstemmelse med reglerne for kontradiktorisk procedure.

4.
     
  Giver den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke møde for den ret, der behandler en appel indgivet af den, der har fremsat anmodningen, finder artikel 11 anvendelse, selv om den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke har bopæl på en medlemsstats område.

5.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal appelleres inden 30 dage efter, at den er blevet forkyndt. Såfremt den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, har bopæl på en anden medlemsstats område end den, hvor retsafgørelsen er blevet erklæret for eksigibel, er fristen for appel 60 dage og løber fra den dag, hvor afgørelsen om eksigibilitet er blevet forkyndt for den pågældende personligt eller på hans opholdssted. Denne frist kan ikke forlænges på grund af afstanden.

(Svarer til artikel 50 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 89 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 92

Forslag til forordning

Artikel 27 h (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27h |
| | Procedure for anfægtelse af appelafgørelsen |
| | Den afgørelse, der træffes i appelsagen, kan kun anfægtes ved den procedure, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 33. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27h

Procedure for anfægtelse af appelafgørelsen

Den afgørelse, der træffes i appelsagen, kan kun anfægtes ved den procedure, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 33.

(Svarer til artikel 51 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 90 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 93

Forslag til forordning

Artikel 27 i (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27i |
| | Afslag på eller ophævelse af en afgørelse om eksigibilitet |
| | Den ret, hvortil en appel indgives efter artikel 27 g eller artikel 27h, kan kun afslå at erklære en retsafgørelse for eksigibel eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet af en af de i artikel 22 anførte grunde. Den træffer afgørelse så hurtigt som muligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27i

Afslag på eller ophævelse af en afgørelse om eksigibilitet

Den ret, hvortil en appel indgives efter artikel 27 g eller artikel 27h, kan kun afslå at erklære en retsafgørelse for eksigibel eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet af en af de i artikel 22 anførte grunde. Den træffer afgørelse så hurtigt som muligt.

(Svarer til artikel 52 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 91 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 94

Forslag til forordning

Artikel 27 j (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27j |
| | Udsættelse |
| | Den ret, hvortil en appel indgives efter artikel 27 g eller artikel 27h, udsætter efter anmodning fra den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sagen, hvis eksigibiliteten af afgørelsen er suspenderet i domsstaten ved iværksættelse af appel. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27j

Udsættelse

Den ret, hvortil en appel indgives efter artikel 27 g eller artikel 27h, udsætter efter anmodning fra den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sagen, hvis eksigibiliteten af afgørelsen er suspenderet i domsstaten ved iværksættelse af appel.

(Svarer til artikel 52 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 92 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 95

Forslag til forordning

Artikel 27 k (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27k |
| | Foreløbige, herunder sikrende, retsmidler |
| | 1.
     
  Når en retsafgørelse skal anerkendes i overensstemmelse med denne afdeling, er der intet til hinder for, at den, som har fremsat anmodningen, kan bringe foreløbige, herunder sikrende, retsmidler i anvendelse i overensstemmelse med loven i fuldbyrdelsesstaten, uden at der kræves en afgørelse om eksigibilitet efter artikel 27e. |
| | 2.
     
  Afgørelsen om eksigibilitet giver umiddelbar hjemmel til at anvende sikrende retsmidler. |
| | 3.
     
  Så længe den i artikel 27 g, stk. 5, fastsatte frist for appel af afgørelsen om eksigibilitet ikke er udløbet, og så længe der ikke er truffet afgørelse i appelsagen, er sikrende retsmidler det eneste mulige retsskridt over for aktiver, der tilhører den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27k

Foreløbige, herunder sikrende, retsmidler

1.
     
  Når en retsafgørelse skal anerkendes i overensstemmelse med denne afdeling, er der intet til hinder for, at den, som har fremsat anmodningen, kan bringe foreløbige, herunder sikrende, retsmidler i anvendelse i overensstemmelse med loven i fuldbyrdelsesstaten, uden at der kræves en afgørelse om eksigibilitet efter artikel 27e.

2.
     
  Afgørelsen om eksigibilitet giver umiddelbar hjemmel til at anvende sikrende retsmidler.

3.
     
  Så længe den i artikel 27 g, stk. 5, fastsatte frist for appel af afgørelsen om eksigibilitet ikke er udløbet, og så længe der ikke er truffet afgørelse i appelsagen, er sikrende retsmidler det eneste mulige retsskridt over for aktiver, der tilhører den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse.

(Svarer til artikel 54 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 93 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 96

Forslag til forordning

Artikel 27 l (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27l |
| | Delvis eksigibilitet |
| | 1.
     
  Såfremt der ved retsafgørelsen er taget stilling til flere krav, og ikke alle krav kan erklæres for eksigible, skal retten eller den kompetente myndighed erklære et eller flere af dem for eksigible. |
| | 2.
     
  Den, som fremsætter en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, kan anmode om kun at få dele af retsafgørelsen erklæret for eksigible. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27l

Delvis eksigibilitet

1.
     
  Såfremt der ved retsafgørelsen er taget stilling til flere krav, og ikke alle krav kan erklæres for eksigible, skal retten eller den kompetente myndighed erklære et eller flere af dem for eksigible.

2.
     
  Den, som fremsætter en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, kan anmode om kun at få dele af retsafgørelsen erklæret for eksigible.

(Svarer til artikel 55 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 94 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 97

Forslag til forordning

Artikel 27 m (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27m |
| | Retshjælp |
| | Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces eller været fritaget for gebyrer og omkostninger, skal den pågældende i enhver sag om at få retsafgørelsen erklæret for eksigibel være berettiget til retshjælp eller fritagelse for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter loven i fuldbyrdelsesstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27m

Retshjælp

Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces eller været fritaget for gebyrer og omkostninger, skal den pågældende i enhver sag om at få retsafgørelsen erklæret for eksigibel være berettiget til retshjælp eller fritagelse for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter loven i fuldbyrdelsesstaten.

(Svarer til artikel 56 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 95 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 98

Forslag til forordning

Artikel 27 n (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27n |
| | Ingen form for sikkerhedsstillelse eller depositum |
| | Det kan ikke pålægges en part, som i en medlemsstat anmoder om anerkendelse, eksigibilitet eller fuldbyrdelse af en retsafgørelse, der er truffet i en anden medlemsstat, at stille sikkerhed eller depositum af nogen art med den begrundelse, at vedkommende er udlænding eller ikke har bopæl eller opholdssted i fuldbyrdelsesstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27n

Ingen form for sikkerhedsstillelse eller depositum

Det kan ikke pålægges en part, som i en medlemsstat anmoder om anerkendelse, eksigibilitet eller fuldbyrdelse af en retsafgørelse, der er truffet i en anden medlemsstat, at stille sikkerhed eller depositum af nogen art med den begrundelse, at vedkommende er udlænding eller ikke har bopæl eller opholdssted i fuldbyrdelsesstaten.

(Svarer til artikel 57 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 96 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 99

Forslag til forordning

Artikel 27 o (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 27o |
| | Ingen form for skat, afgift eller gebyr |
| | Ingen form for skat, afgift eller gebyr, som beregnes i forhold til sagens værdi, må opkræves i fuldbyrdelsesmedlemsstaten i forbindelse med behandlingen af en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 27o

Ingen form for skat, afgift eller gebyr

Ingen form for skat, afgift eller gebyr, som beregnes i forhold til sagens værdi, må opkræves i fuldbyrdelsesmedlemsstaten i forbindelse med behandlingen af en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel.

(Svarer til artikel 58 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 97 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 100

Forslag til forordning

Artikel 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anerkendelse
  af officielt bekræftede dokumenter | Accept
  af officielt bekræftede dokumenter |
| 1.   Officielt bekræftede dokumenter, der er
  udstedt
  i en medlemsstat,
  anerkendes i de øvrige medlemsstater, medmindre gyldigheden af dokumenterne anfægtes efter gældende lov, og under forbehold af,
  at
  en sådan anerkendelse
  ikke
  åbenbart
  strider mod grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat. | 1.   Officielt bekræftede dokumenter, der er
  oprettet
  i en medlemsstat,
  har samme beviskraft i en anden medlemsstat, som det har i domsstaten, eller de mest sammenlignelige virkninger, forudsat
  at
  dette
  ikke
  klart
  strider mod
  de
  grundlæggende retsprincipper i den
  pågældende
  medlemsstat. |
| | En person, som ønsker at anvende et officielt bekræftet dokument i en anden medlemsstat, kan anmode den myndighed, som opretter det officielt bekræftede dokument i domsstaten, om at udfylde den formular, der er udarbejdet efter rådgivningsproceduren i artikel 33, stk. 2, med en beskrivelse af den beviskraft, som det officielt bekræftede dokument har i domsstaten. |
| | 1a.
     
  Enhver anfægtelse af ægtheden af et officielt bekræftet dokument skal forelægges for retterne i domsstaten, og afgørelse herom træffes i henhold til loven i denne stat. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret. |
| | 1b.
     
  Enhver anfægtelse af de retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument, skal forelægges for de retter, som har kompetence i medfør af denne forordning, og afgørelse herom træffes i henhold til den lov, der finder anvendelse i medfør af kapitel III, eller den i artikel 32 nævnte lov. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat end domsstaten med hensyn til det anfægtede spørgsmål, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret. |
| | 1c.
     
  Hvis afgørelsen af en verserende sag ved en ret i en medlemsstat afhænger af afgørelsen af et spørgsmål vedrørende retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere, er den pågældende ret kompetent til at afgøre dette spørgsmål. |
| 2.
     
  Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de tillægges beviskraft angående indholdet og formodning om gyldighed. | |

Kommissionens forslag

Ændring

Anerkendelse
  af officielt bekræftede dokumenter

Accept
  af officielt bekræftede dokumenter

1.   Officielt bekræftede dokumenter, der er
  udstedt
  i en medlemsstat,
  anerkendes i de øvrige medlemsstater, medmindre gyldigheden af dokumenterne anfægtes efter gældende lov, og under forbehold af,
  at
  en sådan anerkendelse
  ikke
  åbenbart
  strider mod grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat.

1.   Officielt bekræftede dokumenter, der er
  oprettet
  i en medlemsstat,
  har samme beviskraft i en anden medlemsstat, som det har i domsstaten, eller de mest sammenlignelige virkninger, forudsat
  at
  dette
  ikke
  klart
  strider mod
  de
  grundlæggende retsprincipper i den
  pågældende
  medlemsstat.

En person, som ønsker at anvende et officielt bekræftet dokument i en anden medlemsstat, kan anmode den myndighed, som opretter det officielt bekræftede dokument i domsstaten, om at udfylde den formular, der er udarbejdet efter rådgivningsproceduren i artikel 33, stk. 2, med en beskrivelse af den beviskraft, som det officielt bekræftede dokument har i domsstaten.

1a.
     
  Enhver anfægtelse af ægtheden af et officielt bekræftet dokument skal forelægges for retterne i domsstaten, og afgørelse herom træffes i henhold til loven i denne stat. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret.

1b.
     
  Enhver anfægtelse af de retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument, skal forelægges for de retter, som har kompetence i medfør af denne forordning, og afgørelse herom træffes i henhold til den lov, der finder anvendelse i medfør af kapitel III, eller den i artikel 32 nævnte lov. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat end domsstaten med hensyn til det anfægtede spørgsmål, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret.

1c.
     
  Hvis afgørelsen af en verserende sag ved en ret i en medlemsstat afhænger af afgørelsen af et spørgsmål vedrørende retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument vedrørende formueforholdet mellem registrerede partnere, er den pågældende ret kompetent til at afgøre dette spørgsmål.

2.
     
  Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de tillægges beviskraft angående indholdet og formodning om gyldighed.

(Svarer til artikel 59 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 98 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 101

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Officielt bekræftede dokumenter
  , der er
  oprettet og eksigible
  i
  en medlemsstat
  , skal
  efter anmodning
  erklæres for
  eksigible
  i en anden medlemsstat
  efter
  proceduren i artikel
  [38 til 57] i forordning (EF) nr. 44/2001
  . | 1.   Et officielt bekræftet dokument, der er eksigibelt i domsstaten, skal erklæres for eksigibelt i en anden medlemsstat efter anmodning fra en berettiget part i overensstemmelse med proceduren i artikel 
  27b-27o
  . |
| | 1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 27c, stk. 3, litra b), udsteder den myndighed, der har udstedt det officielt bekræftede dokument, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der er udarbejdet efter rådgivningsproceduren i artikel 33, stk. 2. |
| 2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  [43 og 44] i forordning (EF) nr. 44/2001
  , kan kun afslå at erklære
  det
  officielt
  bekræftede
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  hvis fuldbyrdelsen
  af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod grundlæggende retsprincipper i
  den anmodede medlemsstat
  . | 2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  27 g eller artikel 27h
  , kan kun afslå at erklære
  et
  officielt
  bekræftet
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  såfremt en fuldbyrdelse
  af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i
  fuldbyrdelsesstaten
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Officielt bekræftede dokumenter
  , der er
  oprettet og eksigible
  i
  en medlemsstat
  , skal
  efter anmodning
  erklæres for
  eksigible
  i en anden medlemsstat
  efter
  proceduren i artikel
  [38 til 57] i forordning (EF) nr. 44/2001
  .

1.   Et officielt bekræftet dokument, der er eksigibelt i domsstaten, skal erklæres for eksigibelt i en anden medlemsstat efter anmodning fra en berettiget part i overensstemmelse med proceduren i artikel 
  27b-27o
  .

1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 27c, stk. 3, litra b), udsteder den myndighed, der har udstedt det officielt bekræftede dokument, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der er udarbejdet efter rådgivningsproceduren i artikel 33, stk. 2.

2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  [43 og 44] i forordning (EF) nr. 44/2001
  , kan kun afslå at erklære
  det
  officielt
  bekræftede
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  hvis fuldbyrdelsen
  af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod grundlæggende retsprincipper i
  den anmodede medlemsstat
  .

2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  27 g eller artikel 27h
  , kan kun afslå at erklære
  et
  officielt
  bekræftet
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  såfremt en fuldbyrdelse
  af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i
  fuldbyrdelsesstaten
  .

(Svarer til artikel 60 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 99 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 102

Forslag til forordning

Artikel 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anerkendelse og eksigibilitet af retsforlig | Eksigibilitet af retsforlig |
| Retsforlig, der er eksigible i
  oprindelsesmedlemsstaten, anerkendes og
  erklæres eksigible i en anden medlemsstat
  efter anmodning fra en berørt part på samme betingelser som officielt bekræftede dokumenter
  . Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  [42
  eller
  44] i forordning (EF) nr. 44/2001
  , kan kun afslå at erklære et retsforlig for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  hvis
  en fuldbyrdelse af retsforliget
  åbenlyst strider mod
  grundlæggende retsprincipper i
  den fuldbyrdende medlemsstat
  . | 1.
     Retsforlig, der er eksigible i
  domsstaten
  , erklæres
  på anmodning fra en berettiget part for
  eksigible i en anden medlemsstat
  efter proceduren i artikel 27b-27o
  . |
| | 1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 27c, stk. 3, litra b), udsteder den ret, der godkendte forliget, eller ved hvilken det blev indgået, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes efter rådgivningsproceduren i artikel 33c, stk. 2. |
| | 1b.
     Den ret, der behandler en appel indgivet i medfør af artikel 
  27 g
  eller
  artikel 27h
  , kan kun afslå at erklære et retsforlig for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  såfremt
  en fuldbyrdelse af retsforliget
  vil være i åbenlys modstrid med
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i
  fuldbyrdelsesstaten
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

Anerkendelse og eksigibilitet af retsforlig

Eksigibilitet af retsforlig

Retsforlig, der er eksigible i
  oprindelsesmedlemsstaten, anerkendes og
  erklæres eksigible i en anden medlemsstat
  efter anmodning fra en berørt part på samme betingelser som officielt bekræftede dokumenter
  . Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  [42
  eller
  44] i forordning (EF) nr. 44/2001
  , kan kun afslå at erklære et retsforlig for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  hvis
  en fuldbyrdelse af retsforliget
  åbenlyst strider mod
  grundlæggende retsprincipper i
  den fuldbyrdende medlemsstat
  .

1.
     Retsforlig, der er eksigible i
  domsstaten
  , erklæres
  på anmodning fra en berettiget part for
  eksigible i en anden medlemsstat
  efter proceduren i artikel 27b-27o
  .

1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 27c, stk. 3, litra b), udsteder den ret, der godkendte forliget, eller ved hvilken det blev indgået, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes efter rådgivningsproceduren i artikel 33c, stk. 2.

1b.
     Den ret, der behandler en appel indgivet i medfør af artikel 
  27 g
  eller
  artikel 27h
  , kan kun afslå at erklære et retsforlig for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet,
  såfremt
  en fuldbyrdelse af retsforliget
  vil være i åbenlys modstrid med
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i
  fuldbyrdelsesstaten
  .

(Svarer til artikel 61 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 100 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 103

Forslag til forordning

Artikel 31 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Retsvirkning over for
  tredjemand | Beskyttelse af
  tredjemand |

Kommissionens forslag

Ændring

Retsvirkning over for
  tredjemand

Beskyttelse af
  tredjemand

(Svarer til AM 101 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 104

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab for retsforholdet mellem en partner og tredjemand reguleres i
  loven i den medlemsstat, hvor partnerskabet er indgået, jf. artikel 15
  . | 1.   De formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab for retsforholdet mellem en partner og tredjemand reguleres i
  den lov, der finder anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber i henhold til denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   De formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab for retsforholdet mellem en partner og tredjemand reguleres i
  loven i den medlemsstat, hvor partnerskabet er indgået, jf. artikel 15
  .

1.   De formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab for retsforholdet mellem en partner og tredjemand reguleres i
  den lov, der finder anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af registrerede partnerskaber i henhold til denne forordning
  .

Ændring 105

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Loven i en medlemsstat kan dog foreskrive, at
  en partner
  ikke
  kan påberåbe sig den
  gældende
  lov
  over for tredjemand
  , når
  en af partnerne eller
  tredjemand har
  sædvanligt
  opholdssted
  på denne medlemsstats område, og når reglerne for tinglysning eller registrering i denne medlemsstats lovgivning ikke er overholdt, medmindre tredjemand kendte eller burde kende loven, der finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab
  . | 2.   
  I et retsforhold mellem
  en partner
  og tredjemand
  kan
  ingen af partnerne
  påberåbe sig den lov,
  der anvendes på formueforholdet i et registreret partnerskab,
  når
  den partner, der har et retsforhold til tredjemand, og
  tredjemand har
  deres sædvanlige
  opholdssted
  i samme stat, som ikke er den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab
  .
  I dette tilfælde finder loven i den medlemsstat, hvor partneren og tredjemand har deres sædvanlige opholdssted, anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab over for tredjemand. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Loven i en medlemsstat kan dog foreskrive, at
  en partner
  ikke
  kan påberåbe sig den
  gældende
  lov
  over for tredjemand
  , når
  en af partnerne eller
  tredjemand har
  sædvanligt
  opholdssted
  på denne medlemsstats område, og når reglerne for tinglysning eller registrering i denne medlemsstats lovgivning ikke er overholdt, medmindre tredjemand kendte eller burde kende loven, der finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab
  .

2.   
  I et retsforhold mellem
  en partner
  og tredjemand
  kan
  ingen af partnerne
  påberåbe sig den lov,
  der anvendes på formueforholdet i et registreret partnerskab,
  når
  den partner, der har et retsforhold til tredjemand, og
  tredjemand har
  deres sædvanlige
  opholdssted
  i samme stat, som ikke er den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet i det registrerede partnerskab
  .
  I dette tilfælde finder loven i den medlemsstat, hvor partneren og tredjemand har deres sædvanlige opholdssted, anvendelse på de formueretlige retsvirkninger af et registreret partnerskab over for tredjemand.

(Svarer til AM 102 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 106

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Tilsvarende kan loven i en medlemsstat, hvor en fast ejendom er beliggende, indeholde en regel svarende til reglen i stk. 2 om retsforholdet mellem en partner og tredjemand vedrørende denne faste ejendom. | 3.   
  Stk. 2 finder ikke anvendelse, hvis: |
| | a) | tredjemand kendte eller burde have kendt den lov, der finder anvendelse på formueforholdet i et registreret partnerskab, |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   
  Tilsvarende kan loven i en medlemsstat, hvor en fast ejendom er beliggende, indeholde en regel svarende til reglen i stk. 2 om retsforholdet mellem en partner og tredjemand vedrørende denne faste ejendom.

3.   
  Stk. 2 finder ikke anvendelse, hvis:

a)

tredjemand kendte eller burde have kendt den lov, der finder anvendelse på formueforholdet i et registreret partnerskab,

| b) | reglerne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem de registrerede partnere er overholdt i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor tredjemand og den partner, der har et retsforhold til tredjemand, har deres sædvanlige opholdssted, eller |
| --- | --- |

b)

reglerne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem de registrerede partnere er overholdt i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor tredjemand og den partner, der har et retsforhold til tredjemand, har deres sædvanlige opholdssted, eller

| c) | for så vidt angår forretninger om fast ejendom, reglerne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem registrerede partnere i forbindelse med fast ejendom er overholdt i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor den faste ejendom er beliggende. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår forretninger om fast ejendom, reglerne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem registrerede partnere i forbindelse med fast ejendom er overholdt i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor den faste ejendom er beliggende.

(Svarer til AM 103 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 107

Forslag til forordning

Artikel - 32 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 32 |
| | Sædvanligt opholdssted |
| | 1.
     
  Ved anvendelsen af denne forordning har selskaber, foreninger og andre juridiske personer sædvanligt opholdssted det sted, hvor de har deres hovedkontor. En fysisk person, der handler som led i sin erhvervsmæssige virksomhed, har sædvanligt opholdssted det sted, hvor den pågældende har sin hovedvirksomhed. |
| | 2.
     
  Er retsforholdet indgået som led i driften af en filial, et agentur eller en lignende virksomhed, eller påhviler det i henhold til aftalen en sådan filial, agentur eller virksomhed at opfylde forpligtelsen, gælder dog stedet for denne virksomhed som sædvanligt opholdssted. |
| | 3.
     
  Ved bestemmelsen af sædvanligt opholdssted er det relevante tidspunkt tidspunktet for retsforholdets indgåelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 32

Sædvanligt opholdssted

1.
     
  Ved anvendelsen af denne forordning har selskaber, foreninger og andre juridiske personer sædvanligt opholdssted det sted, hvor de har deres hovedkontor. En fysisk person, der handler som led i sin erhvervsmæssige virksomhed, har sædvanligt opholdssted det sted, hvor den pågældende har sin hovedvirksomhed.

2.
     
  Er retsforholdet indgået som led i driften af en filial, et agentur eller en lignende virksomhed, eller påhviler det i henhold til aftalen en sådan filial, agentur eller virksomhed at opfylde forpligtelsen, gælder dog stedet for denne virksomhed som sædvanligt opholdssted.

3.
     
  Ved bestemmelsen af sædvanligt opholdssted er det relevante tidspunkt tidspunktet for retsforholdets indgåelse.

(Svarer til AM 104 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 108

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | navne og kontaktoplysninger på de retter eller myndigheder, der har kompetence til at behandle anmodninger om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, i overensstemmelse med artikel 27b, stk. 1, og klager over retsafgørelser om sådanne anmodninger i henhold til artikel 27 g, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

navne og kontaktoplysninger på de retter eller myndigheder, der har kompetence til at behandle anmodninger om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, i overensstemmelse med artikel 27b, stk. 1, og klager over retsafgørelser om sådanne anmodninger i henhold til artikel 27 g, stk. 2

(Svarer til artikel 78, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 105 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 109

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | de procedurer for anfægtelse af appelafgørelser, der er omhandlet i artikel 27h |

Kommissionens forslag

Ændring

bb)

de procedurer for anfægtelse af appelafgørelser, der er omhandlet i artikel 27h

Ændring 110

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne
  underretter
  Kommissionen om
  enhver
  senere
  ændring
  af disse
  bestemmelser
  . | 2.   Medlemsstaterne
  informerer
  Kommissionen om
  eventuelle
  senere
  ændringer
  af disse
  oplysninger
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Medlemsstaterne
  underretter
  Kommissionen om
  enhver
  senere
  ændring
  af disse
  bestemmelser
  .

2.   Medlemsstaterne
  informerer
  Kommissionen om
  eventuelle
  senere
  ændringer
  af disse
  oplysninger
  .

Ændring 111

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende måde, bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område. | 3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende
  og lettilgængelig måde
  , bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område. |
| | Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne på det flersprogede websted også er tilgængelig gennem de officielle websteder, som de måtte oprette, navnlig gennem et link til Kommissionens websted. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende måde, bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område.

3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende
  og lettilgængelig måde
  , bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område.

Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne på det flersprogede websted også er tilgængelig gennem de officielle websteder, som de måtte oprette, navnlig gennem et link til Kommissionens websted.

(Svarer til artikel 78, stk. 3, i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 108 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 112

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen etablerer en oplysningsressource og et uddannelsesværktøj for de relevante embedsmænd i retsvæsenet og praktiserende jurister via oprettelse af en interaktiv webportal på alle EU-institutionernes officielle sprog, herunder et udvekslingssystem for faglig viden og praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

3a.
     
  Kommissionen etablerer en oplysningsressource og et uddannelsesværktøj for de relevante embedsmænd i retsvæsenet og praktiserende jurister via oprettelse af en interaktiv webportal på alle EU-institutionernes officielle sprog, herunder et udvekslingssystem for faglig viden og praksis.

(Svarer til AM 109 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 113

Forslag til forordning

Artikel 33 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 33a |
| | Udarbejdelse og senere ændring af listen med oplysninger, som omhandlet i artikel 2, stk. 1a |
| | 1.
     
  Kommissionen udarbejder på grundlag af medlemsstaternes meddelelser en liste over de andre myndigheder og juridiske aktører, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1a. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om eventuelle senere ændringer af oplysningerne på listen. Kommissionen ændrer listen i overensstemmelse hermed. |
| | 3.
     
  Kommissionen offentliggør listen og eventuelle senere ændringer i Den Europæiske Unions Tidende. |
| | 4.
     
  Kommissionen gør alle oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1 og 2, offentligt tilgængelige på anden passende måde, navnlig gennem Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 33a

Udarbejdelse og senere ændring af listen med oplysninger, som omhandlet i artikel 2, stk. 1a

1.
     
  Kommissionen udarbejder på grundlag af medlemsstaternes meddelelser en liste over de andre myndigheder og juridiske aktører, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1a.

2.
     
  Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om eventuelle senere ændringer af oplysningerne på listen. Kommissionen ændrer listen i overensstemmelse hermed.

3.
     
  Kommissionen offentliggør listen og eventuelle senere ændringer i Den Europæiske Unions Tidende.

4.
     
  Kommissionen gør alle oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1 og 2, offentligt tilgængelige på anden passende måde, navnlig gennem Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område.

(Svarer til artikel 79 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 110 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 114

Forslag til forordning

Artikel 33 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 33b |
| | Udarbejdelse og senere ændring af attester og formularer nævnt i artikel 27c, 28, 29 og 30 |
| | Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til udarbejdelse og/eller senere ændring af de attester og formularer, der er omhandlet i artikel 27c, 28, 29 og 30. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 33c, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 33b

Udarbejdelse og senere ændring af attester og formularer nævnt i artikel 27c, 28, 29 og 30

Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter til udarbejdelse og/eller senere ændring af de attester og formularer, der er omhandlet i artikel 27c, 28, 29 og 30. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 33c, stk. 2.

(Svarer til artikel 80 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 111 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 115

Forslag til forordning

Artikel 33 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 33c |
| | Udvalgsprocedure |
| | 1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. |
| | 2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 33c

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.

(Svarer til artikel 81 i forordning (EU) nr. 650/2012 og AM 112 i betænkningen i procedure 2011/0059(CNS).)

Ændring 116

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen undersøger navnlig følgende emner i sine rapporter: |
| | — | udnyttelse af mulighederne for at aftale lovvalg og valg af værneting i forbindelse med registrerede partnerskaber og de praktiske konsekvenser |

Kommissionens forslag

Ændring

Kommissionen undersøger navnlig følgende emner i sine rapporter:

—

udnyttelse af mulighederne for at aftale lovvalg og valg af værneting i forbindelse med registrerede partnerskaber og de praktiske konsekvenser

| — | praktisk opfyldelse af rådgivningskravet ved lovvalg |
| --- | --- |

—

praktisk opfyldelse af rådgivningskravet ved lovvalg

| — | udnyttelse af muligheden for at erklære sig inkompetent ved retterne i de medlemsstater, som ikke anerkender registrerede partnerskaber, og de praktiske konsekvenser, samt |
| --- | --- |

—

udnyttelse af muligheden for at erklære sig inkompetent ved retterne i de medlemsstater, som ikke anerkender registrerede partnerskaber, og de praktiske konsekvenser, samt

| — | potentialet for større konvergens mellem bestemmelserne i denne forordning og bestemmelserne i [forordningen om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller] med henblik på at opnå en øget ligestilling. |
| --- | --- |

—

potentialet for større konvergens mellem bestemmelserne i denne forordning og bestemmelserne i [forordningen om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller] med henblik på at opnå en øget ligestilling.

Ændring 117

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kapitel III finder kun anvendelse på partnere, der
  har registreret deres partnerskab
  . | 3.   Kapitel III finder kun anvendelse på
  registrerede
  partnere, der
  efter den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse |
| | a) | har indgået et registreret partnerskab eller |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Kapitel III finder kun anvendelse på partnere, der
  har registreret deres partnerskab
  .

3.   Kapitel III finder kun anvendelse på
  registrerede
  partnere, der
  efter den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse

a)

har indgået et registreret partnerskab eller

| b) | har foretaget lovvalg for formueforholdet. |
| --- | --- |

b)

har foretaget lovvalg for formueforholdet.

En lovvalgsaftale, som er indgået før [den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse], er også gyldig, hvis den opfylder betingelserne i kapitel III eller er gyldig i henhold til den lov, der på tidspunktet for lovvalget i henhold til de relevante bestemmelser i den internationale privatret finder anvendelse.

Når der er indgået en lovvalgsaftale før [den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse] med henblik på den mulighed for lovvalg, der er anført i forordningen, men denne aftale i henhold til den gældende lov på tidspunktet for lovvalget i henhold til de relevante bestemmelser i den internationale privatret ikke var gyldig, fordi den gældende lov ikke omfattede et lovvalg for registrerede partnerskaber, finder aftalen anvendelse fra [den dato, fra hvilken denne forordning finder anvendelse].

---

(1)  

  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 107.

(2)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/251 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/251

---

P7_TA(2013)0338

Formueforholdet mellem ægtefæller *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Rådets forordning om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller (COM(2011)0126 — C7-0093/2011 — 2011/0059(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure: høring)

(2016/C 093/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0126), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2011)0126),

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0093/2011),

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det italienske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det italienske Senat, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0253/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0253/2013),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Denne forordning vedrører spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller. Den dækker ikke begrebet »ægteskab«, der er defineret i medlemsstaternes nationale ret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Denne forordning vedrører spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller. Den dækker ikke begrebet »ægteskab«, der er defineret i medlemsstaternes nationale ret.

| (10) | Denne forordning vedrører spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller. Den dækker ikke begrebet »ægteskab«, der er defineret i medlemsstaternes nationale ret.
  Forordningen forholder sig tværtimod neutralt til dette begreb. Definitionen af begrebet ægteskab i medlemsstaternes nationale lovgivning berøres ikke af forordningen
  . |
| --- | --- |

(10)

Denne forordning vedrører spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller. Den dækker ikke begrebet »ægteskab«, der er defineret i medlemsstaternes nationale ret.
  Forordningen forholder sig tværtimod neutralt til dette begreb. Definitionen af begrebet ægteskab i medlemsstaternes nationale lovgivning berøres ikke af forordningen
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Denne forordnings anvendelsesområde bør omfatte alle civilretlige spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, både i forbindelse med den daglige disponering over ægtefællernes formuegoder og i forbindelse med en bodeling som følge af parrets separation eller boskifte ved en af ægtefællernes død. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Denne forordnings anvendelsesområde bør omfatte alle civilretlige spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, både i forbindelse med den daglige disponering over ægtefællernes formuegoder og i forbindelse med en bodeling som følge af parrets separation eller boskifte ved en af ægtefællernes død.

| (11) | Denne forordnings anvendelsesområde bør omfatte alle civilretlige spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, både i forbindelse med den daglige disponering over ægtefællernes formuegoder og i forbindelse med en bodeling som følge af parrets separation,
  skilsmisse eller
  boskifte ved en af ægtefællernes død. |
| --- | --- |

(11)

Denne forordnings anvendelsesområde bør omfatte alle civilretlige spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, både i forbindelse med den daglige disponering over ægtefællernes formuegoder og i forbindelse med en bodeling som følge af parrets separation,
  skilsmisse eller
  boskifte ved en af ægtefællernes død.

(Svarer til betragtning 9 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Denne forordning bør derimod ikke finde anvendelse på andre civilretlige områder end formueforholdet mellem ægtefæller. Af klarhedshensyn bør en række spørgsmål, der kan anses for at have tilknytning til formueforholdet mellem ægtefæller, derfor udtrykkeligt undtages fra denne forordnings anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Denne forordning bør derimod ikke finde anvendelse på andre civilretlige områder end formueforholdet mellem ægtefæller. Af klarhedshensyn bør en række spørgsmål, der kan anses for at have tilknytning til formueforholdet mellem ægtefæller, derfor udtrykkeligt undtages fra denne forordnings anvendelsesområde.

(Svarer til betragtning 11 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Da underholdspligt
  mellem ægtefæller er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt,
  indgår dette område
  ikke i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  gyldigheden og virkningerne af gavedispositioner
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (
  EF
  ) nr.
  593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I). |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Da underholdspligt
  mellem ægtefæller er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt,
  indgår dette område
  ikke i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  gyldigheden og virkningerne af gavedispositioner
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (
  EF
  ) nr.
  593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I).

| (12) | Underholdspligt
  mellem ægtefæller
  , som
  er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt,
  bør
  ikke
  indgå
  i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  arv
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (
  EU
  ) nr.
  650/2012 af 4. juli 2012 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser vedrørende arv, og om accept og fuldbyrdelse af officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis

   (1)

  . |
| --- | --- |

(12)

Underholdspligt
  mellem ægtefæller
  , som
  er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 4/2009 af 18. december 2008 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt,
  bør
  ikke
  indgå
  i denne forordnings anvendelsesområde, og det samme gælder spørgsmål om
  arv
  , der er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (
  EU
  ) nr.
  650/2012 af 4. juli 2012 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser vedrørende arv, og om accept og fuldbyrdelse af officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis

   (1)

  .

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13)) | Spørgsmål om den nærmere beskaffenhed af de tingslige rettigheder, der måtte findes i medlemsstaternes nationale ret, f.eks. spørgsmål om tinglysning af sådanne rettigheder, bør ligeledes udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, således som det også er tilfældet for Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU) nr.
  .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis]. Således kan retten i den medlemsstat, hvor en af ægtefællernes formuegode er beliggende, træffe tingsretlige foranstaltninger, bl.a. til tinglysning af overdragelsen af det omhandlede formuegode, når dette er et krav i den pågældende medlemsstats lovgivning |

Kommissionens forslag

Ændring

(13))

Spørgsmål om den nærmere beskaffenhed af de tingslige rettigheder, der måtte findes i medlemsstaternes nationale ret, f.eks. spørgsmål om tinglysning af sådanne rettigheder, bør ligeledes udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, således som det også er tilfældet for Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EU) nr.
  .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis]. Således kan retten i den medlemsstat, hvor en af ægtefællernes formuegode er beliggende, træffe tingsretlige foranstaltninger, bl.a. til tinglysning af overdragelsen af det omhandlede formuegode, når dette er et krav i den pågældende medlemsstats lovgivning

| (13)) | I lighed med
  forordning (EU) nr.
  650/2012 bør nærværende forordning ikke berøre den udtømmende liste over tinglige rettigheder (numerus clausus), som findes i nogle medlemsstaters nationale lovgivning. En
  medlemsstat
  bør ikke være forpligtet til at anerkende en tinglig rettighed vedrørende goder
  ,
  der befinder sig i denne medlemsstat, hvis den pågældende tinglige rettighed
  er et
  ukendt begreb i dens
  lovgivning. |
| --- | --- |

(13))

I lighed med
  forordning (EU) nr.
  650/2012 bør nærværende forordning ikke berøre den udtømmende liste over tinglige rettigheder (numerus clausus), som findes i nogle medlemsstaters nationale lovgivning. En
  medlemsstat
  bør ikke være forpligtet til at anerkende en tinglig rettighed vedrørende goder
  ,
  der befinder sig i denne medlemsstat, hvis den pågældende tinglige rettighed
  er et
  ukendt begreb i dens
  lovgivning.

(Svarer til betragtning 15 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Med henblik på at give berettigede mulighed for gøre brug af de rettigheder, som er opstået, eller som de har fået overdraget, i forbindelse med bodeling mellem ægtefæller, i en anden medlemsstat bør denne forordning imidlertid give mulighed for at tilpasse en ukendt tinglig rettighed til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den anden medlemsstats lov. En sådan tilpasning bør ske under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tinglige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger. Med henblik på fastlæggelse af den nationale tinglige rettighed, der ligger tættest på, kan myndighederne eller de kompetente personer i den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller, kontaktes for yderligere oplysninger om rettighedens art og virkninger. Med henblik herpå kan de eksisterende netværk inden for retssamarbejdet på det civil- og handelsretlige område benyttes såvel som andre tilgængelige midler, der kan lette forståelsen af fremmed ret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Med henblik på at give berettigede mulighed for gøre brug af de rettigheder, som er opstået, eller som de har fået overdraget, i forbindelse med bodeling mellem ægtefæller, i en anden medlemsstat bør denne forordning imidlertid give mulighed for at tilpasse en ukendt tinglig rettighed til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den anden medlemsstats lov. En sådan tilpasning bør ske under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tinglige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger. Med henblik på fastlæggelse af den nationale tinglige rettighed, der ligger tættest på, kan myndighederne eller de kompetente personer i den stat, hvis lov finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller, kontaktes for yderligere oplysninger om rettighedens art og virkninger. Med henblik herpå kan de eksisterende netværk inden for retssamarbejdet på det civil- og handelsretlige område benyttes såvel som andre tilgængelige midler, der kan lette forståelsen af fremmed ret.

(Svarer til betragtning 16 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Kravene om registrering i et register af en rettighed i fast ejendom eller løsøre bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være loven i den medlemsstat, hvor registret føres (for fast ejendom loven på det sted, hvor den faste ejendom befinder sig), som afgør, på hvilke retlige betingelser og hvorledes registreringen skal foretages, samt hvilke myndigheder, f.eks. tingbogsførende myndigheder eller notarer, der har ansvaret for at kontrollere, at alle krav er opfyldt, og at den fremlagte dokumentation er tilstrækkelig eller indeholder de nødvendige oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Kravene om registrering i et register af en rettighed i fast ejendom eller løsøre bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være loven i den medlemsstat, hvor registret føres (for fast ejendom loven på det sted, hvor den faste ejendom befinder sig), som afgør, på hvilke retlige betingelser og hvorledes registreringen skal foretages, samt hvilke myndigheder, f.eks. tingbogsførende myndigheder eller notarer, der har ansvaret for at kontrollere, at alle krav er opfyldt, og at den fremlagte dokumentation er tilstrækkelig eller indeholder de nødvendige oplysninger.

(Svarer til betragtning 18 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 13 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13c) | Virkningerne af registrering af en rettighed i et register bør også udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være lovgivningen i den medlemsstat, hvor registret føres, der afgør, hvorvidt registreringen f. eks. har deklaratorisk eller retsstiftende virkning. Når erhvervelsen af en rettighed i fast ejendom f.eks. er registreret i et register i henhold til loven i den medlemsstat, hvor registret føres, for at sikre et registers erga omnes-virkning eller for at beskytte en retlig transaktion, er det således denne medlemsstats lov, der bør afgøre tidspunktet for en sådan erhvervelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13c)

Virkningerne af registrering af en rettighed i et register bør også udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Det bør derfor være lovgivningen i den medlemsstat, hvor registret føres, der afgør, hvorvidt registreringen f. eks. har deklaratorisk eller retsstiftende virkning. Når erhvervelsen af en rettighed i fast ejendom f.eks. er registreret i et register i henhold til loven i den medlemsstat, hvor registret føres, for at sikre et registers erga omnes-virkning eller for at beskytte en retlig transaktion, er det således denne medlemsstats lov, der bør afgøre tidspunktet for en sådan erhvervelse.

(Svarer til betragtning 19 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 13 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13d) | Begrebet »formueforhold mellem ægtefæller«, som bestemmer anvendelsesområdet for denne forordning, bør omfatte samtlige formueretlige ordninger, som gælder mellem ægtefællerne og i deres forhold til tredjemand som følge af ægteskabet og efter dets ophør. Dette omfatter ikke kun de obligatoriske ordninger i den gældende lovgivning, men også eventuelle fakultative ordninger, som ægtefællerne kan aftale ud fra den gældende rets regler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13d)

Begrebet »formueforhold mellem ægtefæller«, som bestemmer anvendelsesområdet for denne forordning, bør omfatte samtlige formueretlige ordninger, som gælder mellem ægtefællerne og i deres forhold til tredjemand som følge af ægteskabet og efter dets ophør. Dette omfatter ikke kun de obligatoriske ordninger i den gældende lovgivning, men også eventuelle fakultative ordninger, som ægtefællerne kan aftale ud fra den gældende rets regler.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 13 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 13e) | I lighed med forordning (EU) nr. 650/2012 bør nærværende forordning respektere de forskellige systemer til regulering af spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, som anvendes i medlemsstaterne. I nærværende forordning bør begrebet »ret« derfor fortolkes bredt, så det ikke kun omfatter domstole i ordets egentlige betydning, dvs. som udfører en retlig funktion, men også notarer eller tinglysningskontorer i visse medlemsstater, som i bestemte sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller udfører en retlig funktion ligesom domstole, og de notarer og juridiske aktører, som i visse medlemsstater udfører en retlig funktion i en given sag vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller ved en rets delegation af beføjelser. Enhver ret som defineret i denne forordning bør være bundet af de kompetenceregler, der er fastsat i denne forordning. Omvendt bør begrebet »ret« ikke omfatte en medlemsstats ikkejudicielle myndigheder, der i henhold til national lov er bemyndiget til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, f.eks. notarerne i de fleste medlemsstater, som normalt ikke udfører en retlig funktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

13e)

I lighed med forordning (EU) nr. 650/2012 bør nærværende forordning respektere de forskellige systemer til regulering af spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, som anvendes i medlemsstaterne. I nærværende forordning bør begrebet »ret« derfor fortolkes bredt, så det ikke kun omfatter domstole i ordets egentlige betydning, dvs. som udfører en retlig funktion, men også notarer eller tinglysningskontorer i visse medlemsstater, som i bestemte sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller udfører en retlig funktion ligesom domstole, og de notarer og juridiske aktører, som i visse medlemsstater udfører en retlig funktion i en given sag vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller ved en rets delegation af beføjelser. Enhver ret som defineret i denne forordning bør være bundet af de kompetenceregler, der er fastsat i denne forordning. Omvendt bør begrebet »ret« ikke omfatte en medlemsstats ikkejudicielle myndigheder, der i henhold til national lov er bemyndiget til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, f.eks. notarerne i de fleste medlemsstater, som normalt ikke udfører en retlig funktion.

(Svarer til betragtning 20 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | For at tage højde for, at ægtepar tiere flytter i løbet af deres ægteskab, og af retsplejehensyn foreskriver kompetencereglerne i denne forordning, at spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, herunder bodelingen ved skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskabet, skal behandles af den ret i den pågældende medlemsstat, som i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 har kompetence til at behandle sager om skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

For at tage højde for, at ægtepar tiere flytter i løbet af deres ægteskab, og af retsplejehensyn foreskriver kompetencereglerne i denne forordning, at spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, herunder bodelingen ved skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskabet, skal behandles af den ret i den pågældende medlemsstat, som i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 har kompetence til at behandle sager om skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskab.

| (14) | For at tage højde for, at ægtepar tiere flytter i løbet af deres ægteskab, og af retsplejehensyn foreskriver kompetencereglerne i denne forordning, at spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, herunder bodelingen ved skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskabet, skal behandles af den ret i den pågældende medlemsstat, som i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 har kompetence til at behandle sager om skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskab
  , hvis de pågældende retters kompetence udtrykkeligt eller på anden vis er anerkendt af ægtefællerne. |
| --- | --- |

(14)

For at tage højde for, at ægtepar tiere flytter i løbet af deres ægteskab, og af retsplejehensyn foreskriver kompetencereglerne i denne forordning, at spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, herunder bodelingen ved skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskabet, skal behandles af den ret i den pågældende medlemsstat, som i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 har kompetence til at behandle sager om skilsmisse, separation og omstødelse af ægteskab
  , hvis de pågældende retters kompetence udtrykkeligt eller på anden vis er anerkendt af ægtefællerne.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Når spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller ikke vedrører en sag om skilsmisse, separation, omstødelse af ægteskab eller en af ægtefællernes død, kan ægtefællerne beslutte at forelægge spørgsmålene om deres formueforhold for retten i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som den, der skal gælde for deres formueforhold.
  Denne beslutning tager form af
  en aftale mellem ægtefællerne,
  og den
  kan indgås
  på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Når spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller ikke vedrører en sag om skilsmisse, separation, omstødelse af ægteskab eller en af ægtefællernes død, kan ægtefællerne beslutte at forelægge spørgsmålene om deres formueforhold for retten i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som den, der skal gælde for deres formueforhold.
  Denne beslutning tager form af
  en aftale mellem ægtefællerne,
  og den
  kan indgås
  på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen.

| (16) | Når spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller ikke vedrører en sag om skilsmisse, separation, omstødelse af ægteskab eller en af ægtefællernes død, kan ægtefællerne beslutte at forelægge spørgsmålene om deres formueforhold for retten i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som den, der skal gælde for deres formueforhold.
  Dette nødvendiggør
  en aftale mellem ægtefællerne,
  som
  kan indgås
  , indtil sagen anlægges og derefter efter bestemmelserne i den stat, hvor sagen anlægges. |
| --- | --- |

(16)

Når spørgsmål om formueforholdet mellem ægtefæller ikke vedrører en sag om skilsmisse, separation, omstødelse af ægteskab eller en af ægtefællernes død, kan ægtefællerne beslutte at forelægge spørgsmålene om deres formueforhold for retten i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som den, der skal gælde for deres formueforhold.
  Dette nødvendiggør
  en aftale mellem ægtefællerne,
  som
  kan indgås
  , indtil sagen anlægges og derefter efter bestemmelserne i den stat, hvor sagen anlægges.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Denne forordning bør give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet mellem ægtefæller i andre tilfælde end i forbindelse med separation eller en af ægtefællernes død og
  navnlig give mulighed for at fastsætte regler om forum necessitatis for at undgå enhver risiko for retsnægtelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Denne forordning bør give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet mellem ægtefæller i andre tilfælde end i forbindelse med separation eller en af ægtefællernes død og
  navnlig give mulighed for at fastsætte regler om forum necessitatis for at undgå enhver risiko for retsnægtelse.

| (17) | Denne forordning bør give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet mellem ægtefæller i andre tilfælde end i forbindelse med separation eller en af ægtefællernes død
  på grundlag af et sæt prioriterede kriterier, der sikrer en nær tilknytning mellem ægtefællerne
  og
  den medlemsstat, hvis ret er kompetent. |
| --- | --- |

(17)

Denne forordning bør give mulighed for at tillægge en medlemsstats retter den territoriale kompetence til at behandle sager om formueforholdet mellem ægtefæller i andre tilfælde end i forbindelse med separation eller en af ægtefællernes død
  på grundlag af et sæt prioriterede kriterier, der sikrer en nær tilknytning mellem ægtefællerne
  og
  den medlemsstat, hvis ret er kompetent.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Navnlig med henblik på at afhjælpe situationer, hvor der ikke er adgang til domstolsprøvelse, bør der i denne forordning åbnes mulighed for forum necessitatis, således at retten i en medlemsstat i undtagelsestilfælde kan træffe afgørelse i en sag vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, der er nært knyttet til et tredjeland. Et sådant undtagelsestilfælde kan anses at foreligge, når det viser sig umuligt at føre en sag i det pågældende tredjeland, f.eks. på grund af borgerkrig, eller når en berettiget ikke med rimelighed kan forventes at anlægge eller føre en sag i dette land. Kompetence baseret på forum necessitatis bør imidlertid kun udøves, hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Navnlig med henblik på at afhjælpe situationer, hvor der ikke er adgang til domstolsprøvelse, bør der i denne forordning åbnes mulighed for forum necessitatis, således at retten i en medlemsstat i undtagelsestilfælde kan træffe afgørelse i en sag vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, der er nært knyttet til et tredjeland. Et sådant undtagelsestilfælde kan anses at foreligge, når det viser sig umuligt at føre en sag i det pågældende tredjeland, f.eks. på grund af borgerkrig, eller når en berettiget ikke med rimelighed kan forventes at anlægge eller føre en sag i dette land. Kompetence baseret på forum necessitatis bør imidlertid kun udøves, hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende.

(Svarer til betragtning 31 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Når der ikke er indgået aftale om lovvalg, bør denne forordning indføre harmoniserede lovvalgsregler baseret på en række prioriterede tilknytningskriterier, som tilgodeser kravet om retssikkerhed og retlig forudsigelighed og sikrer, at der tages højde for parrets konkrete situation, og samtidig giver mulighed for at udpege en lov, der finder anvendelse på alle ægtefællernes formuegoder. Således bør ægtefællernes første fælles sædvanlige opholdssted efter ægteskabets indgåelse være det første kriterium og gå forud for ægtefællernes fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse. Hvis ingen af disse kriterier er opfyldt, eller hvis der ikke findes et første fælles sædvanligt opholdssted, eller ægtefællerne ikke har fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse, bør det tredje kriterium være loven i den medlemsstat, som ægtefællerne har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til alle forhold,
  navnlig stedet for ægteskabets indgåelse,
  dog således at denne tætte tilknytning skal bestå på tidspunktet for ægteskabets indgåelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Når der ikke er indgået aftale om lovvalg, bør denne forordning indføre harmoniserede lovvalgsregler baseret på en række prioriterede tilknytningskriterier, som tilgodeser kravet om retssikkerhed og retlig forudsigelighed og sikrer, at der tages højde for parrets konkrete situation, og samtidig giver mulighed for at udpege en lov, der finder anvendelse på alle ægtefællernes formuegoder. Således bør ægtefællernes første fælles sædvanlige opholdssted efter ægteskabets indgåelse være det første kriterium og gå forud for ægtefællernes fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse. Hvis ingen af disse kriterier er opfyldt, eller hvis der ikke findes et første fælles sædvanligt opholdssted, eller ægtefællerne ikke har fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse, bør det tredje kriterium være loven i den medlemsstat, som ægtefællerne har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til alle forhold,
  navnlig stedet for ægteskabets indgåelse,
  dog således at denne tætte tilknytning skal bestå på tidspunktet for ægteskabets indgåelse.

| (21) | Når der ikke er indgået aftale om lovvalg, bør denne forordning indføre harmoniserede lovvalgsregler baseret på en række prioriterede tilknytningskriterier, som tilgodeser kravet om retssikkerhed og retlig forudsigelighed og sikrer, at der tages højde for parrets konkrete situation, og samtidig giver mulighed for at udpege en lov, der finder anvendelse på alle ægtefællernes formuegoder. Således bør ægtefællernes
  fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for ægteskabets indgåelse respektive deres
  første fælles sædvanlige opholdssted efter ægteskabets indgåelse være det første kriterium og gå forud for ægtefællernes fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse. Hvis ingen af disse kriterier er opfyldt, eller hvis der ikke findes et første fælles sædvanligt opholdssted, eller ægtefællerne ikke har fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse, bør det tredje kriterium være loven i den medlemsstat, som ægtefællerne har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til alle forhold, dog således at denne tætte tilknytning skal bestå på tidspunktet for ægteskabets indgåelse. |
| --- | --- |

(21)

Når der ikke er indgået aftale om lovvalg, bør denne forordning indføre harmoniserede lovvalgsregler baseret på en række prioriterede tilknytningskriterier, som tilgodeser kravet om retssikkerhed og retlig forudsigelighed og sikrer, at der tages højde for parrets konkrete situation, og samtidig giver mulighed for at udpege en lov, der finder anvendelse på alle ægtefællernes formuegoder. Således bør ægtefællernes
  fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for ægteskabets indgåelse respektive deres
  første fælles sædvanlige opholdssted efter ægteskabets indgåelse være det første kriterium og gå forud for ægtefællernes fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse. Hvis ingen af disse kriterier er opfyldt, eller hvis der ikke findes et første fælles sædvanligt opholdssted, eller ægtefællerne ikke har fælles nationalitet på tidspunktet for ægteskabets indgåelse, bør det tredje kriterium være loven i den medlemsstat, som ægtefællerne har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til alle forhold, dog således at denne tætte tilknytning skal bestå på tidspunktet for ægteskabets indgåelse.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Med henblik på anvendelsen af denne forordning, dvs. hvor denne for så vidt angår anvendelse af en stats lovgivning henviser til statsborgerskabet som tilknytningspunkt, er spørgsmålet om fastlæggelsen af en persons statsborgerskab i tilfælde af flere statsborgerskaber, og om en person anses for statsborger i et bestemt stat, underlagt national lovgivning, herunder i givet fald internationale konventioner, under fuld overholdelse af Den Europæiske Unions almindelige principper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Med henblik på anvendelsen af denne forordning, dvs. hvor denne for så vidt angår anvendelse af en stats lovgivning henviser til statsborgerskabet som tilknytningspunkt, er spørgsmålet om fastlæggelsen af en persons statsborgerskab i tilfælde af flere statsborgerskaber, og om en person anses for statsborger i et bestemt stat, underlagt national lovgivning, herunder i givet fald internationale konventioner, under fuld overholdelse af Den Europæiske Unions almindelige principper.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Da lovvalget har stor betydning for formueforholdet mellem ægtefæller, bør forordningen indføre visse garantier, der kan sikre, at ægtefællerne eller de kommende ægtefæller er bevidste om følgerne af deres valg.
  Lovvalget bør således foretages i den form, der er foreskrevet for ægtepagter i loven i det valgte land eller loven i det land, hvor dokumentet oprettes, og det
  skal som et mindstekrav foreligge skriftligt og være dateret og undertegnet af begge ægtefællerne.
  Eventuelle yderligere formelle krav i loven i det valgte land eller i det land, hvor dokumentet oprettes, hvad angår gyldighed, tinglysning eller registrering af sådanne aftaler, bør overholdes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Da lovvalget har stor betydning for formueforholdet mellem ægtefæller, bør forordningen indføre visse garantier, der kan sikre, at ægtefællerne eller de kommende ægtefæller er bevidste om følgerne af deres valg.
  Lovvalget bør således foretages i den form, der er foreskrevet for ægtepagter i loven i det valgte land eller loven i det land, hvor dokumentet oprettes, og det
  skal som et mindstekrav foreligge skriftligt og være dateret og undertegnet af begge ægtefællerne.
  Eventuelle yderligere formelle krav i loven i det valgte land eller i det land, hvor dokumentet oprettes, hvad angår gyldighed, tinglysning eller registrering af sådanne aftaler, bør overholdes.

| (24) | Da lovvalget har stor betydning for formueforholdet mellem ægtefæller, bør forordningen indføre visse garantier, der kan sikre, at ægtefællerne eller de kommende ægtefæller er bevidste om følgerne af deres valg.
  Aftalen, som er bevis på dette valg,
  skal som et mindstekrav foreligge skriftligt og være dateret og underskrevet af begge ægtefællerne.
  Lovvalget bør i denne forbindelse foretages i den form, der er foreskrevet i den for formueforholdet mellem ægtefællerne gældende lovgivning eller loven i det land, hvor aftalen indgås. |
| --- | --- |

(24)

Da lovvalget har stor betydning for formueforholdet mellem ægtefæller, bør forordningen indføre visse garantier, der kan sikre, at ægtefællerne eller de kommende ægtefæller er bevidste om følgerne af deres valg.
  Aftalen, som er bevis på dette valg,
  skal som et mindstekrav foreligge skriftligt og være dateret og underskrevet af begge ægtefællerne.
  Lovvalget bør i denne forbindelse foretages i den form, der er foreskrevet i den for formueforholdet mellem ægtefællerne gældende lovgivning eller loven i det land, hvor aftalen indgås.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24a) | For at tage hensyn til visse retsnormer i medlemsstaterne, f.eks. beskyttelse af familiens bolig, samt for at tage hensyn til reguleringen af brugsretten i forholdet mellem ægtefællerne bør forordningen ikke være til hinder for, at den domstol, hvor sagen er anlagt, kan anvende overordnede præceptive bestemmelser, dvs. den bør tillade, at en medlemsstat tilsidesætter anvendelsen af udenlandsk ret til fordel for sin egen ret. Overordnede præceptive bestemmelser betegner i denne forbindelse præceptive bestemmelser, som en medlemsstat anser det for nødvendigt at benytte af hensyn til beskyttelsen af sin offentlige interesse, navnlig sin politiske, sociale og økonomiske organisation. For således at sikre beskyttelse af familiens bolig bør den medlemsstat, på hvis område boligen er beliggende, med forbehold af den pågældende medlemsstats gældende bestemmelser om udveksling, hvis forrang er sikret gennem artikel 35, anvende sine egne regler for beskyttelse af familiens bolig. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24a)

For at tage hensyn til visse retsnormer i medlemsstaterne, f.eks. beskyttelse af familiens bolig, samt for at tage hensyn til reguleringen af brugsretten i forholdet mellem ægtefællerne bør forordningen ikke være til hinder for, at den domstol, hvor sagen er anlagt, kan anvende overordnede præceptive bestemmelser, dvs. den bør tillade, at en medlemsstat tilsidesætter anvendelsen af udenlandsk ret til fordel for sin egen ret. Overordnede præceptive bestemmelser betegner i denne forbindelse præceptive bestemmelser, som en medlemsstat anser det for nødvendigt at benytte af hensyn til beskyttelsen af sin offentlige interesse, navnlig sin politiske, sociale og økonomiske organisation. For således at sikre beskyttelse af familiens bolig bør den medlemsstat, på hvis område boligen er beliggende, med forbehold af den pågældende medlemsstats gældende bestemmelser om udveksling, hvis forrang er sikret gennem artikel 35, anvende sine egne regler for beskyttelse af familiens bolig.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  reglerne i forordning (EF) nr. 44/2001, eventuelt tilpasset de særlige hensyn, der gør sig gældende
  inden for det
  område, der reguleres i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  reglerne i forordning (EF) nr. 44/2001, eventuelt tilpasset de særlige hensyn, der gør sig gældende
  inden for det
  område, der reguleres i denne forordning.

| (27) | Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser
  vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller
  afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse
  , eksigibilitet
  og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  andre EU-retsinstrumenter
  inden for det
  retslige samarbejde i civilsager. |
| --- | --- |

(27)

Da gensidig anerkendelse af retsafgørelser
  vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller
  afsagt i medlemsstaterne er et af målene med denne forordning, bør den omfatte regler om anerkendelse
  , eksigibilitet
  og fuldbyrdelse af retsafgørelser med udgangspunkt i
  andre EU-retsinstrumenter
  inden for det
  retslige samarbejde i civilsager.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28)) | For at tage hensyn til de forskellige
  måder, hvorpå spørgsmål om formueforholdet
  mellem ægtefæller
  løses
  i medlemsstaterne, bør denne forordning sikre
  anerkendelse og fuldbyrdelse
  af officielt bekræftede dokumenter.
  Officielt bekræftede dokumenter kan imidlertid ikke sidestilles med retsafgørelser, for så vidt angår deres anerkendelse. Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de har samme beviskraft, hvad angår indholdet i dokumentet, og samme retsvirkning som i oprindelseslandet, hvortil kommer en formodning om gyldighed, der kan afkræftes i tilfælde af anfægtelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28))

For at tage hensyn til de forskellige
  måder, hvorpå spørgsmål om formueforholdet
  mellem ægtefæller
  løses
  i medlemsstaterne, bør denne forordning sikre
  anerkendelse og fuldbyrdelse
  af officielt bekræftede dokumenter.
  Officielt bekræftede dokumenter kan imidlertid ikke sidestilles med retsafgørelser, for så vidt angår deres anerkendelse. Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de har samme beviskraft, hvad angår indholdet i dokumentet, og samme retsvirkning som i oprindelseslandet, hvortil kommer en formodning om gyldighed, der kan afkræftes i tilfælde af anfægtelse.

| (28) | For at tage hensyn til de forskellige
  systemer for behandling af sager vedrørende formueforhold
  mellem ægtefæller i medlemsstaterne bør denne forordning sikre
  accept og eksigibilitet i alle medlemsstater
  af officielt bekræftede dokumenter
  i en sag vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller. |
| --- | --- |

(28)

For at tage hensyn til de forskellige
  systemer for behandling af sager vedrørende formueforhold
  mellem ægtefæller i medlemsstaterne bør denne forordning sikre
  accept og eksigibilitet i alle medlemsstater
  af officielt bekræftede dokumenter
  i en sag vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller.

(Svarer til betragtning 60 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 28 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28a) | For så vidt angår anerkendelse, eksigibilitet og fuldbyrdelse af retsafgørelser samt anerkendelse og eksigibilitet af offentligt bekræftede dokumenter og retsforligs eksigibilitet, bør denne forordning derfor omfatte bestemmelser, som navnlig følger forordning (EU) nr. 650/2012. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28a)

For så vidt angår anerkendelse, eksigibilitet og fuldbyrdelse af retsafgørelser samt anerkendelse og eksigibilitet af offentligt bekræftede dokumenter og retsforligs eksigibilitet, bør denne forordning derfor omfatte bestemmelser, som navnlig følger forordning (EU) nr. 650/2012.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Selv om
  den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefæller, skal regulere retsforholdet mellem ægtefællerne
  og tredjemand
  , bør betingelserne for at påberåbe sig denne lov over for tredjemand dog være reguleret af loven i den medlemsstat, hvor ægtefællen eller tredjemanden
  har deres sædvanlige opholdssted
  af hensyn til beskyttelsen af tredjemand. Loven i denne medlemsstat kan således foreskrive
  ,
  at den pågældende ægtefælle kun kan påberåbe sig loven, der gælder for den pågældendes formueordning, over for tredjemand,
  hvis
  reglerne om registrering
  eller
  tinglysning i denne medlemsstat er overholdt, medmindre tredjemand kender eller
  burde
  kende
  den lov, der finder anvendelse
  på formueforholdet i ægteskabet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Selv om
  den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefæller, skal regulere retsforholdet mellem ægtefællerne
  og tredjemand
  , bør betingelserne for at påberåbe sig denne lov over for tredjemand dog være reguleret af loven i den medlemsstat, hvor ægtefællen eller tredjemanden
  har deres sædvanlige opholdssted
  af hensyn til beskyttelsen af tredjemand. Loven i denne medlemsstat kan således foreskrive
  ,
  at den pågældende ægtefælle kun kan påberåbe sig loven, der gælder for den pågældendes formueordning, over for tredjemand,
  hvis
  reglerne om registrering
  eller
  tinglysning i denne medlemsstat er overholdt, medmindre tredjemand kender eller
  burde
  kende
  den lov, der finder anvendelse
  på formueforholdet i ægteskabet.

| (29) | Retsforholdet mellem en ægtefælle og tredjemand reguleres af
  den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefællerne i medfør af denne forordning. For at beskytte tredjemand bør ingen af ægtefællerne dog i et retsforhold mellem en ægtefælle
  og
  en
  tredjemand
  kunne påberåbe sig den pågældende lov, hvis den ægtefælle, der
  har
  forbindelse med tredjemand, og tredjemand har
  deres sædvanlige opholdssted
  i samme stat
  ,
  som ikke er den stat,
  hvis
  lov finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller. Der bør gælde undtagelser, hvis tredjemand ikke er beskyttelsesværdig, dvs. han var bekendt
  eller burde
  have været bekendt med
  den lov, der finder anvendelse
  , eller hvis de i staten gældende krav vedrørende registrering eller tinglysning er overholdt. |
| --- | --- |

(29)

Retsforholdet mellem en ægtefælle og tredjemand reguleres af
  den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefællerne i medfør af denne forordning. For at beskytte tredjemand bør ingen af ægtefællerne dog i et retsforhold mellem en ægtefælle
  og
  en
  tredjemand
  kunne påberåbe sig den pågældende lov, hvis den ægtefælle, der
  har
  forbindelse med tredjemand, og tredjemand har
  deres sædvanlige opholdssted
  i samme stat
  ,
  som ikke er den stat,
  hvis
  lov finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller. Der bør gælde undtagelser, hvis tredjemand ikke er beskyttelsesværdig, dvs. han var bekendt
  eller burde
  have været bekendt med
  den lov, der finder anvendelse
  , eller hvis de i staten gældende krav vedrørende registrering eller tinglysning er overholdt.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30a) | For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, som vedrører afgørelser om eksigibilitet for afgørelser, retsforlig og offentligt bekræftede dokumenter. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (2)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(30a)

For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, som vedrører afgørelser om eksigibilitet for afgørelser, retsforlig og offentligt bekræftede dokumenter. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser

   (2)

  .

(Svarer til betragtning 78 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 30 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (30b) | Rådgivningsproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, der er fastsat i denne forordning, efter proceduren i artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30b)

Rådgivningsproceduren bør anvendes til vedtagelse af gennemførelsesretsakter vedrørende udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, der er fastsat i denne forordning, efter proceduren i artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.

(Svarer til betragtning 79 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17, 21 og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten, forbuddet mod forskelsbehandling og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17, 21 og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten, forbuddet mod forskelsbehandling og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper.

| (32) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17,
  20
  , 21,
  23
  og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten,
  lighed for loven
  , forbuddet mod forskelsbehandling,
  ligestilling mellem kvinder og mænd
  og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper. |
| --- | --- |

(32)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7, 9, 17,
  20
  , 21,
  23
  og 47 om henholdsvis respekt for privatliv og familieliv, retten til at indgå ægteskab og retten til at stifte familie i overensstemmelse med de nationale love, ejendomsretten,
  lighed for loven
  , forbuddet mod forskelsbehandling,
  ligestilling mellem kvinder og mænd
  og retten til adgang til effektive retsmidler. Denne forordning bør anvendes af medlemsstaternes retter under fuld overholdelse af disse rettigheder og principper.

(Svarer til betragtning 81 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | ægtefællernes retsevne |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

ægtefællernes retsevne

| a) | ægtefællernes
  almindelige
  retsevne |
| --- | --- |

a)

ægtefællernes
  almindelige
  retsevne

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | ægteskabets eksistens, gyldighed eller anerkendelse |

Kommissionens forslag

Ændring

aa)

ægteskabets eksistens, gyldighed eller anerkendelse

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | gavedispositioner mellem ægtefællerne |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

gavedispositioner mellem ægtefællerne

udgår

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den længstlevende
  ægtefælles arverettigheder |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

den længstlevende
  ægtefælles arverettigheder

| d) | arvespørgsmål for så vidt angår
  den længstlevende
  ægtefælle |
| --- | --- |

d)

arvespørgsmål for så vidt angår
  den længstlevende
  ægtefælle

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | selskaber oprettet mellem ægtefællerne |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

selskaber oprettet mellem ægtefællerne

| e) | spørgsmål vedrørende lovgivningen om selskaber, foreninger og juridiske personer |
| --- | --- |

e)

spørgsmål vedrørende lovgivningen om selskaber, foreninger og juridiske personer

(Svarer til artikel 1, litra h, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | arten af tingslige rettigheder
  over et formuegode og registreringen af sådanne rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

arten af tingslige rettigheder
  over et formuegode og registreringen af sådanne rettigheder.

| f) | arten af tinglige rettigheder |
| --- | --- |

f)

arten af tinglige rettigheder

(Svarer til artikel 1, litra k, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | enhver registrering i et register af rettigheder i fast ejendom eller løsøre, herunder de lovmæssige krav til en sådan registrering, samt virkningerne af registrering eller manglende registrering af sådanne rettigheder i et register og |

Kommissionens forslag

Ændring

fa)

enhver registrering i et register af rettigheder i fast ejendom eller løsøre, herunder de lovmæssige krav til en sådan registrering, samt virkningerne af registrering eller manglende registrering af sådanne rettigheder i et register og

(Svarer til artikel 1, litra l, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 3 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | spørgsmål om retten til overførsel eller tilpasning i tilfælde af skilsmisse af rettigheder til alders- eller invalidepension mellem ægtefæller eller tidligere ægtefæller, som er opnået under ægteskabet |

Kommissionens forslag

Ændring

fb)

spørgsmål om retten til overførsel eller tilpasning i tilfælde af skilsmisse af rettigheder til alders- eller invalidepension mellem ægtefæller eller tidligere ægtefæller, som er opnået under ægteskabet

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »formueforhold mellem ægtefæller«: samtlige regler om de formueretlige forbindelser mellem ægtefællerne
  indbyrdes
  og over for tredjemand |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

»formueforhold mellem ægtefæller«: samtlige regler om de formueretlige forbindelser mellem ægtefællerne
  indbyrdes
  og over for tredjemand

| a) | »formueforhold mellem ægtefæller«: samtlige regler om de formueretlige forbindelser mellem ægtefællerne og
  i deres forhold
  over for tredjemand
  som følge af ægteskabet |
| --- | --- |

a)

»formueforhold mellem ægtefæller«: samtlige regler om de formueretlige forbindelser mellem ægtefællerne og
  i deres forhold
  over for tredjemand
  som følge af ægteskabet

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »ægtepagt«: aftale mellem ægtefællerne om
  de formueretlige forbindelser mellem ægtefællerne indbyrdes og over for tredjemand |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

»ægtepagt«: aftale mellem ægtefællerne om
  de formueretlige forbindelser mellem ægtefællerne indbyrdes og over for tredjemand

| b) | »ægtepagt«: aftale mellem ægtefællerne
  eller de kommende ægtefæller
  om
  deres formueordning |
| --- | --- |

b)

»ægtepagt«: aftale mellem ægtefællerne
  eller de kommende ægtefæller
  om
  deres formueordning

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | »officielt bekræftet dokument«: et dokument, der
  officielt er udfærdiget
  eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  oprindelsesmedlemsstaten
  , idet den officielle bekræftelse: |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

»officielt bekræftet dokument«: et dokument, der
  officielt er udfærdiget
  eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  oprindelsesmedlemsstaten
  , idet den officielle bekræftelse:

| c) | »officielt bekræftet dokument«: et dokument
  vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller
  , der
  er formelt udstedt
  eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  en medlemsstat
  , idet den officielle bekræftelse: |
| --- | --- |

c)

»officielt bekræftet dokument«: et dokument
  vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller
  , der
  er formelt udstedt
  eller registreret som et officielt bekræftet dokument i
  en medlemsstat
  , idet den officielle bekræftelse:

(Svarer til artikel 3, stk. 1, litra i, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | »retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, uanset hvordan den betegnes,
  såsom dom, kendelse, bevilling eller fuldbyrdelsesordre, samt
  fastsættelse af sagsomkostninger
  foretaget
  af retten |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

»retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, uanset hvordan den betegnes,
  såsom dom, kendelse, bevilling eller fuldbyrdelsesordre, samt
  fastsættelse af sagsomkostninger
  foretaget
  af retten

| d) | »retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, uanset hvordan den betegnes,
  samt en afgørelse om
  fastsættelse af sagsomkostninger
  , som foretages
  af
  en embedsmand ved
  retten |
| --- | --- |

d)

»retsafgørelse«: enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, uanset hvordan den betegnes,
  samt en afgørelse om
  fastsættelse af sagsomkostninger
  , som foretages
  af
  en embedsmand ved
  retten

(Svarer til artikel 3, stk. 1, litra g, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet,
  ægteskabet indgået,
  det officielt bekræftede dokument er oprettet, retsforliget er indgået
  , skifteretsattesten er udfærdiget eller ethvert andet dokument er oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation. |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

»oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet,
  ægteskabet indgået,
  det officielt bekræftede dokument er oprettet, retsforliget er indgået
  , skifteretsattesten er udfærdiget eller ethvert andet dokument er oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation.

| e) | »oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet, det officielt bekræftede dokument er oprettet
  eller
  retsforliget er
  billiget eller
  indgået |
| --- | --- |

e)

»oprindelsesmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori retsafgørelsen er truffet, det officielt bekræftede dokument er oprettet
  eller
  retsforliget er
  billiget eller
  indgået

(Svarer til artikel 3, stk. 1, litra e, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | »
  den anmodede medlemsstat
  «: den medlemsstat,
  der anmodes om at anerkende og/eller fuldbyrde
  retsafgørelsen,
  ægtepagten,
  det officielt bekræftede dokument
  , retsforliget, skifteretsattesten
  eller
  ethvert andet dokument oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

»
  den anmodede medlemsstat
  «: den medlemsstat,
  der anmodes om at anerkende og/eller fuldbyrde
  retsafgørelsen,
  ægtepagten,
  det officielt bekræftede dokument
  , retsforliget, skifteretsattesten
  eller
  ethvert andet dokument oprettet af eller ved en judiciel myndighed eller en anden myndighed i henhold til delegation

| f) | »
  fuldbyrdelsesmedlemsstat
  «: den medlemsstat,
  hvori
  retsafgørelsen,
  retsforliget eller
  det officielt bekræftede dokument
  søges gjort eksigibel(t)
  eller
  fuldbyrdet |
| --- | --- |

f)

»
  fuldbyrdelsesmedlemsstat
  «: den medlemsstat,
  hvori
  retsafgørelsen,
  retsforliget eller
  det officielt bekræftede dokument
  søges gjort eksigibel(t)
  eller
  fuldbyrdet

(Svarer til artikel 3, stk. 1, litra f, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | enhver kompetent retslig myndighed i medlemsstaterne, der udøver en retslig funktion i sager om formueforholdet mellem ægtefæller, samt enhver anden ikke-retslig myndighed eller person der efter delegation eller udpegelse foretaget af en retslig myndighed i medlemsstaterne udøver funktioner, der henhører under retternes kompetence, jf. denne forordning |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

enhver kompetent retslig myndighed i medlemsstaterne, der udøver en retslig funktion i sager om formueforholdet mellem ægtefæller, samt enhver anden ikke-retslig myndighed eller person der efter delegation eller udpegelse foretaget af en retslig myndighed i medlemsstaterne udøver funktioner, der henhører under retternes kompetence, jf. denne forordning

udgår

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I denne forordning omfatter begrebet »ret« enhver judiciel myndighed og alle andre myndigheder og juridiske aktører med kompetence i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, som udfører en retlig funktion eller handler ved en judiciel myndigheds delegation af beføjelser eller handler under en judiciel myndigheds kontrol, såfremt sådanne andre myndigheder eller juridiske aktører giver garantier med hensyn til upartiskhed og parternes ret til at blive hørt, og såfremt deres retsafgørelser i henhold til loven i den medlemsstat, hvor de har deres virke, |
| | a) | kan gøres til genstand for anke eller fornyet prøvelse ved en judiciel myndighed og |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  I denne forordning omfatter begrebet »ret« enhver judiciel myndighed og alle andre myndigheder og juridiske aktører med kompetence i sager vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, som udfører en retlig funktion eller handler ved en judiciel myndigheds delegation af beføjelser eller handler under en judiciel myndigheds kontrol, såfremt sådanne andre myndigheder eller juridiske aktører giver garantier med hensyn til upartiskhed og parternes ret til at blive hørt, og såfremt deres retsafgørelser i henhold til loven i den medlemsstat, hvor de har deres virke,

a)

kan gøres til genstand for anke eller fornyet prøvelse ved en judiciel myndighed og

| b) | har samme retskraft og -virkning som en retsafgørelse truffet af en judiciel myndighed i samme sag. |
| --- | --- |

b)

har samme retskraft og -virkning som en retsafgørelse truffet af en judiciel myndighed i samme sag.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de andre myndigheder og juridiske aktører, der er omhandlet i første afsnit, i overensstemmelse med artikel 37a.

(Svarer til artikel 3, stk. 2, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel - 3 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 3 |
| | Kompetence i spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i medlemsstaterne |
| | Denne forordning vedrører ikke medlemsstaternes kompetence til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 3

Kompetence i spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i medlemsstaterne

Denne forordning vedrører ikke medlemsstaternes kompetence til at behandle spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller.

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De retter i en medlemsstat, der behandler en ægtefælles
  arvesag
  i medfør af forordning (EU) nr. .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis], har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med
  sagen
  . | De retter i en medlemsstat, der behandler en
  arvesag vedrørende en
  ægtefælles
  arv
  i medfør af forordning (EU) nr. 650/2012, har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med
  arvesagen. |

Kommissionens forslag

Ændring

De retter i en medlemsstat, der behandler en ægtefælles
  arvesag
  i medfør af forordning (EU) nr. .../... [om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og officielt bekræftede dokumenter vedrørende arv og om indførelse af et europæisk arvebevis], har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med
  sagen
  .

De retter i en medlemsstat, der behandler en
  arvesag vedrørende en
  ægtefælles
  arv
  i medfør af forordning (EU) nr. 650/2012, har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med
  arvesagen.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om skilsmisse, separation eller omstødelse af et ægteskab i medfør af forordning (EF) nr. 2201/2003, har ligeledes, hvis ægtefællerne har aftalt det, kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med sagen. | De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om skilsmisse, separation eller omstødelse af et ægteskab i medfør af forordning (EF) nr. 2201/2003, har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med
  denne ansøgning, hvis ægtefællerne udtrykkeligt eller på anden entydig vis har anerkendt de pågældende retters kompetence
  . |
| En sådan aftale kan indgås på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen. Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af begge parter. | |
| Hvis der ikke
  indgås aftale mellem ægtefællerne
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel
  5. | Hvis der ikke
  foreligger en anerkendelse af den i stk. 1 omhandlede rets kompetence
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel
  5 ff
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om skilsmisse, separation eller omstødelse af et ægteskab i medfør af forordning (EF) nr. 2201/2003, har ligeledes, hvis ægtefællerne har aftalt det, kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med sagen.

De retter i en medlemsstat, der behandler en ansøgning om skilsmisse, separation eller omstødelse af et ægteskab i medfør af forordning (EF) nr. 2201/2003, har ligeledes kompetence til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med
  denne ansøgning, hvis ægtefællerne udtrykkeligt eller på anden entydig vis har anerkendt de pågældende retters kompetence
  .

En sådan aftale kan indgås på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen. Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af begge parter.

Hvis der ikke
  indgås aftale mellem ægtefællerne
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel
  5.

Hvis der ikke
  foreligger en anerkendelse af den i stk. 1 omhandlede rets kompetence
  , fastsættes kompetencen efter reglerne i artikel
  5 ff
  .

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Aftale om værneting |
| | 1.
     
  Ægtefællerne kan aftale, at retterne i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som gældende lov for deres formueforhold, jf. artikel 16, er kompetente til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende deres formueforhold. Disse retter har enekompetence. |
| | Med forbehold af afsnit 3 kan en aftale om værneting til enhver tid indgås eller ændres, dog senest når sagen anlægges. |
| | Hvis loven i domstolslandet giver mulighed for det, kan ægtefællerne også aftale valget af værneting efter sagens anlæg. I så fald optages lovvalget i protokollen ved domstolen i overensstemmelse med loven i domstolslandet. |
| | Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af ægtefællerne. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen. |
| | 2.
     
  Ægtefællerne kan også aftale, at retterne i den medlemsstat, hvis lov som følge af manglende lovvalg er gældende lov for deres formueretforhold, jf. artikel 17, er kompetente. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4a

Aftale om værneting

1.
     
  Ægtefællerne kan aftale, at retterne i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som gældende lov for deres formueforhold, jf. artikel 16, er kompetente til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende deres formueforhold. Disse retter har enekompetence.

Med forbehold af afsnit 3 kan en aftale om værneting til enhver tid indgås eller ændres, dog senest når sagen anlægges.

Hvis loven i domstolslandet giver mulighed for det, kan ægtefællerne også aftale valget af værneting efter sagens anlæg. I så fald optages lovvalget i protokollen ved domstolen i overensstemmelse med loven i domstolslandet.

Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af ægtefællerne. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen.

2.
     
  Ægtefællerne kan også aftale, at retterne i den medlemsstat, hvis lov som følge af manglende lovvalg er gældende lov for deres formueretforhold, jf. artikel 17, er kompetente.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4b |
| | Kompetence baseret på sagsøgtes fremmøde |
| | 1.
     
  Medmindre der er tale om kompetence som følge af andre bestemmelser i denne forordning, har en ret i en medlemsstat, som er valgt i henhold til artikel 16, eller hvis lovgivning finder anvendelse med henhold til artikel 17, og som sagsøgte giver fremmøde for, kompetence. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse i de tilfælde, hvor formålet med et fremmøde er at bestride en rets kompetence eller hvor en anden ret har kompetence i medfør af artikel 3, artikel 4 eller artikel 4a. |
| | 2.
     
  Før domstolen erklærer sig kompetent i henhold til stk. 1, sikrer den, at sagsøgte informeres om sin ret til at bestride rettens kompetence og om konsekvenserne af at give fremmøde i sagen eller ej. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 4b

Kompetence baseret på sagsøgtes fremmøde

1.
     
  Medmindre der er tale om kompetence som følge af andre bestemmelser i denne forordning, har en ret i en medlemsstat, som er valgt i henhold til artikel 16, eller hvis lovgivning finder anvendelse med henhold til artikel 17, og som sagsøgte giver fremmøde for, kompetence. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse i de tilfælde, hvor formålet med et fremmøde er at bestride en rets kompetence eller hvor en anden ret har kompetence i medfør af artikel 3, artikel 4 eller artikel 4a.

2.
     
  Før domstolen erklærer sig kompetent i henhold til stk. 1, sikrer den, at sagsøgte informeres om sin ret til at bestride rettens kompetence og om konsekvenserne af at give fremmøde i sagen eller ej.

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.
     
  Bortset fra de tilfælde, der er nævnt
  i artikel 3 og
  4
  , er nedennævnte retter kompetente i sager, der vedrører formueforholdet mellem ægtefæller: | Hvis ingen ret har kompetence
  i
  henhold til
  artikel 3
  , 4
  og
  4a
  , er nedennævnte retter
  i medlemsstaterne
  kompetente i sager, der vedrører formueforholdet mellem ægtefæller: |
| a) | retterne
  i den medlemsstat, hvor
  ægtefællerne har deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted, eller
  når dette ikke er relevant |

Kommissionens forslag

Ændring

1.
     
  Bortset fra de tilfælde, der er nævnt
  i artikel 3 og
  4
  , er nedennævnte retter kompetente i sager, der vedrører formueforholdet mellem ægtefæller:

Hvis ingen ret har kompetence
  i
  henhold til
  artikel 3
  , 4
  og
  4a
  , er nedennævnte retter
  i medlemsstaterne
  kompetente i sager, der vedrører formueforholdet mellem ægtefæller:

a)

retterne
  i den medlemsstat, hvor
  ægtefællerne har deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted, eller
  når dette ikke er relevant

| a) | retterne
  på hvis område
  ægtefællerne har deres sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller
  i mangel heraf |
| --- | --- |

a)

retterne
  på hvis område
  ægtefællerne har deres sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller
  i mangel heraf

| b) | retterne
  i den medlemsstat, hvor
  ægtefællerne
  sidst
  havde deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted,
  hvis
  en af
  ægtefællerne fortsat har sit opholdssted dér
  , eller
  når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

b)

retterne
  i den medlemsstat, hvor
  ægtefællerne
  sidst
  havde deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted,
  hvis
  en af
  ægtefællerne fortsat har sit opholdssted dér
  , eller
  når dette ikke er relevant

| b) | retterne
  på hvis område
  ægtefællerne havde deres
  seneste
  sædvanlige opholdssted,
  for så vidt
  en af
  dem stadig er bosat i denne stat på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller
  i mangel heraf |
| --- | --- |

b)

retterne
  på hvis område
  ægtefællerne havde deres
  seneste
  sædvanlige opholdssted,
  for så vidt
  en af
  dem stadig er bosat i denne stat på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller
  i mangel heraf

| c) | retterne
  i den medlemsstat, hvor
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted, eller
  når dette ikke er relevant |
| --- | --- |

c)

retterne
  i den medlemsstat, hvor
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted, eller
  når dette ikke er relevant

| c) | retterne
  på hvis område
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller
  i mangel heraf |
| --- | --- |

c)

retterne
  på hvis område
  sagsøgte har sit sædvanlige opholdssted
  på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller
  i mangel heraf

| d) | retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet begge ægtefæller har, eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor ægtefællerne har fælles opholdssted. |
| --- | --- |

d)

retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet begge ægtefæller har, eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor ægtefællerne har fælles opholdssted.

| d) | retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet begge ægtefæller har
  på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor ægtefællerne har fælles opholdssted. |
| --- | --- |

d)

retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet begge ægtefæller har
  på det tidspunkt
  ,
  hvor sagen anlægges,
  eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor ægtefællerne har fælles opholdssted.

2.
     
  Ægtefællerne kan ligeledes beslutte, at retterne i den medlemsstat, hvis lov de har valgt som gældende lov for deres formueretforhold, jf. artikel 16 og 18, er kompetente til at behandle spørgsmål vedrørende deres formueforhold.

| da) | retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet sagsøgte har, eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor han/hun har bopæl. |
| --- | --- |

da)

retterne i den medlemsstat, hvis nationalitet sagsøgte har, eller, for så vidt angår Det Forenede Kongerige og Irland, hvor han/hun har bopæl.

En sådan aftale kan indgås på et hvilket som helst tidspunkt, også under retssagen. Hvis der indgås aftale før retssagen, skal denne udformes skriftligt og dateres og underskrives af begge parter.

(Vedr. stk. 2, se Ændring til artikel 4a (ny); teksten er ændret)

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis ingen ret er kompetent i medfør af artikel 3, 4 eller 5, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis et eller flere formuegoder tilhørende en eller begge ægtefæller befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  det
  eller de
  pågældende
  formuegoder. | Hvis ingen ret
  i medlemsstaterne
  er kompetent i medfør af artikel 3, 4
  , 4a
  eller 5, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis et eller flere formuegoder
  i form af fast ejendom eller registrerede formuegoder
  tilhørende en eller begge ægtefæller befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  den faste ejendom
  eller de
  registrerede
  formuegoder. |
| | I denne forbindelse kan retterne i en medlemsstat kun træffe afgørelse vedrørende fast ejendom eller registrerede formuegoder, som befinder sig i den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis ingen ret er kompetent i medfør af artikel 3, 4 eller 5, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis et eller flere formuegoder tilhørende en eller begge ægtefæller befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  det
  eller de
  pågældende
  formuegoder.

Hvis ingen ret
  i medlemsstaterne
  er kompetent i medfør af artikel 3, 4
  , 4a
  eller 5, vil retterne i en medlemsstat være kompetente, hvis et eller flere formuegoder
  i form af fast ejendom eller registrerede formuegoder
  tilhørende en eller begge ægtefæller befinder sig på medlemsstatens område; i det tilfælde vil retten kun kunne træffe afgørelse om
  den faste ejendom
  eller de
  registrerede
  formuegoder.

I denne forbindelse kan retterne i en medlemsstat kun træffe afgørelse vedrørende fast ejendom eller registrerede formuegoder, som befinder sig i den pågældende medlemsstat.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4, 5 eller 6, kan en medlemsstats retter undtagelsesvis
  , hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til denne medlemsstat,
  træffe afgørelse i sager om formueforholdet mellem ægtefæller, hvis
  det viser sig at
  være
  umuligt at føre eller anlægge en sag
  i et tredjeland. | Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4,
  4a,
  5 eller 6, kan en medlemsstats retter undtagelsesvis træffe afgørelse i sager om formueforholdet mellem ægtefæller, hvis
  sagen ikke med rimelighed kan anlægges eller føres eller vil
  være
  umulig
  i et tredjeland
  , hvortil sagen har tæt tilknytning
  . |
| | Sagen skal have en tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4, 5 eller 6, kan en medlemsstats retter undtagelsesvis
  , hvis sagen har tilstrækkelig tilknytning til denne medlemsstat,
  træffe afgørelse i sager om formueforholdet mellem ægtefæller, hvis
  det viser sig at
  være
  umuligt at føre eller anlægge en sag
  i et tredjeland.

Hvis ingen ret i en medlemsstat er kompetent i medfør af artikel 3, 4,
  4a,
  5 eller 6, kan en medlemsstats retter undtagelsesvis træffe afgørelse i sager om formueforholdet mellem ægtefæller, hvis
  sagen ikke med rimelighed kan anlægges eller føres eller vil
  være
  umulig
  i et tredjeland
  , hvortil sagen har tæt tilknytning
  .

Sagen skal have en tilstrækkelig tilknytning til den medlemsstat, hvor den ret, ved hvilken sagen er anlagt, er beliggende.

(Svarer til artikel 11 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4, 5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde. | Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4,
  4a,
  5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde. |
| | Hvis sagen er anlagt ved en ret i henhold til artikel 6, er denne kun kompetent for et modkrav for så vidt angår den faste ejendom eller de registrerede formuegoder, som er genstand for selve hovedsagen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4, 5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde.

Den ret, ved hvilken en sag verserer på grundlag af artikel 3, 4,
  4a,
  5, 6 eller 7, er også kompetent til at behandle et modkrav, hvis dette falder ind under denne forordnings anvendelsesområde.

Hvis sagen er anlagt ved en ret i henhold til artikel 6, er denne kun kompetent for et modkrav for så vidt angår den faste ejendom eller de registrerede formuegoder, som er genstand for selve hovedsagen.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En sag anses for anlagt ved en ret: | I dette kapitel anses en
  sag for anlagt ved en ret: |
| a) | på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte |

Kommissionens forslag

Ændring

En sag anses for anlagt ved en ret:

I dette kapitel anses en
  sag for anlagt ved en ret:

a)

på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte

| a) | på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte |
| --- | --- |

a)

på det tidspunkt, hvor det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument er indleveret til retten, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet forkyndt for sagsøgte

| b) | hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten |
| --- | --- |

b)

hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten

| b) | hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten
  eller |
| --- | --- |

b)

hvis det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument skal forkyndes, før det indleveres til retten, da på det tidspunkt, hvor dette dokument er modtaget af den myndighed, der er ansvarlig for forkyndelsen, forudsat at sagsøger ikke efterfølgende har undladt at træffe de foranstaltninger, der krævedes af ham, for at få dokumentet indleveret til retten
  eller

| ba) | hvis retten indleder sagen af egen drift, på det tidspunkt, hvor retten træffer afgørelse om at indlede sagen, eller, når en sådan afgørelse ikke er påkrævet, hvor sagen registreres af retten. |
| --- | --- |

ba)

hvis retten indleder sagen af egen drift, på det tidspunkt, hvor retten træffer afgørelse om at indlede sagen, eller, når en sådan afgørelse ikke er påkrævet, hvor sagen registreres af retten.

(Svarer til artikel 14 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  de samme parter
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent. | 1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  ægtefællerne
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  de samme parter
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent.

1.   Hvis krav, der har samme genstand og hviler på samme grundlag, fremsættes mellem
  ægtefællerne
  for retter i forskellige medlemsstater, skal enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, af egen drift udsætte sagen, indtil det er fastslået, at den ret, hvor sagen først blev anlagt, er kompetent.

(Svarer til artikel 17 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  parterne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne | 2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  ægtefællerne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  parterne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne

2.   Når de pågældende sager verserer i første instans, kan enhver anden ret end den, hvor sagen først blev anlagt, ligeledes efter begæring fra en af
  ægtefællerne
  erklære sig inkompetent, forudsat at den ret, hvor sagen først blev anlagt, har kompetence til at behandle sagerne, og gældende lov tillader forening af sagerne

(Svarer til artikel 18 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a |
| | Oplysninger til ægtefæller |
| | Den kompetente myndighed er forpligtet til inden for en rimelig tid at informere ægtefællen/ægtefællerne om enhver sag vedrørende formueforhold mellem ægtefæller, som rejses mod dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 13a

Oplysninger til ægtefæller

Den kompetente myndighed er forpligtet til inden for en rimelig tid at informere ægtefællen/ægtefællerne om enhver sag vedrørende formueforhold mellem ægtefæller, som rejses mod dem.

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Der kan
  over for
  en medlemsstats retter anmodes om anvendelse af sådanne foreløbige, herunder sikrende, retsmidler,
  som er fastsat i
  den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om retten i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet. | Der kan
  indgives anmodning til
  en medlemsstats retter om anvendelse af foreløbige, herunder sikrende, retsmidler
  i henhold til
  den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om retterne i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetente til at påkende sagens realitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Der kan
  over for
  en medlemsstats retter anmodes om anvendelse af sådanne foreløbige, herunder sikrende, retsmidler,
  som er fastsat i
  den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om retten i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet.

Der kan
  indgives anmodning til
  en medlemsstats retter om anvendelse af foreløbige, herunder sikrende, retsmidler
  i henhold til
  den pågældende medlemsstats lovgivning, selv om retterne i en anden medlemsstat i medfør af denne forordning er kompetente til at påkende sagens realitet.

(Svarer til artikel 19 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den lov, der skal anvendes på formueforholdet mellem ægtefæller i medfør af artikel 16,
  17 og 18,
  finder anvendelse på alle ægtefællernes formuegoder. | 1.
     Den lov, der skal anvendes på formueforholdet mellem ægtefæller i medfør af artikel 16
  og 17
  , finder anvendelse på alle formuegoder
  , for så vidt de er omfattet af ægtefællens formueordning, uanset hvor de befinder sig. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den lov, der skal anvendes på formueforholdet mellem ægtefæller i medfør af artikel 16,
  17 og 18,
  finder anvendelse på alle ægtefællernes formuegoder.

1.
     Den lov, der skal anvendes på formueforholdet mellem ægtefæller i medfør af artikel 16
  og 17
  , finder anvendelse på alle formuegoder
  , for så vidt de er omfattet af ægtefællens formueordning, uanset hvor de befinder sig.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller, skal med forbehold af artikel 1, stk. 3, litra f) og fa), bl.a. regulere |
| | a) | fordelingen af ægtefællernes formue i forskellige kategorier før og efter ægteskabet |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller, skal med forbehold af artikel 1, stk. 3, litra f) og fa), bl.a. regulere

a)

fordelingen af ægtefællernes formue i forskellige kategorier før og efter ægteskabet

| b) | overførsel af formuen fra en kategori til en anden |
| --- | --- |

b)

overførsel af formuen fra en kategori til en anden

| c) | eventuel hæftelse for den anden ægtefælles forpligtelser |
| --- | --- |

c)

eventuel hæftelse for den anden ægtefælles forpligtelser

| d) | ægtefællernes dispositionsret under ægteskabet |
| --- | --- |

d)

ægtefællernes dispositionsret under ægteskabet

| e) | opløsning og afvikling af formueforholdet mellem ægtefællerne og bodeling ved opløsning af ægteskabet |
| --- | --- |

e)

opløsning og afvikling af formueforholdet mellem ægtefællerne og bodeling ved opløsning af ægteskabet

| f) | virkningerne af formueforholdet mellem ægtefællerne for et retsforhold mellem en ægtefælle og en tredjemand i henhold til artikel 35 |
| --- | --- |

f)

virkningerne af formueforholdet mellem ægtefællerne for et retsforhold mellem en ægtefælle og en tredjemand i henhold til artikel 35

| g) | den materielle virkning af formueforholdet mellem ægtefællerne. |
| --- | --- |

g)

den materielle virkning af formueforholdet mellem ægtefællerne.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Universel anvendelse |
| | Den lov, som udpeges efter denne forordning, finder anvendelse, uanset om det er loven i en medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 15a

Universel anvendelse

Den lov, som udpeges efter denne forordning, finder anvendelse, uanset om det er loven i en medlemsstat.

(Se Ændring til artikel 21; teksten er ændret)

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ægtefællerne eller de kommende ægtefæller kan
  vælge, hvilken lov
  der skal finde anvendelse på deres formueforhold, blandt nedenstående love: | 1.
     Ægtefællerne eller de kommende ægtefæller kan
  indgå en aftale om valget eller ændring af valget af den lov,
  der skal finde anvendelse på deres formueforhold, blandt nedenstående love: |
| a) | loven i den stat, hvor ægtefællerne eller de kommende ægtefæller har deres fælles sædvanlige opholdssted, eller |

Kommissionens forslag

Ændring

Ægtefællerne eller de kommende ægtefæller kan
  vælge, hvilken lov
  der skal finde anvendelse på deres formueforhold, blandt nedenstående love:

1.
     Ægtefællerne eller de kommende ægtefæller kan
  indgå en aftale om valget eller ændring af valget af den lov,
  der skal finde anvendelse på deres formueforhold, blandt nedenstående love:

a)

loven i den stat, hvor ægtefællerne eller de kommende ægtefæller har deres fælles sædvanlige opholdssted, eller

| b) | loven i den stat, hvor
  en af
  ægtefællerne eller en af
  de kommende ægtefæller
  har deres sædvanlige opholdssted på det tidspunkt, hvor
  dette valg foretages
  , eller |
| --- | --- |

b)

loven i den stat, hvor
  en af
  ægtefællerne eller en af
  de kommende ægtefæller
  har deres sædvanlige opholdssted på det tidspunkt, hvor
  dette valg foretages
  , eller

| a) | loven i den stat, hvor ægtefællerne eller
  de kommende ægtefæller, eller
  en af
  dem,
  har deres sædvanlige opholdssted på det tidspunkt, hvor
  aftalen blev indgået
  , eller |
| --- | --- |

a)

loven i den stat, hvor ægtefællerne eller
  de kommende ægtefæller, eller
  en af
  dem,
  har deres sædvanlige opholdssted på det tidspunkt, hvor
  aftalen blev indgået
  , eller

| c) | loven i
  den
  stat, hvor en af ægtefællerne eller af de kommende ægtefæller er statsborger på det tidspunkt, hvor
  dette valg foretages
  . |
| --- | --- |

c)

loven i
  den
  stat, hvor en af ægtefællerne eller af de kommende ægtefæller er statsborger på det tidspunkt, hvor
  dette valg foretages
  .

| b) | loven i
  en
  stat, hvor en af ægtefællerne eller af de kommende ægtefæller er statsborger på det tidspunkt, hvor
  aftalen blev indgået
  . |
| --- | --- |

b)

loven i
  en
  stat, hvor en af ægtefællerne eller af de kommende ægtefæller er statsborger på det tidspunkt, hvor
  aftalen blev indgået
  .

2.
     
  Medmindre ægtefællerne har aftalt andet, vil en ændring af valget af den lov, der skal anvendes på formueforholdet mellem ægtefællerne, som foretages under ægteskabet, kun have fremadrettet virkning.

3
  .   
  Hvis ægtefællerne ønsker, at denne ændring af gældende lov skal have tilbagevirkende kraft, vil dette hverken berøre gyldigheden af tidligere oprettede dokumenter i medfør af hidtil gældende lov eller tredjemands rettigheder i henhold til hidtil gældende lov.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis ægtefællerne ikke har
  foretaget
  lovvalg, vil en af følgende love finde anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne: | 1.   Hvis ægtefællerne ikke har
  indgået en aftale om
  lovvalg
  i henhold til artikel 16
  , vil en af følgende love finde anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne: |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Hvis ægtefællerne ikke har
  foretaget
  lovvalg, vil en af følgende love finde anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne:

1.   Hvis ægtefællerne ikke har
  indgået en aftale om
  lovvalg
  i henhold til artikel 16
  , vil en af følgende love finde anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne:

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | loven i den stat, hvor ægtefællerne havde deres første fælles sædvanlige opholdssted efter indgåelse af ægteskab, eller hvis dette ikke er relevant |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

loven i den stat, hvor ægtefællerne havde deres første fælles sædvanlige opholdssted efter indgåelse af ægteskab, eller hvis dette ikke er relevant

| a) | loven i den stat, hvor ægtefællerne
  har
  deres
  fælles sædvanlige opholdssted efter ægteskabets indgåelse respektive tager deres
  første fælles sædvanlige opholdssted efter indgåelse af ægteskab, eller hvis dette ikke er relevant. |
| --- | --- |

a)

loven i den stat, hvor ægtefællerne
  har
  deres
  fælles sædvanlige opholdssted efter ægteskabets indgåelse respektive tager deres
  første fælles sædvanlige opholdssted efter indgåelse af ægteskab, eller hvis dette ikke er relevant.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | loven i den stat, som begge ægtefæller har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til samtlige forhold
  , navnlig stedet for indgåelse af ægteskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

loven i den stat, som begge ægtefæller har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til samtlige forhold
  , navnlig stedet for indgåelse af ægteskab.

| c) | loven i den stat, som begge ægtefæller
  på tidspunktet for ægteskabets indgåelse
  har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til samtlige forhold. |
| --- | --- |

c)

loven i den stat, som begge ægtefæller
  på tidspunktet for ægteskabets indgåelse
  har den tætteste tilknytning til under hensyntagen til samtlige forhold.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 18 | udgår |
| Ændring af gældende lov | |
| Ægtefællerne kan når som helst i løbet af ægteskabet lade deres formueforhold være omfattet af en anden lov end den lov, der hidtil har været gældende. De kan kun vælge en af følgende love: | |
| a) | loven i den stat, hvor en af ægtefællerne har sit sædvanlige opholdssted på det tidspunkt, hvor dette valg foretages, eller |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 18

udgår

Ændring af gældende lov

Ægtefællerne kan når som helst i løbet af ægteskabet lade deres formueforhold være omfattet af en anden lov end den lov, der hidtil har været gældende. De kan kun vælge en af følgende love:

a)

loven i den stat, hvor en af ægtefællerne har sit sædvanlige opholdssted på det tidspunkt, hvor dette valg foretages, eller

| b) | loven i den stat, hvor en af ægtefællerne er statsborger på det tidspunkt, hvor dette valg foretages. |
| --- | --- |

b)

loven i den stat, hvor en af ægtefællerne er statsborger på det tidspunkt, hvor dette valg foretages.

Medmindre ægtefællerne udtrykkeligt har tilkendegivet noget andet, vil ændringen af gældende lov for formueforholdet mellem ægtefællerne i løbet af ægteskabet kun have virkninger for fremtiden.

Hvis ægtefællerne ønsker, at ændringen af gældende lov skal have tilbagevirkende kraft, vil dette hverken berøre gyldigheden af tidligere oprettede dokumenter i medfør af hidtil gældende lov eller tredjemands rettigheder i henhold til hidtil gældende lov.

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Valg af gældende lov foretages under overholdelse af de formkrav, der gælder for oprettelse af ægtepagter enten i henhold til gældende lov i den valgte stat eller i henhold til loven i den stat, hvor aftalen indgås. | 1.   
  Den i artikel 16 nævnte aftale om lovvalg skal indgås skriftligt, dateres og underskrives af begge ægtefæller. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen. |
| 2.   
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, er mindstekravene, at valget er truffet udtrykkeligt og fremgår af et skriftligt dokument, der er dateret og underskrevet af begge ægtefæller. | 2.   
  Denne aftale skal opfylde de formelle krav i den lovgivning
  , der
  gælder for formueforholdet mellem
  ægtefæller
  , eller i lovgivningen i den stat, hvor aftalen blev indgået. |
| 3.   Hvis loven i den
  medlemsstat
  , hvor begge ægtefæller har deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted på
  det tidspunkt
  ,
  hvor det valg, der er nævnt i stk. 1, foretages,
  indeholder yderligere formkrav for
  oprettelse af ægtepagter, skal
  disse
  endvidere overholdes. | 3.   Hvis loven i den
  stat
  , hvor begge ægtefæller har deres sædvanlige opholdssted på
  tidspunktet for indgåelsen af aftalen
  , indeholder yderligere formkrav for
  denne type aftale, finder
  disse
  krav dog anvendelse. |
| | 4.
     Hvis loven i den
  stat
  , hvor begge ægtefæller har deres sædvanlige opholdssted på
  tidspunktet for indgåelsen af aftalen
  , indeholder yderligere formkrav for
  denne type aftale, finder
  disse
  krav dog anvendelse. |
| | 5.
     
  Hvis kun én af ægtefællerne har sit sædvanlige opholdssted i en medlemsstat på tidspunktet for indgåelsen af aftalen, og hvis denne medlemsstat har fastsat yderligere formkrav for denne type aftale, finder disse krav anvendelse |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Valg af gældende lov foretages under overholdelse af de formkrav, der gælder for oprettelse af ægtepagter enten i henhold til gældende lov i den valgte stat eller i henhold til loven i den stat, hvor aftalen indgås.

1.   
  Den i artikel 16 nævnte aftale om lovvalg skal indgås skriftligt, dateres og underskrives af begge ægtefæller. Med »skriftligt« sidestilles enhver elektronisk meddelelse, som varigt dokumenterer aftalen.

2.   
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, er mindstekravene, at valget er truffet udtrykkeligt og fremgår af et skriftligt dokument, der er dateret og underskrevet af begge ægtefæller.

2.   
  Denne aftale skal opfylde de formelle krav i den lovgivning
  , der
  gælder for formueforholdet mellem
  ægtefæller
  , eller i lovgivningen i den stat, hvor aftalen blev indgået.

3.   Hvis loven i den
  medlemsstat
  , hvor begge ægtefæller har deres
  fælles
  sædvanlige opholdssted på
  det tidspunkt
  ,
  hvor det valg, der er nævnt i stk. 1, foretages,
  indeholder yderligere formkrav for
  oprettelse af ægtepagter, skal
  disse
  endvidere overholdes.

3.   Hvis loven i den
  stat
  , hvor begge ægtefæller har deres sædvanlige opholdssted på
  tidspunktet for indgåelsen af aftalen
  , indeholder yderligere formkrav for
  denne type aftale, finder
  disse
  krav dog anvendelse.

4.
     Hvis loven i den
  stat
  , hvor begge ægtefæller har deres sædvanlige opholdssted på
  tidspunktet for indgåelsen af aftalen
  , indeholder yderligere formkrav for
  denne type aftale, finder
  disse
  krav dog anvendelse.

5.
     
  Hvis kun én af ægtefællerne har sit sædvanlige opholdssted i en medlemsstat på tidspunktet for indgåelsen af aftalen, og hvis denne medlemsstat har fastsat yderligere formkrav for denne type aftale, finder disse krav anvendelse

(Svarer til artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Gældende lov for formkrav til ægtepagter | Formelle regler for en ægtepagt |
| 1.
     
  De formkrav, der
  gælder
  for ægtepagter er kravene i den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne, eller i loven i den stat, hvor ægtepagten er oprettet. | For formkravene til en ægtepagt i henhold til denne forordning
  gælder
  artikel 19 tilsvarende. Eventuelle yderligere formkrav som angivet i artikel 9, stk. 3, finder i forbindelse med denne artikel kun anvendelse på ægtepagter. |
| 2.
     
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, er mindstekravene, at ægtepagten skal oprettes skriftligt og dateres og underskrives af begge ægtefæller. | |
| 3.
     
  Hvis loven i den medlemsstat, hvor de to ægtefæller har deres fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for oprettelsen af ægtepagten, indeholder yderligere formkrav for ægtepagten, skal disse endvidere overholdes. | |

Kommissionens forslag

Ændring

Gældende lov for formkrav til ægtepagter

Formelle regler for en ægtepagt

1.
     
  De formkrav, der
  gælder
  for ægtepagter er kravene i den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne, eller i loven i den stat, hvor ægtepagten er oprettet.

For formkravene til en ægtepagt i henhold til denne forordning
  gælder
  artikel 19 tilsvarende. Eventuelle yderligere formkrav som angivet i artikel 9, stk. 3, finder i forbindelse med denne artikel kun anvendelse på ægtepagter.

2.
     
  Uanset bestemmelserne i stk. 1, er mindstekravene, at ægtepagten skal oprettes skriftligt og dateres og underskrives af begge ægtefæller.

3.
     
  Hvis loven i den medlemsstat, hvor de to ægtefæller har deres fælles sædvanlige opholdssted på tidspunktet for oprettelsen af ægtepagten, indeholder yderligere formkrav for ægtepagten, skal disse endvidere overholdes.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 20a |
| | Tilpasning af tinglige rettigheder |
| | Når en person påberåber sig en tinglig rettighed, som vedkommende er berettiget til i henhold til den lov, der finder anvendelse på formueforhold mellem ægtefæller, og når loven i den medlemsstat, hvor rettigheden påberåbes, ikke kender den pågældende tinglige rettighed, skal den tinglige rettighed om nødvendigt og så vidt muligt tilpasses til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den pågældende stats lov, under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tinglige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 20a

Tilpasning af tinglige rettigheder

Når en person påberåber sig en tinglig rettighed, som vedkommende er berettiget til i henhold til den lov, der finder anvendelse på formueforhold mellem ægtefæller, og når loven i den medlemsstat, hvor rettigheden påberåbes, ikke kender den pågældende tinglige rettighed, skal den tinglige rettighed om nødvendigt og så vidt muligt tilpasses til den tinglige rettighed, der ligger tættest herpå ifølge den pågældende stats lov, under hensyntagen til de mål og interesser, som den specifikke tinglige rettighed og de dertil knyttede virkninger forfølger.

(Svarer til Artikel 31 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 21 | udgår |
| Lovvalgsreglens universelle karakter | |
| Den lov, som skal anvendes i henhold til dette kapitel, finder anvendelse, selv om det ikke er en medlemsstats lov. | |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 21

udgår

Lovvalgsreglens universelle karakter

Den lov, som skal anvendes i henhold til dette kapitel, finder anvendelse, selv om det ikke er en medlemsstats lov.

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Bestemmelserne i denne forordning berører ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser,
  hvis overholdelse af et land anses for at være så afgørende for beskyttelsen af dets offentlige interesser, som f.eks. dets politiske, sociale og økonomiske struktur, at bestemmelserne finder anvendelse på alle forhold, der falder ind under deres anvendelsesområde, uanset hvilken lov der i øvrigt finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller i henhold til denne forordning. | 1.
     
  Præceptive bestemmelser er bestemmelser, hvis tilsidesættelse vil være klart i modstrid med den pågældende medlemsstats retsprincipper (»ordre public«). De kompetente myndigheder kan ikke fortolke retsprincipklausulen på en måde, som er i modstrid med chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, navnlig artikel 21, som forbyder alle former for forskelsbehandling. |
| | 2.
     Bestemmelserne i denne forordning berører
  – med forbehold af de bestemmelser om udveksling, der i henhold til artikel 35 finder anvendelse –
  ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser
  i domslandets lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændring

Bestemmelserne i denne forordning berører ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser,
  hvis overholdelse af et land anses for at være så afgørende for beskyttelsen af dets offentlige interesser, som f.eks. dets politiske, sociale og økonomiske struktur, at bestemmelserne finder anvendelse på alle forhold, der falder ind under deres anvendelsesområde, uanset hvilken lov der i øvrigt finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefæller i henhold til denne forordning.

1.
     
  Præceptive bestemmelser er bestemmelser, hvis tilsidesættelse vil være klart i modstrid med den pågældende medlemsstats retsprincipper (»ordre public«). De kompetente myndigheder kan ikke fortolke retsprincipklausulen på en måde, som er i modstrid med chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, navnlig artikel 21, som forbyder alle former for forskelsbehandling.

2.
     Bestemmelserne i denne forordning berører
  – med forbehold af de bestemmelser om udveksling, der i henhold til artikel 35 finder anvendelse –
  ikke anvendelsen af præceptive bestemmelser
  i domslandets lovgivning.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anvendelsen af en regel i en lov, som skal anvendes efter denne forordning, kan kun tilsidesættes, hvis en sådan anvendelse åbenlyst er i strid med grundlæggende retsprincipper i domslandet. | Anvendelsen af en regel i en
  stats
  lov, som skal anvendes efter denne forordning, kan kun tilsidesættes, hvis en sådan anvendelse åbenlyst er i strid med grundlæggende retsprincipper i domslandet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Anvendelsen af en regel i en lov, som skal anvendes efter denne forordning, kan kun tilsidesættes, hvis en sådan anvendelse åbenlyst er i strid med grundlæggende retsprincipper i domslandet.

Anvendelsen af en regel i en
  stats
  lov, som skal anvendes efter denne forordning, kan kun tilsidesættes, hvis en sådan anvendelse åbenlyst er i strid med grundlæggende retsprincipper i domslandet.

(Svarer til artikel 35 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende
  materielle
  retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler. | Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler. |

Kommissionens forslag

Ændring

Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende
  materielle
  retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler.

Når det i denne forordning bestemmes, at et lands lov skal anvendes, forstås der herved de gældende retsregler i det pågældende land med undtagelse af landets internationale privatretlige regler.

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Stater med
  to eller flere retssystemer — territorialt
  lovvalg | Stater med
  mere end ét retssystem — lovvalg mellem steder |
| | 1.
     
  Når den lov, der udpeges efter denne forordning, er loven i en stat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne retsregler for formueforholdet mellem ægtefæller, afgør denne stats interne lovvalgsregler, hvilken relevant territorial enheds lovregler der skal finde anvendelse. |
| Hvis en stat omfatter flere territoriale enheder, som hver har sit retssystem eller regelsæt angående de spørgsmål, som er reguleret af denne forordning: | 1a.
     
  Hvis der ikke findes sådanne interne lovvalgsregler, |
| a) | forstås en henvisning til
  en sådan stats lov ved fastlæggelsen af
  ,
  hvilken lov der skal anvendes i henhold til denne forordning,
  som en henvisning til gældende lov i
  den pågældende territoriale enhed |

Kommissionens forslag

Ændring

Stater med
  to eller flere retssystemer — territorialt
  lovvalg

Stater med
  mere end ét retssystem — lovvalg mellem steder

1.
     
  Når den lov, der udpeges efter denne forordning, er loven i en stat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne retsregler for formueforholdet mellem ægtefæller, afgør denne stats interne lovvalgsregler, hvilken relevant territorial enheds lovregler der skal finde anvendelse.

Hvis en stat omfatter flere territoriale enheder, som hver har sit retssystem eller regelsæt angående de spørgsmål, som er reguleret af denne forordning:

1a.
     
  Hvis der ikke findes sådanne interne lovvalgsregler,

a)

forstås en henvisning til
  en sådan stats lov ved fastlæggelsen af
  ,
  hvilken lov der skal anvendes i henhold til denne forordning,
  som en henvisning til gældende lov i
  den pågældende territoriale enhed

| a) | forstås en henvisning til
  loven i den stat
  ,
  der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i den territoriale enhed, hvor ægtefællerne havde deres sædvanlige opholdssted, når
  gældende lov
  skal fastlægges
  i
  medfør af bestemmelser vedrørende ægtefællernes sædvanlige opholdssted |
| --- | --- |

a)

forstås en henvisning til
  loven i den stat
  ,
  der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i den territoriale enhed, hvor ægtefællerne havde deres sædvanlige opholdssted, når
  gældende lov
  skal fastlægges
  i
  medfør af bestemmelser vedrørende ægtefællernes sædvanlige opholdssted

| b) | forstås en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på denne medlemsstats område
  som en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på en territorial enheds område |
| --- | --- |

b)

forstås en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på denne medlemsstats område
  som en henvisning til
  sædvanligt opholdssted på en territorial enheds område

| b) | forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i den territoriale enhed, som ægtefællerne har den tætteste tilknytning til, når gældende lov skal fastlægges i medfør af bestemmelser vedrørende ægtefællernes statsborgerskab |
| --- | --- |

b)

forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i den territoriale enhed, som ægtefællerne har den tætteste tilknytning til, når gældende lov skal fastlægges i medfør af bestemmelser vedrørende ægtefællernes statsborgerskab

| c) | forstås en henvisning til
  nationalitet
  som en henvisning til den territoriale enhed, som
  er fastsat efter den pågældende stats lovgivning, eller i mangel af relevante regler som en henvisning til den territoriale enhed, ægtefællerne har valgt, eller i mangel af lovvalg som en henvisning til den territoriale enhed, som ægtefællen eller ægtefællerne har den tætteste tilknytning til. |
| --- | --- |

c)

forstås en henvisning til
  nationalitet
  som en henvisning til den territoriale enhed, som
  er fastsat efter den pågældende stats lovgivning, eller i mangel af relevante regler som en henvisning til den territoriale enhed, ægtefællerne har valgt, eller i mangel af lovvalg som en henvisning til den territoriale enhed, som ægtefællen eller ægtefællerne har den tætteste tilknytning til.

| c) | forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i
  den territoriale enhed,
  hvor det relevante forhold gør sig gældende, når gældende lov skal fastlægges i medfør af eventuelle andre bestemmelser vedrørende andre forhold
  som
  tilknytningsfaktorer. |
| --- | --- |

c)

forstås en henvisning til
  loven i den stat, der er omhandlet i stk. 1,
  som en henvisning til
  loven i
  den territoriale enhed,
  hvor det relevante forhold gør sig gældende, når gældende lov skal fastlægges i medfør af eventuelle andre bestemmelser vedrørende andre forhold
  som
  tilknytningsfaktorer.

(Svarer til artikel 36 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 25a |
| | Stater med mere end ét retssystem — lovvalg mellem personer |
| | I forhold til en stat, som har to eller flere retssystemer eller regelsæt, der finder anvendelse på forskellige personkategorier vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, forstås en henvisning til en sådan stats lov som en henvisning til det retssystem eller regelsæt, der er fastsat i de gældende regler i den pågældende stat. I mangel af sådanne regler finder det retssystem eller regelsæt, som ægtefællerne havde det tætteste tilhørsforhold til, anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 25a

Stater med mere end ét retssystem — lovvalg mellem personer

I forhold til en stat, som har to eller flere retssystemer eller regelsæt, der finder anvendelse på forskellige personkategorier vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, forstås en henvisning til en sådan stats lov som en henvisning til det retssystem eller regelsæt, der er fastsat i de gældende regler i den pågældende stat. I mangel af sådanne regler finder det retssystem eller regelsæt, som ægtefællerne havde det tætteste tilhørsforhold til, anvendelse.

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 25 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 25b |
| | Ikkeanvendelse af denne forordning på interne lovvalg |
| | En medlemsstat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne retsregler for formueforholdet mellem ægtefæller, er ikke forpligtet til at anvende denne forordning i forbindelse med lovvalg, der alene forekommer mellem sådanne enheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 25b

Ikkeanvendelse af denne forordning på interne lovvalg

En medlemsstat med flere territoriale enheder, som hver har sine egne retsregler for formueforholdet mellem ægtefæller, er ikke forpligtet til at anvende denne forordning i forbindelse med lovvalg, der alene forekommer mellem sådanne enheder.

(Svarer til artikel 38 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis anerkendelsen bestrides, kan en berørt part, der principalt påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  [38 til 56] i forordning (EF) nr. 44/2001
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes. | 2.   Hvis anerkendelsen bestrides, kan en berørt part, der principalt påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  31b-31o
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Hvis anerkendelsen bestrides, kan en berørt part, der principalt påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  [38 til 56] i forordning (EF) nr. 44/2001
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes.

2.   Hvis anerkendelsen bestrides, kan en berørt part, der principalt påberåber sig anerkendelsen, efter proceduren i artikel
  31b-31o
  få fastslået, at retsafgørelsen skal anerkendes.

(Svarer til artikel 39 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 27 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | hvis
  en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

hvis
  en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat

| a) | såfremt
  en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i den medlemsstat
  , som anmodningen rettes til |
| --- | --- |

a)

såfremt
  en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i den medlemsstat
  , som anmodningen rettes til

(Svarer til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 27 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse truffet mellem de samme parter i den
  anmodede
  medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse truffet mellem de samme parter i den
  anmodede
  medlemsstat.

| c) | hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse truffet
  i en sag
  mellem de samme parter i den medlemsstat
  , som anmodningen rettes til |
| --- | --- |

c)

hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse truffet
  i en sag
  mellem de samme parter i den medlemsstat
  , som anmodningen rettes til

(Svarer til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 27 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  tvist
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den
  anmodede
  medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  tvist
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den
  anmodede
  medlemsstat.

| d) | hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  retssag
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den medlemsstat
  , som anmodningen rettes til
  . |
| --- | --- |

d)

hvis en anerkendelse er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland mellem de samme parter i en
  retssag
  , der har samme genstand og hviler på samme grundlag, og denne tidligere retsafgørelse opfylder de nødvendige betingelser for at blive anerkendt i den medlemsstat
  , som anmodningen rettes til
  .

(Svarer til artikel 40 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den udenlandske
  retsafgørelse kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet. | En
  retsafgørelse
  truffet i en medlemsstat
  kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Den udenlandske
  retsafgørelse kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet.

En
  retsafgørelse
  truffet i en medlemsstat
  kan i intet tilfælde efterprøves med hensyn til sagens realitet.

(Svarer til artikel 41 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat, gøres gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen er blevet anfægtet ved ordinær appel. | Hvis anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat, gøres gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen
  i oprindelsesmedlemsstaten
  er blevet anfægtet ved ordinær appel. |

Kommissionens forslag

Ændring

Hvis anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat, gøres gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen er blevet anfægtet ved ordinær appel.

Hvis anerkendelse af en retsafgørelse, der er truffet i en medlemsstat, gøres gældende ved en ret i en anden medlemsstat, kan denne udsætte sagen, såfremt afgørelsen
  i oprindelsesmedlemsstaten
  er blevet anfægtet ved ordinær appel.

(Svarer til artikel 42 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og kan fuldbyrdes
  dér
  , fuldbyrdes i
  andre medlemsstater
  i overensstemmelse med
  artikel [38 til 56 og artikel 58] i forordning (EF) nr
  .
  44/2001. | Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og kan fuldbyrdes
  i denne medlemsstat
  , fuldbyrdes i
  en anden medlemsstat, når de efter anmodning fra en berettiget part eller
  i overensstemmelse med
  proceduren i artikel 33b — 33o er blevet erklæret for eksigible dér. |

Kommissionens forslag

Ændring

Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og kan fuldbyrdes
  dér
  , fuldbyrdes i
  andre medlemsstater
  i overensstemmelse med
  artikel [38 til 56 og artikel 58] i forordning (EF) nr
  .
  44/2001.

Retsafgørelser, som er truffet i en medlemsstat og kan fuldbyrdes
  i denne medlemsstat
  , fuldbyrdes i
  en anden medlemsstat, når de efter anmodning fra en berettiget part eller
  i overensstemmelse med
  proceduren i artikel 33b — 33o er blevet erklæret for eksigible dér.

(Svarer til artikel 43 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31a |
| | Fastlæggelse af bopæl |
| | Ved afgørelsen af, om en part med henblik på proceduren i artikel 31b — 31o har bopæl i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, skal den ret, ved hvilken sagen er anlagt, anvende denne medlemsstats interne lov. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31a

Fastlæggelse af bopæl

Ved afgørelsen af, om en part med henblik på proceduren i artikel 31b — 31o har bopæl i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, skal den ret, ved hvilken sagen er anlagt, anvende denne medlemsstats interne lov.

(Svarer til artikel 44 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 31 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31b |
| | Retters stedlige kompetence |
| | 1.
     
  Anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, fremsættes over for den ret eller kompetente myndighed i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, som denne medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 37. |
| | 2.
     
  Den stedlige kompetence afgøres efter den parts bopæl, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, eller efter fuldbyrdelsesstedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31b

Retters stedlige kompetence

1.
     
  Anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, fremsættes over for den ret eller kompetente myndighed i fuldbyrdelsesmedlemsstaten, som denne medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 37.

2.
     
  Den stedlige kompetence afgøres efter den parts bopæl, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, eller efter fuldbyrdelsesstedet.

(Svarer til artikel 45 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 31 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31c |
| | Proceduren |
| | 1.
     
  Anmodningsproceduren er underlagt loven i fuldbyrdelsesmedlemsstaten. |
| | 2.
     
  Den, der fremsætter anmodningen, er ikke forpligtet til at have en postadresse eller en befuldmægtiget i fuldbyrdelsesmedlemsstaten. |
| | 3.
     
  Anmodningen skal vedlægges følgende dokumenter: |
| | a) | en kopi af retsafgørelsen, der opfylder de nødvendige betingelser for at fastslå dens ægthed |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31c

Proceduren

1.
     
  Anmodningsproceduren er underlagt loven i fuldbyrdelsesmedlemsstaten.

2.
     
  Den, der fremsætter anmodningen, er ikke forpligtet til at have en postadresse eller en befuldmægtiget i fuldbyrdelsesmedlemsstaten.

3.
     
  Anmodningen skal vedlægges følgende dokumenter:

a)

en kopi af retsafgørelsen, der opfylder de nødvendige betingelser for at fastslå dens ægthed

| b) | en attest, der er udstedt af retten eller den kompetente myndighed i domsstaten under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2, jf. dog artikel 31d. |
| --- | --- |

b)

en attest, der er udstedt af retten eller den kompetente myndighed i domsstaten under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2, jf. dog artikel 31d.

(Svarer til artikel 46 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 31 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31d |
| | Manglende fremlæggelse af attesten |
| | 1.
     
  Såfremt den i artikel 31c, stk. 3, litra b), omhandlede attest ikke fremlægges, kan retten eller den kompetente myndighed fastsætte en frist for dens tilvejebringelse eller anerkende et tilsvarende dokument eller, såfremt den anser sagen for tilstrækkeligt oplyst, fritage for kravet om en sådan fremlæggelse. |
| | 2.
     
  Såfremt retten eller den kompetente myndighed kræver det, skal der fremlægges en oversættelse af dokumenterne. Oversættelsen skal foretages af en person, der er bemyndiget til at foretage oversættelser i en af medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31d

Manglende fremlæggelse af attesten

1.
     
  Såfremt den i artikel 31c, stk. 3, litra b), omhandlede attest ikke fremlægges, kan retten eller den kompetente myndighed fastsætte en frist for dens tilvejebringelse eller anerkende et tilsvarende dokument eller, såfremt den anser sagen for tilstrækkeligt oplyst, fritage for kravet om en sådan fremlæggelse.

2.
     
  Såfremt retten eller den kompetente myndighed kræver det, skal der fremlægges en oversættelse af dokumenterne. Oversættelsen skal foretages af en person, der er bemyndiget til at foretage oversættelser i en af medlemsstaterne.

(Svarer til artikel 47 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 31 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31e |
| | Afgørelse om eksigibilitet |
| | En retsafgørelse erklæres for eksigibel, så snart de i artikel 31c omhandlede formaliteter er opfyldt, uden prøvelse efter artikel 27. Den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, kan ikke på dette tidspunkt af sagens behandling fremsætte indsigelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31e

Afgørelse om eksigibilitet

En retsafgørelse erklæres for eksigibel, så snart de i artikel 31c omhandlede formaliteter er opfyldt, uden prøvelse efter artikel 27. Den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, kan ikke på dette tidspunkt af sagens behandling fremsætte indsigelser.

(Svarer til artikel 48 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 31 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31f |
| | Meddelelse af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel |
| | 1.
     
  Den afgørelse, der træffes om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal straks og på den måde, der er foreskrevet i fuldbyrdelsesmedlemsstatens lov, meddeles den, som har fremsat anmodningen. |
| | 2.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, forkyndes for den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sammen med retsafgørelsen, hvis denne ikke allerede er blevet forkyndt for den pågældende. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31f

Meddelelse af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel

1.
     
  Den afgørelse, der træffes om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal straks og på den måde, der er foreskrevet i fuldbyrdelsesmedlemsstatens lov, meddeles den, som har fremsat anmodningen.

2.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, forkyndes for den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sammen med retsafgørelsen, hvis denne ikke allerede er blevet forkyndt for den pågældende.

(Svarer til artikel 49 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 31 g (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31 g |
| | Appel af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel |
| | 1.
     
  Den afgørelse, der træffes om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, kan appelleres af begge parter. |
| | 2.
     
  Appellen indgives til den ret, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 37. |
| | 3.
     
  Appellen behandles i overensstemmelse med reglerne for kontradiktorisk procedure. |
| | 4.
     
  Giver den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke møde for den ret, der behandler en appel rejst af den, der har fremsat anmodningen, finder artikel 11 anvendelse, selv om den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke har bopæl på en medlemsstats område. |
| | 5.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal appelleres inden 30 dage efter, at den er blevet forkyndt. Såfremt den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, har bopæl på en anden medlemsstats område end den, hvor retsafgørelsen er blevet erklæret for eksigibel, er fristen for appel 60 dage og løber fra den dag, hvor afgørelsen om eksigibilitet er blevet forkyndt for den pågældende personligt eller på vedkommendes opholdssted. Denne frist kan ikke forlænges på grundlag af afstanden. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31 g

Appel af afgørelsen om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel

1.
     
  Den afgørelse, der træffes om anmodningen om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, kan appelleres af begge parter.

2.
     
  Appellen indgives til den ret, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 37.

3.
     
  Appellen behandles i overensstemmelse med reglerne for kontradiktorisk procedure.

4.
     
  Giver den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke møde for den ret, der behandler en appel rejst af den, der har fremsat anmodningen, finder artikel 11 anvendelse, selv om den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, ikke har bopæl på en medlemsstats område.

5.
     
  En afgørelse om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, skal appelleres inden 30 dage efter, at den er blevet forkyndt. Såfremt den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, har bopæl på en anden medlemsstats område end den, hvor retsafgørelsen er blevet erklæret for eksigibel, er fristen for appel 60 dage og løber fra den dag, hvor afgørelsen om eksigibilitet er blevet forkyndt for den pågældende personligt eller på vedkommendes opholdssted. Denne frist kan ikke forlænges på grundlag af afstanden.

(Svarer til artikel 50 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 90

Forslag til forordning

Artikel 31 h (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31h |
| | Procedure for anfægtelse af appelafgørelsen |
| | Den afgørelse, der træffes i appelsagen, kan kun anfægtes ved den procedure, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 37. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31h

Procedure for anfægtelse af appelafgørelsen

Den afgørelse, der træffes i appelsagen, kan kun anfægtes ved den procedure, som den berørte medlemsstat har meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 37.

(Svarer til artikel 51 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 91

Forslag til forordning

Artikel 31 i (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31i |
| | Afslag på eller ophævelse af en afgørelse om eksigibilitet |
| | Den ret, der behandler en appel i henhold til artikel 31 g eller 31h, kan kun afslå at erklære en retsafgørelse for eksigibel eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet af en af de i artikel 27 anførte grunde. Den træffer afgørelse så hurtigt som muligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31i

Afslag på eller ophævelse af en afgørelse om eksigibilitet

Den ret, der behandler en appel i henhold til artikel 31 g eller 31h, kan kun afslå at erklære en retsafgørelse for eksigibel eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet af en af de i artikel 27 anførte grunde. Den træffer afgørelse så hurtigt som muligt.

(Svarer til artikel 52 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 92

Forslag til forordning

Artikel 31 j (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31j |
| | Suspension af proceduren |
| | Den ret, der behandler en appel i henhold til artikel 31 g eller 31h, udsætter efter anmodning fra den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sagen, hvis eksigibiliteten af afgørelsen er suspenderet i domsstaten ved iværksættelse af appel. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31j

Suspension af proceduren

Den ret, der behandler en appel i henhold til artikel 31 g eller 31h, udsætter efter anmodning fra den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, sagen, hvis eksigibiliteten af afgørelsen er suspenderet i domsstaten ved iværksættelse af appel.

(Svarer til artikel 53 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 93

Forslag til forordning

Artikel 31 k (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31k |
| | Foreløbige, herunder sikrende retsmidler |
| | 1.
     
  Når en retsafgørelse skal anerkendes efter denne afdeling, er der intet til hinder for, at den, som har fremsat anmodningen, kan bringe foreløbige, herunder sikrende, retsmidler i anvendelse i overensstemmelse med loven i fuldbyrdelsesstaten, uden at der kræves en afgørelse om eksigibilitet efter artikel 31e. |
| | 2.
     
  Afgørelsen om eksigibilitet giver umiddelbar hjemmel til at anvende sikrende retsmidler. |
| | 3.
     
  Så længe den i artikel 31 g, stk. 5, fastsatte frist for appel af afgørelsen om eksigibilitet ikke er udløbet, og så længe der ikke er truffet afgørelse i appelsagen, er sikrende retsmidler det eneste mulige retsskridt over for aktiver, der tilhører den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31k

Foreløbige, herunder sikrende retsmidler

1.
     
  Når en retsafgørelse skal anerkendes efter denne afdeling, er der intet til hinder for, at den, som har fremsat anmodningen, kan bringe foreløbige, herunder sikrende, retsmidler i anvendelse i overensstemmelse med loven i fuldbyrdelsesstaten, uden at der kræves en afgørelse om eksigibilitet efter artikel 31e.

2.
     
  Afgørelsen om eksigibilitet giver umiddelbar hjemmel til at anvende sikrende retsmidler.

3.
     
  Så længe den i artikel 31 g, stk. 5, fastsatte frist for appel af afgørelsen om eksigibilitet ikke er udløbet, og så længe der ikke er truffet afgørelse i appelsagen, er sikrende retsmidler det eneste mulige retsskridt over for aktiver, der tilhører den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse.

(Svarer til artikel 54 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 94

Forslag til forordning

Artikel 31 l (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31l |
| | Delvis eksigibilitet |
| | 1.
     
  Såfremt der ved retsafgørelsen er taget stilling til flere krav, og ikke alle krav kan erklæres for eksigible, skal retten eller den kompetente myndighed erklære et eller flere af dem for eksigible. |
| | 2.
     
  Den, som fremsætter en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, kan anmode om kun at få dele af retsafgørelsen erklæret for eksigible. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31l

Delvis eksigibilitet

1.
     
  Såfremt der ved retsafgørelsen er taget stilling til flere krav, og ikke alle krav kan erklæres for eksigible, skal retten eller den kompetente myndighed erklære et eller flere af dem for eksigible.

2.
     
  Den, som fremsætter en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, kan anmode om kun at få dele af retsafgørelsen erklæret for eksigible.

(Svarer til artikel 55 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 95

Forslag til forordning

Artikel 31 m (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31m |
| | Retshjælp |
| | Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces eller været fritaget for gebyrer og omkostninger, skal den pågældende i enhver sag om at få retsafgørelsen erklæret for eksigibel være berettiget til retshjælp eller fritagelse for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter loven i fuldbyrdelsesstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31m

Retshjælp

Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces eller været fritaget for gebyrer og omkostninger, skal den pågældende i enhver sag om at få retsafgørelsen erklæret for eksigibel være berettiget til retshjælp eller fritagelse for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter loven i fuldbyrdelsesstaten.

(Svarer til artikel 56 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 96

Forslag til forordning

Artikel 31 n (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31n |
| | Ingen form for sikkerhedsstillelse eller depositum |
| | Det kan ikke pålægges den part, som i en medlemsstat anmoder om anerkendelse, eksigibilitet eller fuldbyrdelse af en retsafgørelse, der er truffet i en anden medlemsstat, at stille sikkerhed eller depositum af nogen art med den begrundelse, at vedkommende er udlænding eller ikke har bopæl eller opholdssted i fuldbyrdelsesstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31n

Ingen form for sikkerhedsstillelse eller depositum

Det kan ikke pålægges den part, som i en medlemsstat anmoder om anerkendelse, eksigibilitet eller fuldbyrdelse af en retsafgørelse, der er truffet i en anden medlemsstat, at stille sikkerhed eller depositum af nogen art med den begrundelse, at vedkommende er udlænding eller ikke har bopæl eller opholdssted i fuldbyrdelsesstaten.

(Svarer til artikel 57 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 97

Forslag til forordning

Artikel 31 o (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 31o |
| | Ingen form for skat, afgift eller gebyr |
| | Ingen form for skat, afgift eller gebyr, som beregnes i forhold til sagens værdi, må opkræves i fuldbyrdelsesmedlemsstaten i forbindelse med behandlingen af en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 31o

Ingen form for skat, afgift eller gebyr

Ingen form for skat, afgift eller gebyr, som beregnes i forhold til sagens værdi, må opkræves i fuldbyrdelsesmedlemsstaten i forbindelse med behandlingen af en anmodning om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel.

(Svarer til artikel 58 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 98

Forslag til forordning

Artikel 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anerkendelse
  af officielt bekræftede dokumenter | Accept
  af officielt bekræftede dokumenter |
| 1.   
  Officielt bekræftede dokumenter
  , der er udstedt i en medlemsstat,
  anerkendes
  i de
  øvrige medlemsstater, medmindre gyldigheden af dokumenterne anfægtes efter gældende lov, og under forbehold af, at en sådan anerkendelse
  ikke
  åbenlyst
  strider mod grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat. | 1.   
  Et officielt bekræftet dokument
  , der er udstedt i en medlemsstat,
  har samme beviskraft
  i
  en anden medlemsstat, som det har i domsstaten, eller
  de
  mest sammenlignelige virkninger, forudsat at dette
  ikke
  klart
  strider mod
  de
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i den
  pågældende
  medlemsstat. |
| | Den person, som ønsker at anvende et officielt bekræftet dokument i en anden medlemsstat, kan anmode den myndighed, som udsteder det officielt bekræftede dokument i domsstaten, om at udfylde den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2, med en beskrivelse af den beviskraft, som det officielt bekræftede dokument har i domsstaten. |
| | 1a.
     
  Enhver anfægtelse af ægtheden af et officielt bekræftet dokument skal forelægges for retterne i domsstaten. Der træffes afgørelse efter denne stats lov. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret. |
| | 1b.
     
  Enhver anfægtelse af de retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument, skal forelægges for de retter, som har kompetence i medfør af denne forordning. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat end domsstaten med hensyn til det anfægtede spørgsmål, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret. |
| | 1c.
     
  Hvis afgørelsen af en verserende sag ved en ret i en medlemsstat afhænger af afgørelsen af et spørgsmål vedrørende retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, er den pågældende ret kompetent til at afgøre dette spørgsmål. |
| 2.
     
  Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de tillægges beviskraft angående indholdet og formodning om gyldighed. | |

Kommissionens forslag

Ændring

Anerkendelse
  af officielt bekræftede dokumenter

Accept
  af officielt bekræftede dokumenter

1.   
  Officielt bekræftede dokumenter
  , der er udstedt i en medlemsstat,
  anerkendes
  i de
  øvrige medlemsstater, medmindre gyldigheden af dokumenterne anfægtes efter gældende lov, og under forbehold af, at en sådan anerkendelse
  ikke
  åbenlyst
  strider mod grundlæggende retsprincipper i den
  anmodede
  medlemsstat.

1.   
  Et officielt bekræftet dokument
  , der er udstedt i en medlemsstat,
  har samme beviskraft
  i
  en anden medlemsstat, som det har i domsstaten, eller
  de
  mest sammenlignelige virkninger, forudsat at dette
  ikke
  klart
  strider mod
  de
  grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i den
  pågældende
  medlemsstat.

Den person, som ønsker at anvende et officielt bekræftet dokument i en anden medlemsstat, kan anmode den myndighed, som udsteder det officielt bekræftede dokument i domsstaten, om at udfylde den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2, med en beskrivelse af den beviskraft, som det officielt bekræftede dokument har i domsstaten.

1a.
     
  Enhver anfægtelse af ægtheden af et officielt bekræftet dokument skal forelægges for retterne i domsstaten. Der træffes afgørelse efter denne stats lov. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret.

1b.
     
  Enhver anfægtelse af de retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument, skal forelægges for de retter, som har kompetence i medfør af denne forordning. Det anfægtede officielt bekræftede dokument har ikke beviskraft i en anden medlemsstat end domsstaten med hensyn til det anfægtede spørgsmål, så længe anfægtelsen verserer for den kompetente ret.

1c.
     
  Hvis afgørelsen af en verserende sag ved en ret i en medlemsstat afhænger af afgørelsen af et spørgsmål vedrørende retshandler eller retlige forhold, der er registreret i et officielt bekræftet dokument vedrørende formueforholdet mellem ægtefæller, er den pågældende ret kompetent til at afgøre dette spørgsmål.

2.
     
  Anerkendelse af officielt bekræftede dokumenter betyder, at de tillægges beviskraft angående indholdet og formodning om gyldighed.

(Svarer til artikel 59 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 99

Forslag til forordning

Artikel 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Officielt bekræftede dokumenter, der er
  oprettet og
  eksigible i
  en medlemsstat
  , skal efter anmodning erklæres for eksigible i en anden medlemsstat efter proceduren i artikel
  [38 til 57] i forordning (EF) nr
  .
  44/2001. | 1.   
  Et
  officielt
  bekræftet dokument
  , der er
  eksigibelt
  i
  oprindelsesmedlemsstaten
  , skal efter anmodning
  fra en berettiget part
  erklæres for
  eksigibelt
  i en anden medlemsstat efter proceduren i artikel
  31b-31o. |
| | 1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 31c, stk. 3, litra b), udsteder den myndighed, der har udstedt det officielt bekræftede dokument, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2. |
| 2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af
  artikel [43
  eller
  44] i forordning (EF) nr. 44/2001
  , kan kun afslå at erklære
  det
  officielt
  bekræftede
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod de grundlæggende retsprincipper i
  den anmodede medlemsstat. | 2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af
  artikel 31 g
  eller
  31h
  , kan kun afslå at erklære
  et
  officielt
  bekræftet
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod de grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i
  fuldbyrdelsesmedlemsstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Officielt bekræftede dokumenter, der er
  oprettet og
  eksigible i
  en medlemsstat
  , skal efter anmodning erklæres for eksigible i en anden medlemsstat efter proceduren i artikel
  [38 til 57] i forordning (EF) nr
  .
  44/2001.

1.   
  Et
  officielt
  bekræftet dokument
  , der er
  eksigibelt
  i
  oprindelsesmedlemsstaten
  , skal efter anmodning
  fra en berettiget part
  erklæres for
  eksigibelt
  i en anden medlemsstat efter proceduren i artikel
  31b-31o.

1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 31c, stk. 3, litra b), udsteder den myndighed, der har udstedt det officielt bekræftede dokument, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2.

2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af
  artikel [43
  eller
  44] i forordning (EF) nr. 44/2001
  , kan kun afslå at erklære
  det
  officielt
  bekræftede
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod de grundlæggende retsprincipper i
  den anmodede medlemsstat.

2.   Den ret, der behandler en appel i medfør af
  artikel 31 g
  eller
  31h
  , kan kun afslå at erklære
  et
  officielt
  bekræftet
  dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod de grundlæggende retsprincipper
  (ordre public)
  i
  fuldbyrdelsesmedlemsstaten.

(Svarer til artikel 60 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 100

Forslag til forordning

Artikel 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anerkendelse og
  eksigibilitet
  af retsforlig | Retsforligs eksigibilitet |
| Retsforlig, der er eksigible i
  oprindelsesmedlemsstaten, anerkendes og
  erklæres eksigible i en anden medlemsstat efter anmodning fra en
  berørt
  part
  på samme betingelser som officielt bekræftede dokumenter.
  Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  [42 eller 44]
  i forordning (EF) nr. 44/2001, kan kun afslå at erklære det officielt bekræftede dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod de grundlæggende retsprincipper i
  den anmodede medlemsstat. | 1.
     Retsforlig, der er eksigible i
  domsstaten, skal
  erklæres
  for
  eksigible i en anden medlemsstat efter anmodning fra en
  berettiget
  part
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 31b — 31o. |
| | 1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 31c, stk. 3, litra b), udsteder den ret, der godkendte forliget, eller ved hvilken det blev indgået, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2. |
| . | 1b.
     Den ret, der behandler en appel indgivet i medfør af artikel
  31 g eller 31h,
  kan kun afslå at erklære det officielt bekræftede dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod grundlæggende retsprincipper (ordre public) i
  fuldbyrdelsesmedlemsstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

Anerkendelse og
  eksigibilitet
  af retsforlig

Retsforligs eksigibilitet

Retsforlig, der er eksigible i
  oprindelsesmedlemsstaten, anerkendes og
  erklæres eksigible i en anden medlemsstat efter anmodning fra en
  berørt
  part
  på samme betingelser som officielt bekræftede dokumenter.
  Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel
  [42 eller 44]
  i forordning (EF) nr. 44/2001, kan kun afslå at erklære det officielt bekræftede dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod de grundlæggende retsprincipper i
  den anmodede medlemsstat.

1.
     Retsforlig, der er eksigible i
  domsstaten, skal
  erklæres
  for
  eksigible i en anden medlemsstat efter anmodning fra en
  berettiget
  part
  i overensstemmelse med proceduren i artikel 31b — 31o.

1a.
     
  Ved anvendelsen af artikel 31c, stk. 3, litra b), udsteder den ret, der godkendte forliget, eller ved hvilken det blev indgået, efter anmodning fra en berettiget part en attest under anvendelse af den formular, der skal udarbejdes i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 37c, stk. 2.

.

1b.
     Den ret, der behandler en appel indgivet i medfør af artikel
  31 g eller 31h,
  kan kun afslå at erklære det officielt bekræftede dokument for eksigibelt eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet, hvis fuldbyrdelsen af det officielt bekræftede dokument åbenlyst strider mod grundlæggende retsprincipper (ordre public) i
  fuldbyrdelsesmedlemsstaten.

(Svarer til artikel 61 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 101

Forslag til forordning

Artikel 35 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Retsvirkning over for
  tredjemand | Beskyttelse af
  tredjemand |

Kommissionens forslag

Ændring

Retsvirkning over for
  tredjemand

Beskyttelse af
  tredjemand

Ændring 102

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Loven i en medlemsstat kan dog foreskrive, at
  en ægtefælle
  ikke
  kan påberåbe sig den
  gældende lov over
  for tredjemand,
  når en af dem har sædvanligt
  opholdssted
  på denne medlemsstats område, og når reglerne for tinglysning eller registrering i denne medlemsstats lovgivning
  ikke er
  overholdt, medmindre tredjemand kendte eller burde kende loven, der
  finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefællerne. | 2.   
  I et retsforhold mellem
  en ægtefælle
  og en tredjemand
  kan
  ingen af ægtefællerne dog
  påberåbe sig den
  lov, der gælder
  for
  formueforholdet mellem ægtefællerne, hvis den ægtefælle, der har forbindelse med
  tredjemand,
  og tredjemand har deres sædvanlige
  opholdssted
  i samme stat, som
  ikke er
  den stat, hvis lov
  finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefæller. I dette tilfælde finder loven i den medlemsstat, hvor den pågældende ægtefælle og tredjemand har deres sædvanlige opholdssted, anvendelse på virkningerne af formueforholdet mellem ægtefællerne over for tredjemand. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Loven i en medlemsstat kan dog foreskrive, at
  en ægtefælle
  ikke
  kan påberåbe sig den
  gældende lov over
  for tredjemand,
  når en af dem har sædvanligt
  opholdssted
  på denne medlemsstats område, og når reglerne for tinglysning eller registrering i denne medlemsstats lovgivning
  ikke er
  overholdt, medmindre tredjemand kendte eller burde kende loven, der
  finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefællerne.

2.   
  I et retsforhold mellem
  en ægtefælle
  og en tredjemand
  kan
  ingen af ægtefællerne dog
  påberåbe sig den
  lov, der gælder
  for
  formueforholdet mellem ægtefællerne, hvis den ægtefælle, der har forbindelse med
  tredjemand,
  og tredjemand har deres sædvanlige
  opholdssted
  i samme stat, som
  ikke er
  den stat, hvis lov
  finder anvendelse på formueforholdet mellem
  ægtefæller. I dette tilfælde finder loven i den medlemsstat, hvor den pågældende ægtefælle og tredjemand har deres sædvanlige opholdssted, anvendelse på virkningerne af formueforholdet mellem ægtefællerne over for tredjemand.

Ændring 103

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Tilsvarende kan loven i en medlemsstat, hvor en fast ejendom er beliggende, indeholde en regel svarende til reglen i stk. 2 om retsforholdet mellem en ægtefælle og tredjemand vedrørende denne faste ejendom
  . | 3.   
  Stk. 2 gælder ikke, hvis |
| | a) | tredjemand kendte eller burde have kendt den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne, eller |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   
  Tilsvarende kan loven i en medlemsstat, hvor en fast ejendom er beliggende, indeholde en regel svarende til reglen i stk. 2 om retsforholdet mellem en ægtefælle og tredjemand vedrørende denne faste ejendom
  .

3.   
  Stk. 2 gælder ikke, hvis

a)

tredjemand kendte eller burde have kendt den lov, der finder anvendelse på formueforholdet mellem ægtefællerne, eller

| b) | reglerne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem ægtefæller er overholdt i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor tredjemand og den ægtefælle, der har forbindelse med tredjemand, har deres sædvanlige opholdssted, eller |
| --- | --- |

b)

reglerne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem ægtefæller er overholdt i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor tredjemand og den ægtefælle, der har forbindelse med tredjemand, har deres sædvanlige opholdssted, eller

| c) | for så vidt angår forretninger om fast ejendom, betingelserne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med fast ejendom i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor den faste ejendom er beliggende, var opfyldt. |
| --- | --- |

c)

for så vidt angår forretninger om fast ejendom, betingelserne for registrering eller tinglysning af formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med fast ejendom i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor den faste ejendom er beliggende, var opfyldt.

Ændring 104

Forslag til forordning

Artikel - 36 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel - 36 |
| | Sædvanligt opholdssted |
| | 1.
     
  Ved anvendelsen af denne forordning har selskaber, foreninger og andre juridiske personer sædvanligt opholdssted det sted, hvor de har deres hovedkontor. |
| | En fysisk person, der handler som led i sin erhvervsmæssige virksomhed, har sædvanligt opholdssted det sted, hvor den pågældende har sin hovedvirksomhed. |
| | 2.
     
  Er aftalen indgået som led i driften af en filial, et agentur eller en lignende virksomhed, eller påhviler det i henhold til aftalen en sådan filial, agentur eller virksomhed at opfylde forpligtelsen, gælder dog stedet for denne virksomhed som sædvanligt opholdssted. |
| | 3.
     
  Ved bestemmelsen af sædvanligt opholdssted er det relevante tidspunkt tidspunktet for aftalens indgåelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel - 36

Sædvanligt opholdssted

1.
     
  Ved anvendelsen af denne forordning har selskaber, foreninger og andre juridiske personer sædvanligt opholdssted det sted, hvor de har deres hovedkontor.

En fysisk person, der handler som led i sin erhvervsmæssige virksomhed, har sædvanligt opholdssted det sted, hvor den pågældende har sin hovedvirksomhed.

2.
     
  Er aftalen indgået som led i driften af en filial, et agentur eller en lignende virksomhed, eller påhviler det i henhold til aftalen en sådan filial, agentur eller virksomhed at opfylde forpligtelsen, gælder dog stedet for denne virksomhed som sædvanligt opholdssted.

3.
     
  Ved bestemmelsen af sædvanligt opholdssted er det relevante tidspunkt tidspunktet for aftalens indgåelse.

Ændring 105

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | navne og kontaktoplysninger på de retter eller myndigheder, der har kompetence til at behandle anmodninger om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, i overensstemmelse med artikel 31b, stk. 1, og klager over retsafgørelser om sådanne anmodninger i henhold til artikel 31 g, stk. 2 |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

navne og kontaktoplysninger på de retter eller myndigheder, der har kompetence til at behandle anmodninger om, at en retsafgørelse erklæres for eksigibel, i overensstemmelse med artikel 31b, stk. 1, og klager over retsafgørelser om sådanne anmodninger i henhold til artikel 31 g, stk. 2

(Svarer til artikel 78, stk. 1, litra a, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 106

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | de i artikel 31h nævnte retsmidler mod afgørelsen om retsmidlet. |

Kommissionens forslag

Ændring

bb)

de i artikel 31h nævnte retsmidler mod afgørelsen om retsmidlet.

Ændring 108

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende måde, bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område. | 3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende
  og lettilgængelig
  måde, bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område. |
| | Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne på det flersprogede websted også er tilgængelige gennem de officielle websteder, som de måtte oprette, navnlig gennem et link til Kommissionens websted. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende måde, bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område.

3.   Kommissionen offentliggør de oplysninger, der er nævnt i stk. 1 og 2, på passende
  og lettilgængelig
  måde, bl.a. på det flersprogede websted for det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område.

Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne på det flersprogede websted også er tilgængelige gennem de officielle websteder, som de måtte oprette, navnlig gennem et link til Kommissionens websted.

(Svarer til artikel 78, stk. 3, i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 109

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen indfører et værktøj til oplysning og uddannelse af de relevante embedsmænd ved retten og praktiserende jurister via oprettelse af en interaktiv webportal på alle officielle EU-sprog, herunder et system for udveksling af faglig viden og praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

3a.
     
  Kommissionen indfører et værktøj til oplysning og uddannelse af de relevante embedsmænd ved retten og praktiserende jurister via oprettelse af en interaktiv webportal på alle officielle EU-sprog, herunder et system for udveksling af faglig viden og praksis.

Ændring 110

Forslag til forordning

Artikel 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 37a |
| | Udarbejdelse og senere ændring af listen over de i artikel 2, stk. 1a, omhandlede informationer |
| | 1.
     
  Kommissionen udarbejder på grundlag af medlemsstaternes meddelelser en liste over de andre myndigheder og juridiske aktører, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1a. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle senere ændringer i oplysningerne på denne liste Kommissionen ændrer listen i overensstemmelse hermed. |
| | 3.
     
  Kommissionen offentliggør listen og eventuelle senere ændringer i Den Europæiske Unions Tidende. |
| | 4.
     
  Kommissionen gør alle oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1 og 2, offentligt tilgængelige på passende måde, navnlig gennem Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 37a

Udarbejdelse og senere ændring af listen over de i artikel 2, stk. 1a, omhandlede informationer

1.
     
  Kommissionen udarbejder på grundlag af medlemsstaternes meddelelser en liste over de andre myndigheder og juridiske aktører, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1a.

2.
     
  Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle senere ændringer i oplysningerne på denne liste Kommissionen ændrer listen i overensstemmelse hermed.

3.
     
  Kommissionen offentliggør listen og eventuelle senere ændringer i Den Europæiske Unions Tidende.

4.
     
  Kommissionen gør alle oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1 og 2, offentligt tilgængelige på passende måde, navnlig gennem Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område.

(Svarer til artikel 79 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 111

Forslag til forordning

Artikel 37 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 37b |
| | Udarbejdelse og senere ændring af attester og formularer nævnt i artikel 31c, 32, 33 og 34 |
| | Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter vedrørende udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, der er omhandlet i artikel 31c, 32, 33 og 34. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 37c, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 37b

Udarbejdelse og senere ændring af attester og formularer nævnt i artikel 31c, 32, 33 og 34

Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter vedrørende udarbejdelse og senere ændring af de attester og formularer, der er omhandlet i artikel 31c, 32, 33 og 34. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 37c, stk. 2.

(Svarer til artikel 80 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 112

Forslag til forordning

Artikel 37 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 37c |
| | Udvalgsprocedure |
| | 1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som defineret i forordning (EU) nr. 182/2011. |
| | 2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 37c

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som defineret i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

(Svarer til artikel 81 i forordning (EU) nr. 650/2012)

Ændring 113

Forslag til forordning

Artikel 39 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Kapitel III finder kun anvendelse på ægtefæller, der
  har indgået ægteskab eller foretaget lovvalg for formueforholdet i deres ægteskab,
  efter datoen for denne forordnings anvendelse. | 3.   Kapitel III finder kun anvendelse på ægtefæller, der efter datoen for denne forordnings anvendelse: |
| | a) | har indgået ægteskab eller |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Kapitel III finder kun anvendelse på ægtefæller, der
  har indgået ægteskab eller foretaget lovvalg for formueforholdet i deres ægteskab,
  efter datoen for denne forordnings anvendelse.

3.   Kapitel III finder kun anvendelse på ægtefæller, der efter datoen for denne forordnings anvendelse:

a)

har indgået ægteskab eller

| b) | har foretaget lovvalg for formueforholdet i deres ægteskab. |
| --- | --- |

b)

har foretaget lovvalg for formueforholdet i deres ægteskab.

En lovvalgsaftale, som er indgået før [datoen for anvendelsen af denne forordning], er også gyldig, hvis den opfylder betingelserne i kapitel III eller er gyldig i henhold til den lov, der — på tidspunktet for lovvalget i henhold til de relevante bestemmelser i den internationale privatret — finder anvendelse.

---

(1)  

  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 107.

(2)  

  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/294 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/294

---

P7_TA(2013)0340

Ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og ret til kommunikation ved anholdelse (COM(2011)0326 — C7-0157/2011 — 2011/0154(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0326),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 82, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0157/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 82, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0157/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til bidragene fra den bulgarske Nationalforsamling, det italienske Senat og den portugisiske Nationalforsamling om udkastet til lovgivningsmæssig retsakt, |
| --- | --- |

—

der henviser til bidragene fra den bulgarske Nationalforsamling, det italienske Senat og den portugisiske Nationalforsamling om udkastet til lovgivningsmæssig retsakt,

| — | der henviser til udtalelse af 7. december 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 7. december 2011 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 4. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 4. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0228/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0228/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 43 af 15.2.2012, s. 51.

---

P7_TC1-COD(2011)0154

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning direktiv 2013/.../EU om ret til adgang til advokatbistand i straffesager og i sager angående europæiske arrestordrer og om ret til at få en tredjemand underrettet ved frihedsberøvelse og til at kommunikere med tredjemand og med konsulære myndigheder under frihedsberøvelsen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2013/48/EU).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/295 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/295

---

P7_TA(2013)0341

Kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 10. september 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse (COM(2011)0142 — C7-0085/2011 — 2011/0062(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/35)

[Ændring 117]

EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGER (*)

til Kommissionens forslag

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0202/2012).

(*)  Ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv; udgået tekst markeres med symbolet ▌.

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS ... DIREKTIV 2013/.../EU

om forbrugerkreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse ▌ og om ændring af direktiv 2008/48/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

▌

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I marts 2003 iværksatte Kommissionen en proces med det formål at fastslå, hvilke hindringer der findes for det indre marked for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, og evaluere virkningen heraf. Den 18. december 2007 vedtog den en hvidbog om integration af EU’s realkreditmarkeder. I hvidbogen meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at foretage en konsekvensanalyse af de forskellige politikvalgmuligheder med hensyn til indhentning af oplysninger forud for aftaleindgåelse, kreditdatabaser, kreditværdighed, de årlige omkostninger i procent og rådgivning
  om kreditaftaler
  . Kommissionen nedsatte en ekspertgruppe vedrørende kredithistorie, der skal bistå Kommissionen med at forberede foranstaltninger, som skal forbedre adgangen til og sammenligneligheden og fuldstændigheden af kreditoplysninger. Der blev også indledt undersøgelser af den rolle, som kreditformidlere og ikkekreditinstitutter, der tilbyder kreditaftaler, spiller, og de transaktioner, som de påtager sig i forbindelse med fast ejendom til beboelse. |
| --- | --- |

(1)

I marts 2003 iværksatte Kommissionen en proces med det formål at fastslå, hvilke hindringer der findes for det indre marked for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, og evaluere virkningen heraf. Den 18. december 2007 vedtog den en hvidbog om integration af EU’s realkreditmarkeder. I hvidbogen meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at foretage en konsekvensanalyse af de forskellige politikvalgmuligheder med hensyn til indhentning af oplysninger forud for aftaleindgåelse, kreditdatabaser, kreditværdighed, de årlige omkostninger i procent og rådgivning
  om kreditaftaler
  . Kommissionen nedsatte en ekspertgruppe vedrørende kredithistorie, der skal bistå Kommissionen med at forberede foranstaltninger, som skal forbedre adgangen til og sammenligneligheden og fuldstændigheden af kreditoplysninger. Der blev også indledt undersøgelser af den rolle, som kreditformidlere og ikkekreditinstitutter, der tilbyder kreditaftaler, spiller, og de transaktioner, som de påtager sig i forbindelse med fast ejendom til beboelse.

| (2) | I overensstemmelse med traktaten
  om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)
  omfatter det indre marked et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser samt etableringsfrihed. Det er af vital betydning, at der udvikles et mere gennemskueligt og effektivt kreditmarked på dette område for at fremme udviklingen af tværnational virksomhed og skabe et indre marked
  for
  kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Der findes væsentlige forskelle i lovgivningen i de forskellige medlemsstater med hensyn til forretningspraksis vedrørende kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og reguleringen af og tilsynet med de kreditformidlere og ikkekreditinstitutter, der tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Sådanne forskelle skaber hindringer, som begrænser omfanget af den tværnationale aktivitet både hvad angår udbud og efterspørgsel, hvilket begrænser konkurrencen og valgmulighederne på markedet, og dermed øges omkostningerne for kreditudbyderne, og de hindres endog i at udøve virksomhed. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med traktaten
  om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)
  omfatter det indre marked et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser samt etableringsfrihed. Det er af vital betydning, at der udvikles et mere gennemskueligt og effektivt kreditmarked på dette område for at fremme udviklingen af tværnational virksomhed og skabe et indre marked
  for
  kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Der findes væsentlige forskelle i lovgivningen i de forskellige medlemsstater med hensyn til forretningspraksis vedrørende kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og reguleringen af og tilsynet med de kreditformidlere og ikkekreditinstitutter, der tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Sådanne forskelle skaber hindringer, som begrænser omfanget af den tværnationale aktivitet både hvad angår udbud og efterspørgsel, hvilket begrænser konkurrencen og valgmulighederne på markedet, og dermed øges omkostningerne for kreditudbyderne, og de hindres endog i at udøve virksomhed.

| (3) | Finanskrisen har vist, at uansvarlig optræden hos markedsdeltagerne kan undergrave det finansielle system og føre til manglende tillid hos alle parter, især hos forbrugerne, og have alvorlige sociale og økonomiske konsekvenser. Mange forbrugere har mistet tilliden til finanssektoren, og låntagere har oplevet, at deres lån bliver for dyre,
  hvilket fører til
  stadig flere misligholdelser og tvangsauktioner.
  Som følge heraf har G20 anmodet Rådet for Finansiel Stabilitet om at opstille principper for forsvarlige garantistandarder i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Selv om nogle af den finansielle krises største problemer opstod uden for Unionen, besidder forbrugere i Unionen store mængder gældspapirer, hvoraf mange er knyttet til kreditter i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre, at Unionens reguleringsmæssige rammer på dette område er solide, overensstemmende med internationale principper og tillader hensigtsmæssig anvendelse af det til rådighed stående udvalg af redskaber, som kan omfatte forholdstal som lån-værdi (forholdet mellem lånets størrelse og ejendomsværdien), lån-indkomst (forholdet mellem lånstørrelse og indkomst), gæld-indkomst (forholdet mellem gæld og indkomst) eller tilsvarende forholdstal, minimumsniveauer, under hvilke ingen kredit anses for acceptabel, eller andre foranstaltninger, der kan kompensere for situationer, hvor de underliggende risici er højere for forbrugerne, eller som er nødvendige for at forhindre for stor gældsætning i husholdningerne.
  Set i lyset af de problemer, der er kommet frem under finanskrisen, og
  for at sikre
  et effektivt og konkurrencedygtigt indre marked
  , der bidrager til finansiel stabilitet,
  har Kommissionen
  i sin meddelelse af 4. marts 2009 med titlen »Fremdrift i den europæiske genopretning«
  foreslået foranstaltninger for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, herunder også solide rammer for kreditformidling med henblik på at skabe ansvarlige og pålidelige markeder for fremtiden og genetablere forbrugertilliden.
  Kommissionen bekræftede på ny sit tilsagn om et effektivt og konkurrencedygtigt indre marked i sin meddelelse af 13. april 2011 med titlen »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid«. |
| --- | --- |

(3)

Finanskrisen har vist, at uansvarlig optræden hos markedsdeltagerne kan undergrave det finansielle system og føre til manglende tillid hos alle parter, især hos forbrugerne, og have alvorlige sociale og økonomiske konsekvenser. Mange forbrugere har mistet tilliden til finanssektoren, og låntagere har oplevet, at deres lån bliver for dyre,
  hvilket fører til
  stadig flere misligholdelser og tvangsauktioner.
  Som følge heraf har G20 anmodet Rådet for Finansiel Stabilitet om at opstille principper for forsvarlige garantistandarder i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Selv om nogle af den finansielle krises største problemer opstod uden for Unionen, besidder forbrugere i Unionen store mængder gældspapirer, hvoraf mange er knyttet til kreditter i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre, at Unionens reguleringsmæssige rammer på dette område er solide, overensstemmende med internationale principper og tillader hensigtsmæssig anvendelse af det til rådighed stående udvalg af redskaber, som kan omfatte forholdstal som lån-værdi (forholdet mellem lånets størrelse og ejendomsværdien), lån-indkomst (forholdet mellem lånstørrelse og indkomst), gæld-indkomst (forholdet mellem gæld og indkomst) eller tilsvarende forholdstal, minimumsniveauer, under hvilke ingen kredit anses for acceptabel, eller andre foranstaltninger, der kan kompensere for situationer, hvor de underliggende risici er højere for forbrugerne, eller som er nødvendige for at forhindre for stor gældsætning i husholdningerne.
  Set i lyset af de problemer, der er kommet frem under finanskrisen, og
  for at sikre
  et effektivt og konkurrencedygtigt indre marked
  , der bidrager til finansiel stabilitet,
  har Kommissionen
  i sin meddelelse af 4. marts 2009 med titlen »Fremdrift i den europæiske genopretning«
  foreslået foranstaltninger for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, herunder også solide rammer for kreditformidling med henblik på at skabe ansvarlige og pålidelige markeder for fremtiden og genetablere forbrugertilliden.
  Kommissionen bekræftede på ny sit tilsagn om et effektivt og konkurrencedygtigt indre marked i sin meddelelse af 13. april 2011 med titlen »Akten for det indre marked — Tolv løftestænger til at skabe vækst og øget tillid«.

| (4) | Der
  er blevet indkredset
  en række problemer på markederne for lån med pant i fast ejendom
  i Unionen i forbindelse med
  uansvarlig långivning og låntagning ▌og potentielt uansvarlig adfærd hos
  markedsdeltagerne, herunder
  kreditformidlere og ikkekreditinstitutter. Nogle af problemerne vedrørte kreditter i en udenlandsk valuta, som forbrugerne havde optaget i den pågældende valuta for at få den fordelagtige debitorrente, men uden tilstrækkelig
  oplysning om eller
  forståelse af valutakursrisikoen.
  Disse
  problemer skyldes markeds- og lovgivningsmæssige mangler såvel som andre faktorer, f.eks. det generelle økonomiske klima og det ringe kendskab til det finansielle område. Blandt andre problemer kan nævnes ineffektive, inkonsekvente eller ikkeeksisterende ▌ordninger for kreditformidlere og ikkekreditinstitutter, der tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Disse problemer har potentielt betydelige makroøkonomiske afsmittende virkninger, kan være til skade for forbrugeren, kan udgøre økonomiske eller juridiske hindringer for tværnational virksomhed og kan skabe ulige betingelser for de forskellige aktører. |
| --- | --- |

(4)

Der
  er blevet indkredset
  en række problemer på markederne for lån med pant i fast ejendom
  i Unionen i forbindelse med
  uansvarlig långivning og låntagning ▌og potentielt uansvarlig adfærd hos
  markedsdeltagerne, herunder
  kreditformidlere og ikkekreditinstitutter. Nogle af problemerne vedrørte kreditter i en udenlandsk valuta, som forbrugerne havde optaget i den pågældende valuta for at få den fordelagtige debitorrente, men uden tilstrækkelig
  oplysning om eller
  forståelse af valutakursrisikoen.
  Disse
  problemer skyldes markeds- og lovgivningsmæssige mangler såvel som andre faktorer, f.eks. det generelle økonomiske klima og det ringe kendskab til det finansielle område. Blandt andre problemer kan nævnes ineffektive, inkonsekvente eller ikkeeksisterende ▌ordninger for kreditformidlere og ikkekreditinstitutter, der tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Disse problemer har potentielt betydelige makroøkonomiske afsmittende virkninger, kan være til skade for forbrugeren, kan udgøre økonomiske eller juridiske hindringer for tværnational virksomhed og kan skabe ulige betingelser for de forskellige aktører.

| (5) | For at få etableret et velfungerende indre marked med en høj grad af forbrugerbeskyttelse på området kreditaftaler i forbindelse med ▌fast ejendom ▌
  og
  for at sikre, at forbrugere, der ønsker
  sådanne
  aftaler ▌, kan indgå disse i tillid til, at de kreditinstitutter, som de indgår aftale med, handler på en professionel og ansvarlig måde
  , er det nødvendigt at indføre hensigtsmæssigt harmoniserede EU-retlige rammer på en række områder under hensyntagen til forskelle mellem kreditaftaler, der navnlig skyldes forskelle på de nationale og regionale markeder for fast ejendom. |
| --- | --- |

(5)

For at få etableret et velfungerende indre marked med en høj grad af forbrugerbeskyttelse på området kreditaftaler i forbindelse med ▌fast ejendom ▌
  og
  for at sikre, at forbrugere, der ønsker
  sådanne
  aftaler ▌, kan indgå disse i tillid til, at de kreditinstitutter, som de indgår aftale med, handler på en professionel og ansvarlig måde
  , er det nødvendigt at indføre hensigtsmæssigt harmoniserede EU-retlige rammer på en række områder under hensyntagen til forskelle mellem kreditaftaler, der navnlig skyldes forskelle på de nationale og regionale markeder for fast ejendom.

| (6) | Dette direktiv bør derfor udvikle et mere gennemsigtigt, effektivt og konkurrencedygtigt indre marked gennem sammenhængende, fleksible og rimelige kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom og samtidig fremme bæredygtig långivning og låntagning og finansiel integration og dermed skabe et høj niveau af forbrugerbeskyttelse. |
| --- | --- |

(6)

Dette direktiv bør derfor udvikle et mere gennemsigtigt, effektivt og konkurrencedygtigt indre marked gennem sammenhængende, fleksible og rimelige kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom og samtidig fremme bæredygtig långivning og låntagning og finansiel integration og dermed skabe et høj niveau af forbrugerbeskyttelse.

| (7) | For at skabe et ægte indre marked med en høj og ensartet grad af forbrugerbeskyttelse fastsætter dette direktiv bestemmelser, der harmoniseres i størst muligt omfang med hensyn til oplysninger forud for aftaleindgåelsen ved hjælp af det europæiske standardiserede informationsblad (ESIS) og beregningen af de årlige omkostninger i procent. Medlemsstaterne bør dog under hensyntagen til de særlige karakteristika ved kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom og forskellene i markedsudviklingen og markedsvilkårene i medlemsstaterne, navnlig med hensyn til markedsstrukturen og markedsdeltagerne, kategorierne af tilgængelige produkter og de procedurer, der er forbundet med kreditydelsesprocessen, kunne bevare eller indføre strengere bestemmelser end dem, der er fastsat i dette direktiv, på de områder, der ikke er klart angivet som områder, hvor der skal være størst mulig harmonisering. En sådan målrettet tilgang er nødvendig for at undgå negativt at påvirke beskyttelsesniveauet for forbrugerne i forbindelse med kreditaftaler inden for dette direktivs anvendelsesområde. Medlemsstaterne bør f.eks. kunne opretholde eller indføre strengere bestemmelser med hensyn til den viden og de kompetencer, som personalet skal have, og vejledningen i udfyldelse af ESIS. |
| --- | --- |

(7)

For at skabe et ægte indre marked med en høj og ensartet grad af forbrugerbeskyttelse fastsætter dette direktiv bestemmelser, der harmoniseres i størst muligt omfang med hensyn til oplysninger forud for aftaleindgåelsen ved hjælp af det europæiske standardiserede informationsblad (ESIS) og beregningen af de årlige omkostninger i procent. Medlemsstaterne bør dog under hensyntagen til de særlige karakteristika ved kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom og forskellene i markedsudviklingen og markedsvilkårene i medlemsstaterne, navnlig med hensyn til markedsstrukturen og markedsdeltagerne, kategorierne af tilgængelige produkter og de procedurer, der er forbundet med kreditydelsesprocessen, kunne bevare eller indføre strengere bestemmelser end dem, der er fastsat i dette direktiv, på de områder, der ikke er klart angivet som områder, hvor der skal være størst mulig harmonisering. En sådan målrettet tilgang er nødvendig for at undgå negativt at påvirke beskyttelsesniveauet for forbrugerne i forbindelse med kreditaftaler inden for dette direktivs anvendelsesområde. Medlemsstaterne bør f.eks. kunne opretholde eller indføre strengere bestemmelser med hensyn til den viden og de kompetencer, som personalet skal have, og vejledningen i udfyldelse af ESIS.

| (8) | Dette direktiv bør forbedre betingelserne for etableringen af et velfungerende indre marked gennem tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning og fastsættelse af kvalitetsstandarder for visse tjenesteydelser, særlig med hensyn til distribution og formidling af kredit gennem kreditgivere og kreditformidlere
  og fremme af god praksis
  . Etableringen af kvalitetsstandarder for kreditydelsestjenester involverer nødvendigvis indførelsen af
  visse
  bestemmelser om
  optagelse, tilsyn
  og tilsynskrav. |
| --- | --- |

(8)

Dette direktiv bør forbedre betingelserne for etableringen af et velfungerende indre marked gennem tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning og fastsættelse af kvalitetsstandarder for visse tjenesteydelser, særlig med hensyn til distribution og formidling af kredit gennem kreditgivere og kreditformidlere
  og fremme af god praksis
  . Etableringen af kvalitetsstandarder for kreditydelsestjenester involverer nødvendigvis indførelsen af
  visse
  bestemmelser om
  optagelse, tilsyn
  og tilsynskrav.

| (9) | Det står medlemsstaterne frit for at beholde eller indføre national ret på de områder, der ikke er omfattet af dette direktiv. Medlemsstaterne kan
  navnlig
  beholde eller indføre nationale bestemmelser på områder som aftalelov i forbindelse med kreditaftalernes gyldighed,
  ejendomslovgivning
  , tinglysning, oplysninger i forbindelse med aftaleindgåelse
  og, i det omfang, de ikke er reguleret af dette direktiv,
  anliggender efter aftaleindgåelse.
  Medlemsstaterne kan fastsætte, at det sagkyndige eller vurderende selskab eller notarer kan udvælges af parterne ved gensidig aftale. På grund af forskellene mellem processerne for køb eller salg af fast ejendom til beboelse i medlemsstaterne kan kreditgivere og kreditformidlere forsøge at få forudbetalinger fra forbrugerne med den begrundelse, at sådanne betalinger vil kunne bidrage til at sikre indgåelsen af en kreditaftale eller købet eller salget af en fast ejendom, og der er mulighed for, at en sådan praksis kan misbruges, navnlig når forbrugerne ikke er bekendte med kravene og den sædvanlige praksis i den pågældende medlemsstat. Det er derfor hensigtsmæssigt at give medlemsstaterne tilladelse til at indføre begrænsninger med hensyn til sådanne betalinger. |
| --- | --- |

(9)

Det står medlemsstaterne frit for at beholde eller indføre national ret på de områder, der ikke er omfattet af dette direktiv. Medlemsstaterne kan
  navnlig
  beholde eller indføre nationale bestemmelser på områder som aftalelov i forbindelse med kreditaftalernes gyldighed,
  ejendomslovgivning
  , tinglysning, oplysninger i forbindelse med aftaleindgåelse
  og, i det omfang, de ikke er reguleret af dette direktiv,
  anliggender efter aftaleindgåelse.
  Medlemsstaterne kan fastsætte, at det sagkyndige eller vurderende selskab eller notarer kan udvælges af parterne ved gensidig aftale. På grund af forskellene mellem processerne for køb eller salg af fast ejendom til beboelse i medlemsstaterne kan kreditgivere og kreditformidlere forsøge at få forudbetalinger fra forbrugerne med den begrundelse, at sådanne betalinger vil kunne bidrage til at sikre indgåelsen af en kreditaftale eller købet eller salget af en fast ejendom, og der er mulighed for, at en sådan praksis kan misbruges, navnlig når forbrugerne ikke er bekendte med kravene og den sædvanlige praksis i den pågældende medlemsstat. Det er derfor hensigtsmæssigt at give medlemsstaterne tilladelse til at indføre begrænsninger med hensyn til sådanne betalinger.

| (10) | Dette direktiv bør finde anvendelse, uanset om kreditgiveren eller kreditformidleren er en juridisk eller en fysisk person. Dette direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med EU-retten at fastsætte, at kun juridiske personer eller visse former for juridiske personer må fungere som kreditgiver eller kreditformidler efter dette direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Dette direktiv bør finde anvendelse, uanset om kreditgiveren eller kreditformidleren er en juridisk eller en fysisk person. Dette direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes ret til i overensstemmelse med EU-retten at fastsætte, at kun juridiske personer eller visse former for juridiske personer må fungere som kreditgiver eller kreditformidler efter dette direktiv.

| (11) | Da
  forbrugere og virksomheder ikke er i samme situation, har de ikke behov for det samme beskyttelsesniveau. Mens det er vigtigt at sikre forbrugernes
  rettigheder
  ▌
  gennem
  bestemmelser, der ikke kan fraviges ved aftale, er det rimeligt at give virksomheder og organisationer mulighed for at indgå andre aftaler. ▌ |
| --- | --- |

(11)

Da
  forbrugere og virksomheder ikke er i samme situation, har de ikke behov for det samme beskyttelsesniveau. Mens det er vigtigt at sikre forbrugernes
  rettigheder
  ▌
  gennem
  bestemmelser, der ikke kan fraviges ved aftale, er det rimeligt at give virksomheder og organisationer mulighed for at indgå andre aftaler. ▌

| (12) | Definitionen af forbruger bør dække fysiske personer, der ikke handler som led i erhvervsmæssig virksomhed. I tilfælde af aftaler med dobbelt formål, hvor aftalen indgås delvis som led i og delvis ikke som led i den pågældende persons erhvervsmæssige virksomhed, og det erhvervsmæssige formål er så begrænset, at det ikke er fremherskende i forbindelse med aftalen, bør den pågældende person imidlertid ligeledes betragtes som en forbruger. |
| --- | --- |

(12)

Definitionen af forbruger bør dække fysiske personer, der ikke handler som led i erhvervsmæssig virksomhed. I tilfælde af aftaler med dobbelt formål, hvor aftalen indgås delvis som led i og delvis ikke som led i den pågældende persons erhvervsmæssige virksomhed, og det erhvervsmæssige formål er så begrænset, at det ikke er fremherskende i forbindelse med aftalen, bør den pågældende person imidlertid ligeledes betragtes som en forbruger.

| (13) | I dette direktiv fastsættes der bestemmelser om kreditaftaler, som udelukkende eller overvejende vedrører fast ejendom til beboelse, men det forhindrer ikke medlemsstaterne i at forlænge de foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med dette direktiv til beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med kreditaftaler vedrørende andre former for fast ejendom, eller i at fastsætte andre bestemmelser om sådanne kreditaftaler. |
| --- | --- |

(13)

I dette direktiv fastsættes der bestemmelser om kreditaftaler, som udelukkende eller overvejende vedrører fast ejendom til beboelse, men det forhindrer ikke medlemsstaterne i at forlænge de foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med dette direktiv til beskyttelse af forbrugerne i forbindelse med kreditaftaler vedrørende andre former for fast ejendom, eller i at fastsætte andre bestemmelser om sådanne kreditaftaler.

| (14) | Definitionerne fastsat i dette direktiv bør bestemme rækkevidden af harmoniseringen. Medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre dette
  direktiv bør derfor
  begrænses til dets anvendelsesområde som bestemt ved dets definitioner. Medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre bestemmelserne i dette direktiv begrænses f.eks. til kreditaftaler, der indgås med forbrugere, dvs. med fysiske personer, der i forbindelse med transaktioner, som er omfattet af dette direktiv, ikke handler som led i erhvervsmæssig virksomhed. Ligeledes er medlemsstaterne forpligtet til at gennemføre de bestemmelser i dette direktiv, der regulerer den aktivitet, som udføres af de personer, der optræder som kreditformidlere som defineret i direktivet. Dette direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes anvendelse af direktivets bestemmelser på områder, der ikke er omfattet af dets anvendelsesområde, i overensstemmelse med EU-retten. Desuden bør definitionerne fastsat i dette direktiv ikke berøre medlemsstaternes mulighed for i henhold til national lovgivning at vedtage underdefinitioner til særlige formål, forudsat at de stadig er i overensstemmelse med definitionerne i dette direktiv. F.eks. bør medlemsstaterne i henhold til national ret kunne fastsætte underkategorier af kreditformidlere, som ikke er identificeret i dette direktiv, hvis sådanne underkategorier f.eks. er nødvendige på nationalt plan for at differentiere de krav til kompetencer og viden, som skal opfyldes af de forskellige kreditformidlere. |
| --- | --- |

(14)

Definitionerne fastsat i dette direktiv bør bestemme rækkevidden af harmoniseringen. Medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre dette
  direktiv bør derfor
  begrænses til dets anvendelsesområde som bestemt ved dets definitioner. Medlemsstaternes forpligtelser til at gennemføre bestemmelserne i dette direktiv begrænses f.eks. til kreditaftaler, der indgås med forbrugere, dvs. med fysiske personer, der i forbindelse med transaktioner, som er omfattet af dette direktiv, ikke handler som led i erhvervsmæssig virksomhed. Ligeledes er medlemsstaterne forpligtet til at gennemføre de bestemmelser i dette direktiv, der regulerer den aktivitet, som udføres af de personer, der optræder som kreditformidlere som defineret i direktivet. Dette direktiv bør dog ikke berøre medlemsstaternes anvendelse af direktivets bestemmelser på områder, der ikke er omfattet af dets anvendelsesområde, i overensstemmelse med EU-retten. Desuden bør definitionerne fastsat i dette direktiv ikke berøre medlemsstaternes mulighed for i henhold til national lovgivning at vedtage underdefinitioner til særlige formål, forudsat at de stadig er i overensstemmelse med definitionerne i dette direktiv. F.eks. bør medlemsstaterne i henhold til national ret kunne fastsætte underkategorier af kreditformidlere, som ikke er identificeret i dette direktiv, hvis sådanne underkategorier f.eks. er nødvendige på nationalt plan for at differentiere de krav til kompetencer og viden, som skal opfyldes af de forskellige kreditformidlere.

| (15) | Formålet med dette direktiv er at sikre, at
  forbrugere, der indgår kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom,
  er genstand for et højt beskyttelsesniveau. Det bør derfor finde anvendelse på kreditter sikret ved fast ejendom
  uanset formålet med kreditten, refinansieringsaftaler eller andre kreditaftaler, der kan medvirke til, at en ejer eller medejer fortsat kan bevare rettigheder til den faste ejendom eller grunden, og
  på kreditter, som anvendes til køb af en fast ejendom i nogle medlemsstater,
  herunder afdragsfrie kreditter eller, medmindre medlemsstaterne har etableret en passende alternativ ramme, de kreditter, som har til formål at skaffe midlertidig finansiering mellem salget af én fast ejendom og købet af en anden, og på sikrede
  kreditter til renovering af fast ejendom til beboelse ▌. |
| --- | --- |

(15)

Formålet med dette direktiv er at sikre, at
  forbrugere, der indgår kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom,
  er genstand for et højt beskyttelsesniveau. Det bør derfor finde anvendelse på kreditter sikret ved fast ejendom
  uanset formålet med kreditten, refinansieringsaftaler eller andre kreditaftaler, der kan medvirke til, at en ejer eller medejer fortsat kan bevare rettigheder til den faste ejendom eller grunden, og
  på kreditter, som anvendes til køb af en fast ejendom i nogle medlemsstater,
  herunder afdragsfrie kreditter eller, medmindre medlemsstaterne har etableret en passende alternativ ramme, de kreditter, som har til formål at skaffe midlertidig finansiering mellem salget af én fast ejendom og købet af en anden, og på sikrede
  kreditter til renovering af fast ejendom til beboelse ▌.

| (16) | Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på visse kreditaftaler,
  hvor kreditgiver bidrager med en samlet sum, periodisk betaling eller andre former for kreditudbetaling til gengæld for en sum, der stammer fra salg
  af en fast ejendom, og hvis primære formål er at lette forbruget, f.eks. friværdibelåningsprodukter eller andre tilsvarende specialiserede produkter. Sådanne kreditaftaler har særlige karakteristika, der ligger uden for dette direktivs anvendelsesområde. En vurdering af forbrugerens kreditværdighed er f.eks. irrelevant, da betalingerne sker fra kreditgiver til forbrugeren og ikke omvendt. En sådan transaktion vil bl.a. kræve væsentligt anderledes informationer forud for aftaleindgåelsen. Endvidere indebærer andre produkter inden for friværdibelåning (f.eks. »home reversions«), som kan sammenlignes med nedsparingslån eller livslange lån med pant i fast ejendom, ikke, at der ydes kredit, og forbliver således uden for dette direktivs anvendelsesområde. ▌ |
| --- | --- |

(16)

Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på visse kreditaftaler,
  hvor kreditgiver bidrager med en samlet sum, periodisk betaling eller andre former for kreditudbetaling til gengæld for en sum, der stammer fra salg
  af en fast ejendom, og hvis primære formål er at lette forbruget, f.eks. friværdibelåningsprodukter eller andre tilsvarende specialiserede produkter. Sådanne kreditaftaler har særlige karakteristika, der ligger uden for dette direktivs anvendelsesområde. En vurdering af forbrugerens kreditværdighed er f.eks. irrelevant, da betalingerne sker fra kreditgiver til forbrugeren og ikke omvendt. En sådan transaktion vil bl.a. kræve væsentligt anderledes informationer forud for aftaleindgåelsen. Endvidere indebærer andre produkter inden for friværdibelåning (f.eks. »home reversions«), som kan sammenlignes med nedsparingslån eller livslange lån med pant i fast ejendom, ikke, at der ydes kredit, og forbliver således uden for dette direktivs anvendelsesområde. ▌

| (17) | Dette direktiv bør ikke omfatte andre udtrykkeligt anførte former for nichekreditaftaler, som er forskellige fra standardlån med pant i fast ejendom med hensyn til deres art og forbundne risici og derfor kræver en skræddersyet tilgang, navnlig kreditaftaler, der er resultatet af et
  forlig
  indgået for retten eller et andet ved lov beføjet organ, og visse former for kreditaftaler, hvor kreditten ydes af en arbejdsgiver til dennes arbejdstagere i særlige tilfælde, som allerede fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler

   (3)

  . Det er hensigtsmæssigt at tillade medlemsstaterne at udelukke visse kreditaftaler såsom dem, der bevilges til en begrænset del af offentligheden på fordelagtige vilkår eller udbydes af en låne- og spareforening, såfremt der er etableret passende alternative ordninger til sikring af, at de politiske målsætninger med henblik på finansiel stabilitet og det indre marked kan opfyldes, uden at dette forhindrer finansiel integration og adgang til kredit. Kreditaftaler, hvor den faste ejendom ikke skal anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted af forbrugeren eller et af forbrugerens familiemedlemmer, men skal anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted på grundlag af en lejeaftale, har risici og karakteristika, der er forskellige fra standardkreditaftaler, og kan derfor nødvendiggøre en mere tilpasset ramme. Medlemsstaterne bør derfor kunne udelukke sådanne kreditaftaler fra direktivet, når der findes en passende national ramme til dem. |
| --- | --- |

(17)

Dette direktiv bør ikke omfatte andre udtrykkeligt anførte former for nichekreditaftaler, som er forskellige fra standardlån med pant i fast ejendom med hensyn til deres art og forbundne risici og derfor kræver en skræddersyet tilgang, navnlig kreditaftaler, der er resultatet af et
  forlig
  indgået for retten eller et andet ved lov beføjet organ, og visse former for kreditaftaler, hvor kreditten ydes af en arbejdsgiver til dennes arbejdstagere i særlige tilfælde, som allerede fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler

   (3)

  . Det er hensigtsmæssigt at tillade medlemsstaterne at udelukke visse kreditaftaler såsom dem, der bevilges til en begrænset del af offentligheden på fordelagtige vilkår eller udbydes af en låne- og spareforening, såfremt der er etableret passende alternative ordninger til sikring af, at de politiske målsætninger med henblik på finansiel stabilitet og det indre marked kan opfyldes, uden at dette forhindrer finansiel integration og adgang til kredit. Kreditaftaler, hvor den faste ejendom ikke skal anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted af forbrugeren eller et af forbrugerens familiemedlemmer, men skal anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted på grundlag af en lejeaftale, har risici og karakteristika, der er forskellige fra standardkreditaftaler, og kan derfor nødvendiggøre en mere tilpasset ramme. Medlemsstaterne bør derfor kunne udelukke sådanne kreditaftaler fra direktivet, når der findes en passende national ramme til dem.

| (18) | Kreditaftaler uden sikkerhedsstillelse med henblik på istandsættelse af fast ejendom til beboelse for et samlet kreditbeløb, der overstiger 75 000 EUR, bør være omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2008/48/EF for at sikre en lige grad af beskyttelse af disse forbrugere og for at undgå et lovgivningsmæssigt tomrum mellem nævnte direktiv og nærværende direktiv. Direktiv 2008/48/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(18)

Kreditaftaler uden sikkerhedsstillelse med henblik på istandsættelse af fast ejendom til beboelse for et samlet kreditbeløb, der overstiger 75 000 EUR, bør være omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2008/48/EF for at sikre en lige grad af beskyttelse af disse forbrugere og for at undgå et lovgivningsmæssigt tomrum mellem nævnte direktiv og nærværende direktiv. Direktiv 2008/48/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (19) | Af hensyn til retssikkerheden bør de EU-
  retlige
  rammer på området kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse være i overensstemmelse med og supplere andre EU-retsakter, særlig på områderne forbrugerbeskyttelse og forsigtighedstilsyn.
  Visse væsentlige
  definitioner
  , herunder definitionen på
  ▌»forbruger« ▌ og »varigt medium«, samt nøglebegreber, der anvendes i standardoplysningerne for at betegne de finansielle karakteristika i forbindelse med kreditten,
  herunder
  »samlet beløb, der skal betales af forbrugeren« og ▌»debitorrenten ▌«, bør være i overensstemmelse med definitionerne fastsat i direktiv 2008/48/EF, således at den samme terminologi henviser til samme form for forhold, uanset om kreditten er en forbrugerkredit eller en kredit til fast ejendom til beboelse. Medlemsstaterne bør derfor ved gennemførelsen af dette direktiv sikre, at der er ▌overensstemmelse med hensyn til anvendelse og fortolkning
  for så vidt angår disse væsentlige definitioner og nøglebegreber. |
| --- | --- |

(19)

Af hensyn til retssikkerheden bør de EU-
  retlige
  rammer på området kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse være i overensstemmelse med og supplere andre EU-retsakter, særlig på områderne forbrugerbeskyttelse og forsigtighedstilsyn.
  Visse væsentlige
  definitioner
  , herunder definitionen på
  ▌»forbruger« ▌ og »varigt medium«, samt nøglebegreber, der anvendes i standardoplysningerne for at betegne de finansielle karakteristika i forbindelse med kreditten,
  herunder
  »samlet beløb, der skal betales af forbrugeren« og ▌»debitorrenten ▌«, bør være i overensstemmelse med definitionerne fastsat i direktiv 2008/48/EF, således at den samme terminologi henviser til samme form for forhold, uanset om kreditten er en forbrugerkredit eller en kredit til fast ejendom til beboelse. Medlemsstaterne bør derfor ved gennemførelsen af dette direktiv sikre, at der er ▌overensstemmelse med hensyn til anvendelse og fortolkning
  for så vidt angår disse væsentlige definitioner og nøglebegreber.

| (20) | For at sikre en ensartet ramme for forbrugere på kreditområdet og mindske den administrative byrde for kreditgivere og kreditformidlere bør selve rammen i dette direktiv følge strukturen i direktiv 2008/48/EF,
  hvor det er muligt,
  navnlig med hensyn til, at oplysninger i reklame for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse ▌gives til forbrugeren ved hjælp af et repræsentativt eksempel, at detaljerede oplysninger forud for aftaleindgåelsen ▌gives til den pågældende ved hjælp af et standardiseret informationsblad, at forbrugeren
  modtager
  fyldestgørende forklaringer inden kreditaftalens
  indgåelse
  ,
  at der etableres et fælles grundlag for beregning af ÅOP eksklusive notaromkostninger,
  og at kreditgiverne ▌ vurderer forbrugerens kreditværdighed, inden der
  ydes
  kredit. På samme måde bør der gives ikkediskriminerende adgang for kreditgivere til relevante kreditdatabaser for at sikre lige vilkår i forbindelse med bestemmelserne som fastsat ved direktiv 2008/48/EF. På samme måde som direktiv 2008/48/EF bør dette direktiv sikre en passende
  godkendelsesproces
  og passende tilsyn med alle kreditgivere, der tilbyder kreditaftaler i forbindelse med ▌fast ejendom, og bør fastsætte krav med hensyn til etableringen af og adgangen til udenretslige tvistbilæggelsesordninger. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre en ensartet ramme for forbrugere på kreditområdet og mindske den administrative byrde for kreditgivere og kreditformidlere bør selve rammen i dette direktiv følge strukturen i direktiv 2008/48/EF,
  hvor det er muligt,
  navnlig med hensyn til, at oplysninger i reklame for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse ▌gives til forbrugeren ved hjælp af et repræsentativt eksempel, at detaljerede oplysninger forud for aftaleindgåelsen ▌gives til den pågældende ved hjælp af et standardiseret informationsblad, at forbrugeren
  modtager
  fyldestgørende forklaringer inden kreditaftalens
  indgåelse
  ,
  at der etableres et fælles grundlag for beregning af ÅOP eksklusive notaromkostninger,
  og at kreditgiverne ▌ vurderer forbrugerens kreditværdighed, inden der
  ydes
  kredit. På samme måde bør der gives ikkediskriminerende adgang for kreditgivere til relevante kreditdatabaser for at sikre lige vilkår i forbindelse med bestemmelserne som fastsat ved direktiv 2008/48/EF. På samme måde som direktiv 2008/48/EF bør dette direktiv sikre en passende
  godkendelsesproces
  og passende tilsyn med alle kreditgivere, der tilbyder kreditaftaler i forbindelse med ▌fast ejendom, og bør fastsætte krav med hensyn til etableringen af og adgangen til udenretslige tvistbilæggelsesordninger.

| (21) | Dette direktiv bør supplere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne (4), der dels fastlægger, at forbrugeren
  i forbindelse med fjernydelser
  skal informeres om, hvorvidt der findes en fortrydelsesret, dels indeholder bestemmelser om fortrydelsesret. Mens direktiv 2002/65/EF giver mulighed for, at udbyder meddeler oplysninger fra tidspunktet før aftaleindgåelsen efter aftalens indgåelse, vil dette imidlertid ikke være hensigtsmæssigt for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse i betragtning af forbrugerens betydelige finansielle forpligtelser.
  Dette direktiv bør ikke berøre den nationale lovgivnings almindelige aftaleret såsom bestemmelserne om aftalers gyldighed, indgåelse og virkning, eftersom almindelige aftaleretlige aspekter ikke reguleres i dette direktiv.
  ▌ |
| --- | --- |

(21)

Dette direktiv bør supplere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/65/EF af 23. september 2002 om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne (4), der dels fastlægger, at forbrugeren
  i forbindelse med fjernydelser
  skal informeres om, hvorvidt der findes en fortrydelsesret, dels indeholder bestemmelser om fortrydelsesret. Mens direktiv 2002/65/EF giver mulighed for, at udbyder meddeler oplysninger fra tidspunktet før aftaleindgåelsen efter aftalens indgåelse, vil dette imidlertid ikke være hensigtsmæssigt for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse i betragtning af forbrugerens betydelige finansielle forpligtelser.
  Dette direktiv bør ikke berøre den nationale lovgivnings almindelige aftaleret såsom bestemmelserne om aftalers gyldighed, indgåelse og virkning, eftersom almindelige aftaleretlige aspekter ikke reguleres i dette direktiv.
  ▌

| (22) | Samtidig er det vigtigt
  at
  tage de særlige karakteristika, der gør sig gældende for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, i betragtning, hvilket giver grundlag for en differentieret tilgang. I betragtning af arten af kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og de eventuelle konsekvenser for forbrugeren bør reklamemateriale og individuelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen indeholde
  tilstrækkelige
  , specifikke risiciadvarsler, f.eks. om
  den potentielle indvirkning af valutakurssvingninger på det beløb, som forbrugeren skal tilbagebetale, og, hvis medlemsstaterne anser det for passende,
  arten af og konsekvenserne ved sikkerhedsstillelse. Parallelt med det, som allerede fandtes som en frivillig tilgang i sektoren for boliglån, bør også de generelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen gøres tilgængelige til enhver tid sammen med de individuelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen. Desuden er det
  berettiget
  med en differentieret tilgang for at kunne tage erfaringerne fra finanskrisen i betragtning og sikre, at kreditoptagelse sker på et forsvarligt grundlag. I den forbindelse bør bestemmelserne om kreditværdighedsvurderingen strammes i forhold til forbrugerkredit, kreditformidlere skal give mere præcise oplysninger om deres status og forhold til kreditgivere for at afsløre eventuelle interessekonflikter, og alle de parter, der er involveret i etableringen af kreditaftalen i forbindelse med fast ejendom, bør meddeles adgang og underkastes tilsyn på passende vis. |
| --- | --- |

(22)

Samtidig er det vigtigt
  at
  tage de særlige karakteristika, der gør sig gældende for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, i betragtning, hvilket giver grundlag for en differentieret tilgang. I betragtning af arten af kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse og de eventuelle konsekvenser for forbrugeren bør reklamemateriale og individuelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen indeholde
  tilstrækkelige
  , specifikke risiciadvarsler, f.eks. om
  den potentielle indvirkning af valutakurssvingninger på det beløb, som forbrugeren skal tilbagebetale, og, hvis medlemsstaterne anser det for passende,
  arten af og konsekvenserne ved sikkerhedsstillelse. Parallelt med det, som allerede fandtes som en frivillig tilgang i sektoren for boliglån, bør også de generelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen gøres tilgængelige til enhver tid sammen med de individuelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen. Desuden er det
  berettiget
  med en differentieret tilgang for at kunne tage erfaringerne fra finanskrisen i betragtning og sikre, at kreditoptagelse sker på et forsvarligt grundlag. I den forbindelse bør bestemmelserne om kreditværdighedsvurderingen strammes i forhold til forbrugerkredit, kreditformidlere skal give mere præcise oplysninger om deres status og forhold til kreditgivere for at afsløre eventuelle interessekonflikter, og alle de parter, der er involveret i etableringen af kreditaftalen i forbindelse med fast ejendom, bør meddeles adgang og underkastes tilsyn på passende vis.

| (23) | Det er nødvendigt at regulere visse yderligere områder for at afspejle de særlige karakteristika ved kreditter i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Det er i betragtning af transaktionens betydning nødvendigt at sikre, at forbrugerne har en tilstrækkelig frist på mindst syv dage til at overveje konsekvenserne heraf. Medlemsstaterne bør have fleksibilitet til at give en sådan tilstrækkelig frist enten som en betænkningstid inden kreditaftalens indgåelse, en fortrydelsesret efter kreditaftalens indgåelse eller en kombination af disse. Det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne bør have fleksibilitet til at gøre betænkningstiden bindende for forbrugeren i en periode, der ikke overstiger ti dage, men at forbrugere, der i andre tilfælde ønsker at indgå kreditaftalen under betænkningstiden, har mulighed for det, og at medlemsstaterne af hensyn til retssikkerheden i forbindelse med ejendomstransaktioner bør kunne fastsætte, at betænkningstiden eller fortrydelsesretten bortfalder, hvis forbrugeren foretager en handling, der i henhold til national lovgivning medfører oprettelse eller overførsel af en ejendomsret, som er knyttet til eller anvender midler, der er tilvejebragt ved kreditaftalen, eller, hvis det er relevant, overfører midlerne til tredjemand. |
| --- | --- |

(23)

Det er nødvendigt at regulere visse yderligere områder for at afspejle de særlige karakteristika ved kreditter i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Det er i betragtning af transaktionens betydning nødvendigt at sikre, at forbrugerne har en tilstrækkelig frist på mindst syv dage til at overveje konsekvenserne heraf. Medlemsstaterne bør have fleksibilitet til at give en sådan tilstrækkelig frist enten som en betænkningstid inden kreditaftalens indgåelse, en fortrydelsesret efter kreditaftalens indgåelse eller en kombination af disse. Det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne bør have fleksibilitet til at gøre betænkningstiden bindende for forbrugeren i en periode, der ikke overstiger ti dage, men at forbrugere, der i andre tilfælde ønsker at indgå kreditaftalen under betænkningstiden, har mulighed for det, og at medlemsstaterne af hensyn til retssikkerheden i forbindelse med ejendomstransaktioner bør kunne fastsætte, at betænkningstiden eller fortrydelsesretten bortfalder, hvis forbrugeren foretager en handling, der i henhold til national lovgivning medfører oprettelse eller overførsel af en ejendomsret, som er knyttet til eller anvender midler, der er tilvejebragt ved kreditaftalen, eller, hvis det er relevant, overfører midlerne til tredjemand.

| (24) | I betragtning af de særlige karakteristika ved kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse er det almindelig praksis, at kreditgivere tilbyder forbrugerne en række produkter eller tjenesteydelser, som kan købes sammen med kreditaftalen. Derfor er det i betragtning af sådanne aftalers betydning for forbrugerne hensigtsmæssigt at fastlægge specifikke regler for kombinationssalg. Kombination af en kreditaftale med en eller flere finansielle tjenesteydelser eller produkter i pakker er en måde, hvorpå kreditgivere kan variere deres tilbud og konkurrere med hinanden, forudsat at komponenterne i pakken også kan købes særskilt. Kombination af kreditaftaler med en eller flere finansielle tjenesteydelser eller produkter i pakker kan være til forbrugernes fordel, men det kan have en negativ indvirkning på forbrugernes mobilitet og deres mulighed for at træffe informerede valg, medmindre komponenterne i pakken kan købes særskilt. Det er vigtigt at forebygge praksis såsom kombination af visse produkter, der kan tilskynde forbrugere til at indgå kreditaftaler, der ikke er i deres bedste interesse, uden dog at begrænse muligheden for at sammensætte produkter, hvilket kan være til forbrugernes fordel. Medlemsstaterne bør imidlertid fortsat overvåge detailmarkederne for finansielle tjenesteydelser nøje for at sikre, at pakkesalg ikke forvrider forbrugernes valgmuligheder og konkurrencen på markedet. |
| --- | --- |

(24)

I betragtning af de særlige karakteristika ved kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse er det almindelig praksis, at kreditgivere tilbyder forbrugerne en række produkter eller tjenesteydelser, som kan købes sammen med kreditaftalen. Derfor er det i betragtning af sådanne aftalers betydning for forbrugerne hensigtsmæssigt at fastlægge specifikke regler for kombinationssalg. Kombination af en kreditaftale med en eller flere finansielle tjenesteydelser eller produkter i pakker er en måde, hvorpå kreditgivere kan variere deres tilbud og konkurrere med hinanden, forudsat at komponenterne i pakken også kan købes særskilt. Kombination af kreditaftaler med en eller flere finansielle tjenesteydelser eller produkter i pakker kan være til forbrugernes fordel, men det kan have en negativ indvirkning på forbrugernes mobilitet og deres mulighed for at træffe informerede valg, medmindre komponenterne i pakken kan købes særskilt. Det er vigtigt at forebygge praksis såsom kombination af visse produkter, der kan tilskynde forbrugere til at indgå kreditaftaler, der ikke er i deres bedste interesse, uden dog at begrænse muligheden for at sammensætte produkter, hvilket kan være til forbrugernes fordel. Medlemsstaterne bør imidlertid fortsat overvåge detailmarkederne for finansielle tjenesteydelser nøje for at sikre, at pakkesalg ikke forvrider forbrugernes valgmuligheder og konkurrencen på markedet.

| (25) | Som hovedregel bør kombinationssalg ikke være tilladt, medmindre den finansielle tjenesteydelse eller det finansielle produkt, der tilbydes som led i kreditaftalen, ikke kunne tilbydes særskilt, fordi det udgør en fuldt integreret del af kreditten, f.eks. i tilfælde af en sikret kassekredit. I andre tilfælde kan det dog være berettiget, at kreditgiver tilbyder eller sælger en kreditaftale i en pakke med en betalingskonto, opsparingskonto, et investerings- eller pensionsprodukt, f.eks. hvis kapitalen på kontoen bruges til at tilbagebetale kreditten eller er en forudsætning for at samle ressourcer for at opnå kreditten, eller i situationer, hvor f.eks. et investeringsprodukt eller privat pensionsprodukt fungerer som en supplerende sikkerhedsstillelse for at sikre kreditten. Selv om det er berettiget, at kreditgiver kan pålægge forbrugeren at tegne en relevant forsikring for at garantere tilbagebetaling af kreditten eller sikre værdien af sikkerhedsstillelsen, bør forbrugeren have mulighed for at vælge sin egen forsikringsgiver, forudsat at dennes forsikring har et garantiniveau svarende til niveauet i den forsikring, som kreditgiver har foreslået. Derudover kan medlemsstaterne helt eller delvist standardisere den dækning, der tilbydes i forsikringsaftaler, for at gøre det lettere at sammenligne forskellige tilbud for forbrugere, som ønsker at foretage sådanne sammenligninger. |
| --- | --- |

(25)

Som hovedregel bør kombinationssalg ikke være tilladt, medmindre den finansielle tjenesteydelse eller det finansielle produkt, der tilbydes som led i kreditaftalen, ikke kunne tilbydes særskilt, fordi det udgør en fuldt integreret del af kreditten, f.eks. i tilfælde af en sikret kassekredit. I andre tilfælde kan det dog være berettiget, at kreditgiver tilbyder eller sælger en kreditaftale i en pakke med en betalingskonto, opsparingskonto, et investerings- eller pensionsprodukt, f.eks. hvis kapitalen på kontoen bruges til at tilbagebetale kreditten eller er en forudsætning for at samle ressourcer for at opnå kreditten, eller i situationer, hvor f.eks. et investeringsprodukt eller privat pensionsprodukt fungerer som en supplerende sikkerhedsstillelse for at sikre kreditten. Selv om det er berettiget, at kreditgiver kan pålægge forbrugeren at tegne en relevant forsikring for at garantere tilbagebetaling af kreditten eller sikre værdien af sikkerhedsstillelsen, bør forbrugeren have mulighed for at vælge sin egen forsikringsgiver, forudsat at dennes forsikring har et garantiniveau svarende til niveauet i den forsikring, som kreditgiver har foreslået. Derudover kan medlemsstaterne helt eller delvist standardisere den dækning, der tilbydes i forsikringsaftaler, for at gøre det lettere at sammenligne forskellige tilbud for forbrugere, som ønsker at foretage sådanne sammenligninger.

| (26) | Det er vigtigt at sikre, at den faste ejendom til beboelse er blevet behørigt vurderet både inden indgåelsen af kreditaftalen og, navnlig hvis vurderingen påvirker forbrugerens tilbageværende forpligtelser, i tilfælde af misligholdelse. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der findes troværdige vurderingsstandarder. For at de kan betragtes som troværdige, bør vurderingsstandarder tage hensyn til internationalt anerkendte vurderingsstandarder, navnlig de standarder, der er fastsat af Det Internationale Råd for Vurderingsstandarder, Den Europæiske Gruppe for Foreninger af Vurderingssagkyndige eller Royal Institution of Chartered Surveyors (det kongelige institut for statsautoriserede landmålere). Disse internationalt anerkendte vurderingsstandarder indeholder principper på højt niveau, som pålægger blandt andre kreditgivere at vedtage og følge passende processer til intern risikostyring og styring af sikkerhedsstillelse, hvilket omfatter sunde vurderingsprocesser, at vedtage vurderingsstandarder og -metoder, der medfører retvisende og velunderbyggede ejendomsvurderinger for at sikre, at alle vurderingsrapporter udarbejdes med tilstrækkelig professionel kyndighed og omhu, samt at vurderingsmænd opfylder visse kvalifikationskrav, og at opretholde passende dokumentation for vurdering af sikkerhedsstillelse, som er omfattende og troværdig. I denne henseende er det ønskværdigt at sikre passende overvågning af markederne for fast ejendom til beboelse, og at mekanismerne i sådanne bestemmelser er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber

   (5)

  . Bestemmelserne i nærværende direktiv vedrørende standarder for ejendomsvurdering kan overholdes f.eks. gennem lovgivning eller selvregulering. |
| --- | --- |

(26)

Det er vigtigt at sikre, at den faste ejendom til beboelse er blevet behørigt vurderet både inden indgåelsen af kreditaftalen og, navnlig hvis vurderingen påvirker forbrugerens tilbageværende forpligtelser, i tilfælde af misligholdelse. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der findes troværdige vurderingsstandarder. For at de kan betragtes som troværdige, bør vurderingsstandarder tage hensyn til internationalt anerkendte vurderingsstandarder, navnlig de standarder, der er fastsat af Det Internationale Råd for Vurderingsstandarder, Den Europæiske Gruppe for Foreninger af Vurderingssagkyndige eller Royal Institution of Chartered Surveyors (det kongelige institut for statsautoriserede landmålere). Disse internationalt anerkendte vurderingsstandarder indeholder principper på højt niveau, som pålægger blandt andre kreditgivere at vedtage og følge passende processer til intern risikostyring og styring af sikkerhedsstillelse, hvilket omfatter sunde vurderingsprocesser, at vedtage vurderingsstandarder og -metoder, der medfører retvisende og velunderbyggede ejendomsvurderinger for at sikre, at alle vurderingsrapporter udarbejdes med tilstrækkelig professionel kyndighed og omhu, samt at vurderingsmænd opfylder visse kvalifikationskrav, og at opretholde passende dokumentation for vurdering af sikkerhedsstillelse, som er omfattende og troværdig. I denne henseende er det ønskværdigt at sikre passende overvågning af markederne for fast ejendom til beboelse, og at mekanismerne i sådanne bestemmelser er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber

   (5)

  . Bestemmelserne i nærværende direktiv vedrørende standarder for ejendomsvurdering kan overholdes f.eks. gennem lovgivning eller selvregulering.

| (27) | I betragtning af de betydelige konsekvenser for kreditgivere, forbrugere og potentielt for den finansielle stabilitet ved tvangsauktioner er det hensigtsmæssigt, at kreditgivere på et tidligt tidspunkt opfordres til at imødegå nyopståede kreditrisici proaktivt, og at der findes nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kreditgivere udviser rimelig tilbageholdenhed og gør rimelige forsøg på at løse situationen ved hjælp af andre midler, inden der indledes en procedure for tvangsauktion. Hvis det er muligt, bør der findes løsninger, der tager hensyn til de praktiske forhold og forbrugerens rimelige behov i forhold til leveomkostninger. Hvis der efter proceduren for tvangsauktion stadig består udestående gæld, bør medlemsstaterne sikre et eksistensminimum og træffe foranstaltninger til at lette tilbagebetaling og samtidig undgå overdreven gældssætning over længere tid. I hvert fald bør medlemsstaterne, når den pris, der opnås for den faste ejendom, påvirker det beløb, som forbrugeren skylder, opfordre kreditgivere til at træffe rimelige foranstaltninger for at opnå den bedst mulige pris for den tvangsauktionerede faste ejendom afhængigt af markedsbetingelserne. Medlemsstaterne bør ikke forhindre parterne i en kreditaftale i at indgå en udtrykkelig aftale om, at overdragelse af sikkerhedsstillelsen til kreditgiveren er tilstrækkelig til at tilbagebetale kreditten. |
| --- | --- |

(27)

I betragtning af de betydelige konsekvenser for kreditgivere, forbrugere og potentielt for den finansielle stabilitet ved tvangsauktioner er det hensigtsmæssigt, at kreditgivere på et tidligt tidspunkt opfordres til at imødegå nyopståede kreditrisici proaktivt, og at der findes nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kreditgivere udviser rimelig tilbageholdenhed og gør rimelige forsøg på at løse situationen ved hjælp af andre midler, inden der indledes en procedure for tvangsauktion. Hvis det er muligt, bør der findes løsninger, der tager hensyn til de praktiske forhold og forbrugerens rimelige behov i forhold til leveomkostninger. Hvis der efter proceduren for tvangsauktion stadig består udestående gæld, bør medlemsstaterne sikre et eksistensminimum og træffe foranstaltninger til at lette tilbagebetaling og samtidig undgå overdreven gældssætning over længere tid. I hvert fald bør medlemsstaterne, når den pris, der opnås for den faste ejendom, påvirker det beløb, som forbrugeren skylder, opfordre kreditgivere til at træffe rimelige foranstaltninger for at opnå den bedst mulige pris for den tvangsauktionerede faste ejendom afhængigt af markedsbetingelserne. Medlemsstaterne bør ikke forhindre parterne i en kreditaftale i at indgå en udtrykkelig aftale om, at overdragelse af sikkerhedsstillelsen til kreditgiveren er tilstrækkelig til at tilbagebetale kreditten.

| (28) | Kreditformidlere er ofte involveret i flere aktiviteter
  end
  bare kreditformidling, især formidling af forsikringer eller investeringstjenesteydelser. Dette direktiv bør derfor også sikre en grad af sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (7).
  Navnlig kreditinstitutter, der i henhold til direktiv 2013/36/EU


  har adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut, og andre finansielle institutter, der er underlagt en tilsvarende tilladelsesordning i henhold til national lovgivning, bør ikke afkræves en særskilt godkendelse med henblik på at operere som kreditformidlere
  for at forenkle etableringsprocessen som kreditformidler og gøre det lettere at arbejde tværnationalt.
  Det fulde og ubetingede ansvar, der pålægges kreditgivere og kreditformidlere for de aktiviteter, der udføres af bundne kreditformidlere eller udpegede repræsentanter, bør kun udvides til at omfatte aktiviteter inden for dette direktivs anvendelsesområde, medmindre medlemsstaterne vælger at udvide ansvaret til andre områder. |
| --- | --- |

(28)

Kreditformidlere er ofte involveret i flere aktiviteter
  end
  bare kreditformidling, især formidling af forsikringer eller investeringstjenesteydelser. Dette direktiv bør derfor også sikre en grad af sammenhæng med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/92/EF af 9. december 2002 om forsikringsformidling (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (7).
  Navnlig kreditinstitutter, der i henhold til direktiv 2013/36/EU


  har adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut, og andre finansielle institutter, der er underlagt en tilsvarende tilladelsesordning i henhold til national lovgivning, bør ikke afkræves en særskilt godkendelse med henblik på at operere som kreditformidlere
  for at forenkle etableringsprocessen som kreditformidler og gøre det lettere at arbejde tværnationalt.
  Det fulde og ubetingede ansvar, der pålægges kreditgivere og kreditformidlere for de aktiviteter, der udføres af bundne kreditformidlere eller udpegede repræsentanter, bør kun udvides til at omfatte aktiviteter inden for dette direktivs anvendelsesområde, medmindre medlemsstaterne vælger at udvide ansvaret til andre områder.

| (
  29) | For at forbedre forbrugernes evne til selv at træffe kvalificerede beslutninger vedrørende lån og ansvarlig forvaltning af deres gæld bør medlemsstaterne fremme foranstaltninger med henblik på at støtte formidlingen af viden til forbrugerne vedrørende ansvarlig låntagning og gældsforvaltning, især i forbindelse med aftaler om lån med pant i fast ejendom. Det er særlig vigtigt at give vejledning til forbrugere, der optager et lån med pant i fast ejendom for første gang. I den forbindelse bør Kommissionen identificere eksempler på bedste praksis for at lette den videre udvikling af foranstaltninger med henblik på at øge forbrugernes kendskab til finansielle forhold. |
| --- | --- |

(
  29)

For at forbedre forbrugernes evne til selv at træffe kvalificerede beslutninger vedrørende lån og ansvarlig forvaltning af deres gæld bør medlemsstaterne fremme foranstaltninger med henblik på at støtte formidlingen af viden til forbrugerne vedrørende ansvarlig låntagning og gældsforvaltning, især i forbindelse med aftaler om lån med pant i fast ejendom. Det er særlig vigtigt at give vejledning til forbrugere, der optager et lån med pant i fast ejendom for første gang. I den forbindelse bør Kommissionen identificere eksempler på bedste praksis for at lette den videre udvikling af foranstaltninger med henblik på at øge forbrugernes kendskab til finansielle forhold.

| (30) | På grund af den betydelige risiko, der er forbundet med at låne i en udenlandsk valuta, er det nødvendigt at foreskrive foranstaltninger til sikring af, at forbrugerne er klar over den risiko, som de påtager sig, og at forbrugerne har mulighed for at begrænse deres eksponering for valutakursrisiko i kredittens løbetid. Risikoen kan begrænses enten ved at give forbrugeren ret til at konvertere kreditten til en anden valuta eller gennem andre ordninger, f.eks. lofter eller, hvis dette er tilstrækkeligt til at begrænse valutakursrisikoen, advarsler. |
| --- | --- |

(30)

På grund af den betydelige risiko, der er forbundet med at låne i en udenlandsk valuta, er det nødvendigt at foreskrive foranstaltninger til sikring af, at forbrugerne er klar over den risiko, som de påtager sig, og at forbrugerne har mulighed for at begrænse deres eksponering for valutakursrisiko i kredittens løbetid. Risikoen kan begrænses enten ved at give forbrugeren ret til at konvertere kreditten til en anden valuta eller gennem andre ordninger, f.eks. lofter eller, hvis dette er tilstrækkeligt til at begrænse valutakursrisikoen, advarsler.

| (31) | Den gældende retlige ramme bør give forbrugerne tillid til, at kreditgiverne, kreditformidlerne
  og de udpegede repræsentanter tager hensyn til
  forbrugerens interesser
  på grundlag af de oplysninger, som kreditgiver, kreditformidler og den udpegede repræsentant råder over på det pågældende tidspunkt, og på grundlag af rimelige antagelser om risiciene i forbindelse med forbrugerens situation i den foreslåede kreditaftales løbetid. Det kan også indebære, at kreditgivere bl.a. ikke bør markedsføre kreditten på en sådan måde, at markedsføringen i væsentlig grad indskrænker eller kan forventes at indskrænke forbrugerens evne til nøje at overveje at optage kreditten, eller at kreditgiver ikke bør anvende ydelse af kreditten som den vigtigste markedsføringsmetode i forbindelse med markedsføring af varer, tjenesteydelser eller fast ejendom over for forbrugere.
  Et centralt aspekt med hensyn til at sikre en sådan forbrugertillid er kravet om at sikre en høj grad af rimelighed, redelighed og professionel holdning inden for branchen
  , en passende håndtering af interessekonflikter, herunder dem, der opstår på grund af aflønning, og at kræve, at der ydes rådgivning i forbrugerens interesse
  . ▌ |
| --- | --- |

(31)

Den gældende retlige ramme bør give forbrugerne tillid til, at kreditgiverne, kreditformidlerne
  og de udpegede repræsentanter tager hensyn til
  forbrugerens interesser
  på grundlag af de oplysninger, som kreditgiver, kreditformidler og den udpegede repræsentant råder over på det pågældende tidspunkt, og på grundlag af rimelige antagelser om risiciene i forbindelse med forbrugerens situation i den foreslåede kreditaftales løbetid. Det kan også indebære, at kreditgivere bl.a. ikke bør markedsføre kreditten på en sådan måde, at markedsføringen i væsentlig grad indskrænker eller kan forventes at indskrænke forbrugerens evne til nøje at overveje at optage kreditten, eller at kreditgiver ikke bør anvende ydelse af kreditten som den vigtigste markedsføringsmetode i forbindelse med markedsføring af varer, tjenesteydelser eller fast ejendom over for forbrugere.
  Et centralt aspekt med hensyn til at sikre en sådan forbrugertillid er kravet om at sikre en høj grad af rimelighed, redelighed og professionel holdning inden for branchen
  , en passende håndtering af interessekonflikter, herunder dem, der opstår på grund af aflønning, og at kræve, at der ydes rådgivning i forbrugerens interesse
  . ▌

| (32) | Det er hensigtsmæssigt at sikre, at kreditgiveres, kreditformidleres og udpegede repræsentanters relevante personale har et tilstrækkeligt viden- og kompetenceniveau, for at opnå en høj grad af professionalisme. Dette direktiv bør derfor
  kræve, at selskaber kan godtgøre, at de har den relevante viden og kompetence
  , på grundlag af de minimumskrav til viden og kompetencer, der er fastsat i dette direktiv
  . Det bør stå medlemsstaterne frit for at indføre eller opretholde sådanne krav, der gælder for fysiske personer.
  Medlemsstaterne bør kunne tillade, at kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter sondrer mellem niveauerne for minimumskrav til viden i henhold til involveringen i udførelsen af bestemte tjenester eller processer. I denne forbindelse omfatter personale eksternt personale, som arbejder for og hos kreditgiver, kreditformidler eller den udpegede repræsentant, samt deres ansatte. I dette direktiv bør personale, der direkte er inddraget i aktiviteter i henhold til direktivet, omfatte både personale med kundekontakt og administrativt personale, herunder ledelsen, som spiller en vigtig rolle i kreditaftaleprocessen. Personer, der varetager støttefunktioner, som ikke er knyttet til kreditaftaleprocessen (f.eks. personale, der varetager personaleadministration og informations- og kommunikationsteknologi), bør ikke betragtes som personale i dette direktiv. |
| --- | --- |

(32)

Det er hensigtsmæssigt at sikre, at kreditgiveres, kreditformidleres og udpegede repræsentanters relevante personale har et tilstrækkeligt viden- og kompetenceniveau, for at opnå en høj grad af professionalisme. Dette direktiv bør derfor
  kræve, at selskaber kan godtgøre, at de har den relevante viden og kompetence
  , på grundlag af de minimumskrav til viden og kompetencer, der er fastsat i dette direktiv
  . Det bør stå medlemsstaterne frit for at indføre eller opretholde sådanne krav, der gælder for fysiske personer.
  Medlemsstaterne bør kunne tillade, at kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter sondrer mellem niveauerne for minimumskrav til viden i henhold til involveringen i udførelsen af bestemte tjenester eller processer. I denne forbindelse omfatter personale eksternt personale, som arbejder for og hos kreditgiver, kreditformidler eller den udpegede repræsentant, samt deres ansatte. I dette direktiv bør personale, der direkte er inddraget i aktiviteter i henhold til direktivet, omfatte både personale med kundekontakt og administrativt personale, herunder ledelsen, som spiller en vigtig rolle i kreditaftaleprocessen. Personer, der varetager støttefunktioner, som ikke er knyttet til kreditaftaleprocessen (f.eks. personale, der varetager personaleadministration og informations- og kommunikationsteknologi), bør ikke betragtes som personale i dette direktiv.

| (33) | Hvis en kreditgiver eller kreditformidler yder sine tjenester på en anden medlemsstats område som led i den fri udveksling af tjenesteydelser, bør hjemlandet være ansvarligt for at fastsætte de minimumskrav til viden og kompetencer, som gælder for personalet. De værtslande, der finder det nødvendigt, bør dog på visse bestemte områder kunne fastsætte deres egne kompetencekrav, der gælder for kreditgivere og kreditformidlere, som yder tjenester på den pågældende medlemsstats område som led i den fri udveksling af tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(33)

Hvis en kreditgiver eller kreditformidler yder sine tjenester på en anden medlemsstats område som led i den fri udveksling af tjenesteydelser, bør hjemlandet være ansvarligt for at fastsætte de minimumskrav til viden og kompetencer, som gælder for personalet. De værtslande, der finder det nødvendigt, bør dog på visse bestemte områder kunne fastsætte deres egne kompetencekrav, der gælder for kreditgivere og kreditformidlere, som yder tjenester på den pågældende medlemsstats område som led i den fri udveksling af tjenesteydelser.

| (34) | På grund af betydningen af at sikre, at viden- og kompetencekravene finder anvendelse og opfyldes i praksis, bør medlemsstaterne kræve, at de kompetente myndigheder fører tilsyn med kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter, og give de kompetente myndigheder beføjelse til at indhente den dokumentation, som de har behov for for på en sikker måde at kunne vurdere opfyldelsen af kravene. |
| --- | --- |

(34)

På grund af betydningen af at sikre, at viden- og kompetencekravene finder anvendelse og opfyldes i praksis, bør medlemsstaterne kræve, at de kompetente myndigheder fører tilsyn med kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter, og give de kompetente myndigheder beføjelse til at indhente den dokumentation, som de har behov for for på en sikker måde at kunne vurdere opfyldelsen af kravene.

| (35) | Den måde, hvorpå kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter aflønner deres personale, bør være et af de centrale aspekter med hensyn til at sikre forbrugertilliden i finanssektoren. Dette direktiv fastsætter regler for aflønning af personale med henblik på at begrænse salg på tvivlsomt grundlag og for at sikre, at den måde, hvorpå personalet aflønnes, ikke er til hinder for opfyldelsen af forpligtelsen til at tage hensyn til forbrugerens interesser. Kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter bør navnlig ikke udforme deres aflønningspolitikker på en måde, der tilskynder deres personale til at indgå et bestemt antal eller en bestemt form for kreditaftaler eller til at yde særlige accessoriske tjenester til forbrugerne, uden at der udtrykkeligt er taget hensyn til forbrugernes interesser og behov. I denne forbindelse kan medlemsstaterne finde det nødvendigt at beslutte, at en særlig praksis, f.eks. bundne kreditformidleres opkrævning af gebyrer, strider mod forbrugerens interesser. Medlemsstaterne bør også kunne fastsætte, at den aflønning, som personalet modtager, ikke afhænger af renten i den kreditaftale eller den form for kreditaftale, der er indgået med forbrugeren. |
| --- | --- |

(35)

Den måde, hvorpå kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter aflønner deres personale, bør være et af de centrale aspekter med hensyn til at sikre forbrugertilliden i finanssektoren. Dette direktiv fastsætter regler for aflønning af personale med henblik på at begrænse salg på tvivlsomt grundlag og for at sikre, at den måde, hvorpå personalet aflønnes, ikke er til hinder for opfyldelsen af forpligtelsen til at tage hensyn til forbrugerens interesser. Kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter bør navnlig ikke udforme deres aflønningspolitikker på en måde, der tilskynder deres personale til at indgå et bestemt antal eller en bestemt form for kreditaftaler eller til at yde særlige accessoriske tjenester til forbrugerne, uden at der udtrykkeligt er taget hensyn til forbrugernes interesser og behov. I denne forbindelse kan medlemsstaterne finde det nødvendigt at beslutte, at en særlig praksis, f.eks. bundne kreditformidleres opkrævning af gebyrer, strider mod forbrugerens interesser. Medlemsstaterne bør også kunne fastsætte, at den aflønning, som personalet modtager, ikke afhænger af renten i den kreditaftale eller den form for kreditaftale, der er indgået med forbrugeren.

| (36) | Dette direktiv fastsætter harmoniserede regler for den viden og de kompetencer, som kreditgiveres, kreditformidleres og udpegede repræsentanters personale bør være i besiddelse af, når de skal udforme, tilbyde, bevilge og formidle en kreditaftale. Dette direktiv indfører ikke særlige ordninger, der er direkte forbundet med anerkendelse af de erhvervsmæssige kvalifikationer, som en person har opnået i en medlemsstat med henblik på at opfylde kravene til viden og kompetencer i en anden medlemsstat. Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer

   (8)

  bør derfor fortsat finde anvendelse for så vidt angår de betingelser for anerkendelse og de udligningsforanstaltninger, som et værtsland kan kræve, hvis en persons uddannelsesbevis ikke er udstedt på dets område. |
| --- | --- |

(36)

Dette direktiv fastsætter harmoniserede regler for den viden og de kompetencer, som kreditgiveres, kreditformidleres og udpegede repræsentanters personale bør være i besiddelse af, når de skal udforme, tilbyde, bevilge og formidle en kreditaftale. Dette direktiv indfører ikke særlige ordninger, der er direkte forbundet med anerkendelse af de erhvervsmæssige kvalifikationer, som en person har opnået i en medlemsstat med henblik på at opfylde kravene til viden og kompetencer i en anden medlemsstat. Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer

   (8)

  bør derfor fortsat finde anvendelse for så vidt angår de betingelser for anerkendelse og de udligningsforanstaltninger, som et værtsland kan kræve, hvis en persons uddannelsesbevis ikke er udstedt på dets område.

| (37) | Kreditgivere og kreditformidlere anvender ofte reklame, hvor der hyppigt er anført særlige vilkår for at tiltrække forbrugerne til et bestemt produkt. Forbrugerne bør derfor beskyttes mod illoyal og vildledende reklamepraksis og skal kunne sammenligne reklamer. Det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser om reklamer for kreditaftaler ▌og med en liste over de elementer, der skal inkluderes i reklamer og markedsføringsmateriale til forbrugerne
  , når sådan reklame angiver rentesatser eller talstørrelser vedrørende kreditomkostninger,
  således at forbrugerne kan sammenligne forskellige tilbud. ▌Det bør fortsat stå medlemsstaterne frit for at kunne fastsætte eller opretholde oplysningskrav i deres nationale lovgivning med hensyn til reklame, der ikke
  angiver en rentesats eller indeholder talstørrelser vedrørende kreditomkostningerne. Sådanne krav bør tage hensyn til de særlige karakteristika ved kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Under alle omstændigheder bør det i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked

   (9)

  sikres, at reklame for kreditaftaler ikke giver et vildledende indtryk af produktet. |
| --- | --- |

(37)

Kreditgivere og kreditformidlere anvender ofte reklame, hvor der hyppigt er anført særlige vilkår for at tiltrække forbrugerne til et bestemt produkt. Forbrugerne bør derfor beskyttes mod illoyal og vildledende reklamepraksis og skal kunne sammenligne reklamer. Det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser om reklamer for kreditaftaler ▌og med en liste over de elementer, der skal inkluderes i reklamer og markedsføringsmateriale til forbrugerne
  , når sådan reklame angiver rentesatser eller talstørrelser vedrørende kreditomkostninger,
  således at forbrugerne kan sammenligne forskellige tilbud. ▌Det bør fortsat stå medlemsstaterne frit for at kunne fastsætte eller opretholde oplysningskrav i deres nationale lovgivning med hensyn til reklame, der ikke
  angiver en rentesats eller indeholder talstørrelser vedrørende kreditomkostningerne. Sådanne krav bør tage hensyn til de særlige karakteristika ved kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Under alle omstændigheder bør det i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked

   (9)

  sikres, at reklame for kreditaftaler ikke giver et vildledende indtryk af produktet.

| (38) | Reklame har tendens til at fokusere på især et eller flere produkter, men forbrugerne bør være i stand til at træffe deres beslutninger på grundlag af viden om alle de tilbudte kreditprodukter. I
  denne
  henseende spiller generelle oplysninger en vigtig rolle, da de medvirker til at forklare forbrugeren om det brede udvalg af produkter og tjenesteydelser ▌og de særlige kendetegn i den forbindelse. Forbrugerne bør derfor til enhver tid kunne få adgang til generelle oplysninger om ▌eksisterende kreditprodukter.
  Selv om dette krav ikke gælder for ikkebundne kreditformidlere, ændrer dette ikke ved, at ikkebundne kreditformidlere er forpligtet til at give forbrugerne individuelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen. |
| --- | --- |

(38)

Reklame har tendens til at fokusere på især et eller flere produkter, men forbrugerne bør være i stand til at træffe deres beslutninger på grundlag af viden om alle de tilbudte kreditprodukter. I
  denne
  henseende spiller generelle oplysninger en vigtig rolle, da de medvirker til at forklare forbrugeren om det brede udvalg af produkter og tjenesteydelser ▌og de særlige kendetegn i den forbindelse. Forbrugerne bør derfor til enhver tid kunne få adgang til generelle oplysninger om ▌eksisterende kreditprodukter.
  Selv om dette krav ikke gælder for ikkebundne kreditformidlere, ændrer dette ikke ved, at ikkebundne kreditformidlere er forpligtet til at give forbrugerne individuelle oplysninger forud for aftaleindgåelsen.

| (39) | For at sikre lige betingelser, og for at forbrugernes beslutning kan bygge på detaljerede oplysninger om de tilbudte kreditprodukter frem for på den distributionskanal, gennem hvilken der er adgang til sådanne kreditprodukter, bør forbrugerne modtage oplysninger om kreditten, uanset om de handler direkte med en kreditgiver eller med en kreditformidler. |
| --- | --- |

(39)

For at sikre lige betingelser, og for at forbrugernes beslutning kan bygge på detaljerede oplysninger om de tilbudte kreditprodukter frem for på den distributionskanal, gennem hvilken der er adgang til sådanne kreditprodukter, bør forbrugerne modtage oplysninger om kreditten, uanset om de handler direkte med en kreditgiver eller med en kreditformidler.

| (40) | Forbrugerne bør desuden modtage individuelle oplysninger i god tid inden indgåelsen af kreditaftalen for at kunne sammenligne dem og overveje kreditprodukternes særlige karakteristika.
  Kommissionen
  gav i henhold til sin
  henstilling 2001/193/EF af 1. marts 2001 om oplysninger forud for indgåelse af kontrakt, der skal gives til forbrugerne af långivere, der tilbyder boliglån (10)

  , tilsagn om at ville overvåge efterlevelsen af
  den frivillige adfærdskodeks for information om boliglån forud for kontraktindgåelse, som indeholder ESIS
  , der
  giver individuelle oplysninger til forbrugeren om den kreditaftale, der tilbydes. ▌Den dokumentation, som Kommissionen har indsamlet, ▌viser, at der er behov for at revidere indholdet og præsentationen af ESIS for at sikre, at det er klart og forståeligt og indeholder alle de oplysninger, der anses for relevante for forbrugerne. Indholdet og præsentationen af ESIS bør omfatte de nødvendige forbedringer, der er blevet peget på i forbrugerundersøgelser i alle medlemsstaterne. ESIS' struktur, ▌især oplysningernes rækkefølge, ▌bør revideres, affattelsen bør være mere brugervenlig, afsnit som »nominel rente« og »årlige omkostninger i procent« bør slås sammen, og nye afsnit, f.eks.
  »fleksible elementer«
  , bør tilføjes.
  Forbrugeren bør modtage en illustrativ amortiseringstabel som del af ESIS, hvis kreditten er en kredit med udskudt rente, hvor tilbagebetalingen af hovedstolen udskydes i en indledende periode, eller hvor debitorrenten er fastsat for kreditaftalens løbetid. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at en sådan illustrativ amortiseringstabel i ESIS ikke er obligatorisk for andre kreditaftaler. |
| --- | --- |

(40)

Forbrugerne bør desuden modtage individuelle oplysninger i god tid inden indgåelsen af kreditaftalen for at kunne sammenligne dem og overveje kreditprodukternes særlige karakteristika.
  Kommissionen
  gav i henhold til sin
  henstilling 2001/193/EF af 1. marts 2001 om oplysninger forud for indgåelse af kontrakt, der skal gives til forbrugerne af långivere, der tilbyder boliglån (10)

  , tilsagn om at ville overvåge efterlevelsen af
  den frivillige adfærdskodeks for information om boliglån forud for kontraktindgåelse, som indeholder ESIS
  , der
  giver individuelle oplysninger til forbrugeren om den kreditaftale, der tilbydes. ▌Den dokumentation, som Kommissionen har indsamlet, ▌viser, at der er behov for at revidere indholdet og præsentationen af ESIS for at sikre, at det er klart og forståeligt og indeholder alle de oplysninger, der anses for relevante for forbrugerne. Indholdet og præsentationen af ESIS bør omfatte de nødvendige forbedringer, der er blevet peget på i forbrugerundersøgelser i alle medlemsstaterne. ESIS' struktur, ▌især oplysningernes rækkefølge, ▌bør revideres, affattelsen bør være mere brugervenlig, afsnit som »nominel rente« og »årlige omkostninger i procent« bør slås sammen, og nye afsnit, f.eks.
  »fleksible elementer«
  , bør tilføjes.
  Forbrugeren bør modtage en illustrativ amortiseringstabel som del af ESIS, hvis kreditten er en kredit med udskudt rente, hvor tilbagebetalingen af hovedstolen udskydes i en indledende periode, eller hvor debitorrenten er fastsat for kreditaftalens løbetid. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at en sådan illustrativ amortiseringstabel i ESIS ikke er obligatorisk for andre kreditaftaler.

| (41) | Forbrugerforskning har understreget betydningen af at anvende et enkelt og forståeligt sprog i forbindelse med oplysninger til forbrugerne. Som følge heraf er de begreber, der anvendes i ESIS, ikke nødvendigvis de samme som de juridiske begreber, der er defineret i dette direktiv, men har den samme betydning. |
| --- | --- |

(41)

Forbrugerforskning har understreget betydningen af at anvende et enkelt og forståeligt sprog i forbindelse med oplysninger til forbrugerne. Som følge heraf er de begreber, der anvendes i ESIS, ikke nødvendigvis de samme som de juridiske begreber, der er defineret i dette direktiv, men har den samme betydning.

| (42) | Oplysningskravene i ESIS om kreditaftaler bør ikke berøre Unionens eller nationale oplysningskrav om andre produkter eller tjenesteydelser, der eventuelt tilbydes sammen med kreditaftalen som betingelse for at indgå kreditaftalen i forbindelse med fast ejendom eller tilbydes for at indgå denne aftale til en lavere debitorrente, såsom brand- eller livsforsikring eller investeringsprodukter. Det bør stå medlemsstaterne frit for at kunne beholde eller indføre national ret, hvis der ikke findes harmoniserede bestemmelser, f.eks. oplysningskrav om niveauet for ågerrenter i fasen forud for aftaleindgåelse eller oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med formidling af finansiel viden eller med udenretslige bilæggelser af tvister. Eventuelle supplerende oplysninger bør dog gives i et særskilt dokument, der kan knyttes som bilag til ESIS. Medlemsstaterne bør på deres nationale sprog kunne anvende en anderledes terminologi i ESIS uden at ændre dets indhold og den rækkefølge, hvori oplysningerne gives, hvis det er nødvendigt for at anvende et sprog, som forbrugerne muligvis lettere kan forstå. |
| --- | --- |

(42)

Oplysningskravene i ESIS om kreditaftaler bør ikke berøre Unionens eller nationale oplysningskrav om andre produkter eller tjenesteydelser, der eventuelt tilbydes sammen med kreditaftalen som betingelse for at indgå kreditaftalen i forbindelse med fast ejendom eller tilbydes for at indgå denne aftale til en lavere debitorrente, såsom brand- eller livsforsikring eller investeringsprodukter. Det bør stå medlemsstaterne frit for at kunne beholde eller indføre national ret, hvis der ikke findes harmoniserede bestemmelser, f.eks. oplysningskrav om niveauet for ågerrenter i fasen forud for aftaleindgåelse eller oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med formidling af finansiel viden eller med udenretslige bilæggelser af tvister. Eventuelle supplerende oplysninger bør dog gives i et særskilt dokument, der kan knyttes som bilag til ESIS. Medlemsstaterne bør på deres nationale sprog kunne anvende en anderledes terminologi i ESIS uden at ændre dets indhold og den rækkefølge, hvori oplysningerne gives, hvis det er nødvendigt for at anvende et sprog, som forbrugerne muligvis lettere kan forstå.

| (43) | For at sikre, at ESIS giver forbrugeren alle de relevante oplysninger, der er nødvendige for at træffe en informeret beslutning, bør kreditgiveren ved udfyldelsen af ESIS følge vejledningen i dette direktiv. Medlemsstaterne bør kunne uddybe eller yderligere præcisere vejledningen i udfyldelse af ESIS på grundlag af vejledningen i dette direktiv. Medlemsstaterne bør f.eks. have mulighed for yderligere at præcisere de oplysninger, der skal gives for at beskrive »typen af debitorrente«, for at tage hensyn til de særlige karakteristika ved de nationale produkter og det nationale marked. Sådanne yderligere specifikationer bør imidlertid hverken være i modstrid med vejledningen i dette direktiv eller medføre ændringer i teksten til ESIS-modellen, der bør gengives i sin helhed af kreditgiveren. Medlemsstaterne bør også kunne angive yderligere advarsler om kreditaftaler, der er tilpasset deres nationale marked og praksis, hvis sådanne advarsler ikke allerede specifikt findes i ESIS. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at kreditgiver er bundet af de oplysninger, der gives i ESIS, forudsat at kreditgiver beslutter at yde kreditten. |
| --- | --- |

(43)

For at sikre, at ESIS giver forbrugeren alle de relevante oplysninger, der er nødvendige for at træffe en informeret beslutning, bør kreditgiveren ved udfyldelsen af ESIS følge vejledningen i dette direktiv. Medlemsstaterne bør kunne uddybe eller yderligere præcisere vejledningen i udfyldelse af ESIS på grundlag af vejledningen i dette direktiv. Medlemsstaterne bør f.eks. have mulighed for yderligere at præcisere de oplysninger, der skal gives for at beskrive »typen af debitorrente«, for at tage hensyn til de særlige karakteristika ved de nationale produkter og det nationale marked. Sådanne yderligere specifikationer bør imidlertid hverken være i modstrid med vejledningen i dette direktiv eller medføre ændringer i teksten til ESIS-modellen, der bør gengives i sin helhed af kreditgiveren. Medlemsstaterne bør også kunne angive yderligere advarsler om kreditaftaler, der er tilpasset deres nationale marked og praksis, hvis sådanne advarsler ikke allerede specifikt findes i ESIS. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at kreditgiver er bundet af de oplysninger, der gives i ESIS, forudsat at kreditgiver beslutter at yde kreditten.

| (44) | Forbrugeren bør modtage oplysninger ved hjælp af ESIS uden unødig forsinkelse, efter at forbrugeren har givet de nødvendige oplysninger om sine behov, sin finansielle situation og sine præferencer, og i god tid, inden forbrugeren bindes af en kreditaftale eller et kredittilbud, så han har mulighed for at sammenligne og overveje kreditprodukternes karakteristika og om nødvendigt indhente råd fra tredjemand. ESIS bør navnlig vedlægges et bindende tilbud til forbrugeren, medmindre forbrugeren allerede har modtaget et ESIS, og tilbuddets karakteristika stemmer overens med de oplysninger, der tidligere er givet. Medlemsstaterne bør dog kunne fastsætte, at ESIS er obligatorisk både inden afgivelsen af et bindende tilbud og sammen med det bindende tilbud, hvis der ikke tidligere er givet et ESIS, der indeholder de samme oplysninger. Selv om ESIS bør persontilpasses og afspejle de præferencer, som forbrugeren har givet udtryk for, bør levering af sådanne individuelle oplysninger ikke indebære en forpligtelse til at yde rådgivning. Kreditaftaler bør kun indgås, hvis forbrugeren har haft tilstrækkelig tid til at sammenligne tilbuddene, vurdere, hvad de indebærer, om nødvendigt indhente råd fra tredjemand og træffe en informeret beslutning om, hvorvidt han vil acceptere et tilbud. |
| --- | --- |

(44)

Forbrugeren bør modtage oplysninger ved hjælp af ESIS uden unødig forsinkelse, efter at forbrugeren har givet de nødvendige oplysninger om sine behov, sin finansielle situation og sine præferencer, og i god tid, inden forbrugeren bindes af en kreditaftale eller et kredittilbud, så han har mulighed for at sammenligne og overveje kreditprodukternes karakteristika og om nødvendigt indhente råd fra tredjemand. ESIS bør navnlig vedlægges et bindende tilbud til forbrugeren, medmindre forbrugeren allerede har modtaget et ESIS, og tilbuddets karakteristika stemmer overens med de oplysninger, der tidligere er givet. Medlemsstaterne bør dog kunne fastsætte, at ESIS er obligatorisk både inden afgivelsen af et bindende tilbud og sammen med det bindende tilbud, hvis der ikke tidligere er givet et ESIS, der indeholder de samme oplysninger. Selv om ESIS bør persontilpasses og afspejle de præferencer, som forbrugeren har givet udtryk for, bør levering af sådanne individuelle oplysninger ikke indebære en forpligtelse til at yde rådgivning. Kreditaftaler bør kun indgås, hvis forbrugeren har haft tilstrækkelig tid til at sammenligne tilbuddene, vurdere, hvad de indebærer, om nødvendigt indhente råd fra tredjemand og træffe en informeret beslutning om, hvorvidt han vil acceptere et tilbud.

| (45) | Hvis forbrugeren har en sikret kreditaftale i forbindelse med køb af fast ejendom eller grund, og sikkerhedsstillelsens varighed er længere end kreditaftalens varighed, og hvis forbrugeren kan beslutte at få udbetalt den tilbagebetalte kapital, forudsat at han underskriver en ny kreditaftale, bør forbrugeren inden underskrivelsen af den nye kreditaftale modtage et nyt ESIS med de nye årlige omkostninger i procent, der er baseret på den nye kreditaftales specifikke karakteristika. |
| --- | --- |

(45)

Hvis forbrugeren har en sikret kreditaftale i forbindelse med køb af fast ejendom eller grund, og sikkerhedsstillelsens varighed er længere end kreditaftalens varighed, og hvis forbrugeren kan beslutte at få udbetalt den tilbagebetalte kapital, forudsat at han underskriver en ny kreditaftale, bør forbrugeren inden underskrivelsen af den nye kreditaftale modtage et nyt ESIS med de nye årlige omkostninger i procent, der er baseret på den nye kreditaftales specifikke karakteristika.

| (46) | Kreditgiveren eller, hvor det er relevant, en kreditformidler eller udpeget repræsentant bør i det mindste når der ikke er fortrydelsesret, på tidspunktet for afgivelse af et tilbud, der er bindende for kreditgiver, give forbrugeren en kopi af udkastet til kreditaftalen. I andre tilfælde bør forbrugeren i det mindste modtage en kopi af udkastet til kreditaftalen på det tidspunkt, hvor der afgives et bindende tilbud. |
| --- | --- |

(46)

Kreditgiveren eller, hvor det er relevant, en kreditformidler eller udpeget repræsentant bør i det mindste når der ikke er fortrydelsesret, på tidspunktet for afgivelse af et tilbud, der er bindende for kreditgiver, give forbrugeren en kopi af udkastet til kreditaftalen. I andre tilfælde bør forbrugeren i det mindste modtage en kopi af udkastet til kreditaftalen på det tidspunkt, hvor der afgives et bindende tilbud.

| (47) | For at sikre størst mulig transparens og forhindre misbrug som følge af interessekonflikter, når forbrugerne anvender kreditformidleres tjenesteydelser, bør kreditformidlere være underlagt visse oplysningsforpligtelser, inden de leverer deres tjenesteydelser. Sådanne oplysninger bør bl.a. omfatte deres identitet og forbindelse til kreditgivere, f.eks. om de overvejer at anvende produkter fra mange forskellige kreditgivere eller kun fra et mere begrænset antal kreditgivere.
  Hvis kreditgiver eller tredjemænd skal betale provision eller andre incitamenter til kreditformidleren i forbindelse med en kreditaftale, bør dette oplyses til forbrugerne inden udøvelsen af kreditformidlingsaktiviteterne, og i denne fase bør forbrugerne oplyses enten om sådanne betalingers størrelse, hvis dette vides, eller om det forhold, at beløbet vil blive oplyst i ESIS i en senere fase forud for aftaleindgåelsen, og om, at forbrugerne i denne fase har ret til at modtage oplysninger om sådanne betalingers størrelse. Forbrugerne bør også underrettes om eventuelle gebyrer, som de skal betale til kreditformidlere for deres tjenesteydelser. Uden at dette berører konkurrenceretten, bør medlemsstaterne frit kunne indføre eller beholde bestemmelser, der forbyder, at forbrugerne betaler gebyrer til nogle eller alle kategorier af kreditformidlere. |
| --- | --- |

(47)

For at sikre størst mulig transparens og forhindre misbrug som følge af interessekonflikter, når forbrugerne anvender kreditformidleres tjenesteydelser, bør kreditformidlere være underlagt visse oplysningsforpligtelser, inden de leverer deres tjenesteydelser. Sådanne oplysninger bør bl.a. omfatte deres identitet og forbindelse til kreditgivere, f.eks. om de overvejer at anvende produkter fra mange forskellige kreditgivere eller kun fra et mere begrænset antal kreditgivere.
  Hvis kreditgiver eller tredjemænd skal betale provision eller andre incitamenter til kreditformidleren i forbindelse med en kreditaftale, bør dette oplyses til forbrugerne inden udøvelsen af kreditformidlingsaktiviteterne, og i denne fase bør forbrugerne oplyses enten om sådanne betalingers størrelse, hvis dette vides, eller om det forhold, at beløbet vil blive oplyst i ESIS i en senere fase forud for aftaleindgåelsen, og om, at forbrugerne i denne fase har ret til at modtage oplysninger om sådanne betalingers størrelse. Forbrugerne bør også underrettes om eventuelle gebyrer, som de skal betale til kreditformidlere for deres tjenesteydelser. Uden at dette berører konkurrenceretten, bør medlemsstaterne frit kunne indføre eller beholde bestemmelser, der forbyder, at forbrugerne betaler gebyrer til nogle eller alle kategorier af kreditformidlere.

| (48) | En
  forbruger har muligvis behov for yderligere bistand for at kunne afgøre, hvilken kreditaftale blandt de foreslåede produkter der er mest hensigtsmæssig i forhold til den pågældendes behov og finansielle situation. Kreditgivere og, hvor det er relevant, kreditformidlere bør yde denne bistand i forbindelse med de kreditprodukter, som de tilbyder forbrugeren
  , ved at redegøre for de
  relevante oplysninger
  , herunder navnlig
  de vigtigste karakteristika ved de foreslåede produkter, ▌for forbrugeren med udgangspunkt i den pågældendes personlige forhold, så forbrugeren kan forstå de virkninger, som produkterne kan få for hans økonomiske situation.
  Kreditgivere og i givet fald kreditformidlere bør tilpasse den måde, som
  sådanne redegørelser ▌gives på, til de ▌omstændigheder, hvorunder kreditten tilbydes,
  og forbrugerens
  behov for bistand
  under hensyntagen til forbrugerens viden om og erfaring med kredit
  og arten af de enkelte kreditprodukter.
  Sådanne redegørelser bør ikke i sig selv udgøre en personlig anbefaling. |
| --- | --- |

(48)

En
  forbruger har muligvis behov for yderligere bistand for at kunne afgøre, hvilken kreditaftale blandt de foreslåede produkter der er mest hensigtsmæssig i forhold til den pågældendes behov og finansielle situation. Kreditgivere og, hvor det er relevant, kreditformidlere bør yde denne bistand i forbindelse med de kreditprodukter, som de tilbyder forbrugeren
  , ved at redegøre for de
  relevante oplysninger
  , herunder navnlig
  de vigtigste karakteristika ved de foreslåede produkter, ▌for forbrugeren med udgangspunkt i den pågældendes personlige forhold, så forbrugeren kan forstå de virkninger, som produkterne kan få for hans økonomiske situation.
  Kreditgivere og i givet fald kreditformidlere bør tilpasse den måde, som
  sådanne redegørelser ▌gives på, til de ▌omstændigheder, hvorunder kreditten tilbydes,
  og forbrugerens
  behov for bistand
  under hensyntagen til forbrugerens viden om og erfaring med kredit
  og arten af de enkelte kreditprodukter.
  Sådanne redegørelser bør ikke i sig selv udgøre en personlig anbefaling.

| (49) | For at fremme et velfungerende indre marked med et højt forbrugerbeskyttelsesniveau i hele Unionen er det nødvendigt
  på ensartet vis
  at sikre, at oplysningerne om de årlige omkostninger i procent er sammenlignelige i hele Unionen. |
| --- | --- |

(49)

For at fremme et velfungerende indre marked med et højt forbrugerbeskyttelsesniveau i hele Unionen er det nødvendigt
  på ensartet vis
  at sikre, at oplysningerne om de årlige omkostninger i procent er sammenlignelige i hele Unionen.

| (50) | De samlede omkostninger ved forbrugerkreditten bør omfatte alle de omkostninger, som forbrugeren skal betale i forbindelse med kreditaftalen
  , og som kreditgiver har kendskab til
  . Omkostningerne bør derfor omfatte renter, provisioner, afgifter, gebyrer til kreditformidlere,
  omkostningerne ved ejendomsvurdering med henblik på et lån med pant i fast ejendom og andre gebyrer, bortset fra notarialgebyrer, der er nødvendige
  for at kunne opnå kreditten
  , f.eks. livsforsikring, eller for at kunne få den
  på de oplyste betingelser
  , f.eks. brandforsikring
  .
  Bestemmelserne i dette direktiv vedrørende accessoriske produkter og tjenesteydelser (f.eks. bestemmelserne vedrørende omkostningerne i forbindelse med oprettelse og forvaltning af en bankkonto) bør ikke berøre direktiv 2005/29/EF og Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler

   (11)

  . De samlede omkostninger ved forbrugerkreditten bør ikke omfatte de omkostninger, som forbrugeren betaler ved køb af fast ejendom eller grund, såsom tilknyttede afgifter og notaromkostninger eller tinglysningsomkostninger. Kreditgivers faktiske kendskab til omkostningerne bør vurderes objektivt under hensyntagen til kravene til erhvervsmæssig diligenspligt. I denne forbindelse bør kreditgiver antages at have kendskab til omkostningerne i forbindelse med accessoriske tjenesteydelser, som han selv tilbyder forbrugeren, eller som han tilbyder forbrugeren på vegne af tredjemand, medmindre prisen afhænger af forbrugerens specifikke karakteristika eller situation. |
| --- | --- |

(50)

De samlede omkostninger ved forbrugerkreditten bør omfatte alle de omkostninger, som forbrugeren skal betale i forbindelse med kreditaftalen
  , og som kreditgiver har kendskab til
  . Omkostningerne bør derfor omfatte renter, provisioner, afgifter, gebyrer til kreditformidlere,
  omkostningerne ved ejendomsvurdering med henblik på et lån med pant i fast ejendom og andre gebyrer, bortset fra notarialgebyrer, der er nødvendige
  for at kunne opnå kreditten
  , f.eks. livsforsikring, eller for at kunne få den
  på de oplyste betingelser
  , f.eks. brandforsikring
  .
  Bestemmelserne i dette direktiv vedrørende accessoriske produkter og tjenesteydelser (f.eks. bestemmelserne vedrørende omkostningerne i forbindelse med oprettelse og forvaltning af en bankkonto) bør ikke berøre direktiv 2005/29/EF og Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler

   (11)

  . De samlede omkostninger ved forbrugerkreditten bør ikke omfatte de omkostninger, som forbrugeren betaler ved køb af fast ejendom eller grund, såsom tilknyttede afgifter og notaromkostninger eller tinglysningsomkostninger. Kreditgivers faktiske kendskab til omkostningerne bør vurderes objektivt under hensyntagen til kravene til erhvervsmæssig diligenspligt. I denne forbindelse bør kreditgiver antages at have kendskab til omkostningerne i forbindelse med accessoriske tjenesteydelser, som han selv tilbyder forbrugeren, eller som han tilbyder forbrugeren på vegne af tredjemand, medmindre prisen afhænger af forbrugerens specifikke karakteristika eller situation.

| (51) | Hvis der anvendes skønsmæssige oplysninger, bør forbrugeren underrettes herom, og om at oplysningerne forventes at være repræsentative for den påtænkte type aftale eller praksis. Formålet med de supplerende antagelser med henblik på beregning af de årlige omkostninger i procent er at sikre, at de årlige omkostninger i procent beregnes på en ensartet måde og er sammenlignelige. Supplerende antagelser er nødvendige i forbindelse med specifikke typer kreditaftaler, f.eks. hvis kredittens beløb, varighed eller omkostninger er usikre eller varierer, afhængigt af hvordan aftalen gennemføres. Hvis bestemmelserne ikke i sig selv er tilstrækkelige til at beregne de årlige omkostninger i procent, bør kreditgiveren anvende de supplerende antagelser, der er fastsat i bilag I. Da beregningen af de årlige omkostninger i procent imidlertid afhænger af den enkelte kreditaftales vilkår, bør kun de antagelser, der er nødvendige og relevante for en given kredit, anvendes. |
| --- | --- |

(51)

Hvis der anvendes skønsmæssige oplysninger, bør forbrugeren underrettes herom, og om at oplysningerne forventes at være repræsentative for den påtænkte type aftale eller praksis. Formålet med de supplerende antagelser med henblik på beregning af de årlige omkostninger i procent er at sikre, at de årlige omkostninger i procent beregnes på en ensartet måde og er sammenlignelige. Supplerende antagelser er nødvendige i forbindelse med specifikke typer kreditaftaler, f.eks. hvis kredittens beløb, varighed eller omkostninger er usikre eller varierer, afhængigt af hvordan aftalen gennemføres. Hvis bestemmelserne ikke i sig selv er tilstrækkelige til at beregne de årlige omkostninger i procent, bør kreditgiveren anvende de supplerende antagelser, der er fastsat i bilag I. Da beregningen af de årlige omkostninger i procent imidlertid afhænger af den enkelte kreditaftales vilkår, bør kun de antagelser, der er nødvendige og relevante for en given kredit, anvendes.

| (52) | For at sikre en høj grad af sammenlignelighed mellem tilbud fra forskellige kreditgivere med hensyn til de årlige omkostninger i procent bør tidsintervallet mellem de tidspunkter, der anvendes ved beregningen, ikke udtrykkes i dage, hvis de kan udtrykkes som et helt antal år, måneder eller uger. Det er i den forbindelse underforstået, at disse intervaller, hvis der anvendes bestemte tidsintervaller i formlen til beregning af de årlige omkostninger i procent, også bør anvendes ved fastlæggelse af rentesatser og andre omkostninger, der anvendes i formlen. Som følge heraf bør kreditgiver anvende den metode til måling af tidsintervaller, der er beskrevet i bilag I, for at få de korrekte tal med henblik på betaling af omkostninger. Dette gælder imidlertid kun med henblik på beregning af de årlige omkostninger i procent og har ingen indvirkning på de beløb, som kreditgiver faktisk opkræver i henhold til kreditaftalen. Hvis disse tal er forskellige, kan det være nødvendigt at forklare forbrugeren dem for at undgå at vildlede forbrugeren. Dette indebærer også, at de årlige omkostninger i procent i mangel af ikkerentebærende omkostninger og under forudsætning af en identisk beregningsmetode vil være lig med kredittens effektive debitorrente. |
| --- | --- |

(52)

For at sikre en høj grad af sammenlignelighed mellem tilbud fra forskellige kreditgivere med hensyn til de årlige omkostninger i procent bør tidsintervallet mellem de tidspunkter, der anvendes ved beregningen, ikke udtrykkes i dage, hvis de kan udtrykkes som et helt antal år, måneder eller uger. Det er i den forbindelse underforstået, at disse intervaller, hvis der anvendes bestemte tidsintervaller i formlen til beregning af de årlige omkostninger i procent, også bør anvendes ved fastlæggelse af rentesatser og andre omkostninger, der anvendes i formlen. Som følge heraf bør kreditgiver anvende den metode til måling af tidsintervaller, der er beskrevet i bilag I, for at få de korrekte tal med henblik på betaling af omkostninger. Dette gælder imidlertid kun med henblik på beregning af de årlige omkostninger i procent og har ingen indvirkning på de beløb, som kreditgiver faktisk opkræver i henhold til kreditaftalen. Hvis disse tal er forskellige, kan det være nødvendigt at forklare forbrugeren dem for at undgå at vildlede forbrugeren. Dette indebærer også, at de årlige omkostninger i procent i mangel af ikkerentebærende omkostninger og under forudsætning af en identisk beregningsmetode vil være lig med kredittens effektive debitorrente.

| (53) | Da de årlige omkostninger i procent i
  markedsføringsfasen
  kun kan angives ved et eksempel, bør eksemplet være repræsentativt. Det bør derfor f.eks. afspejle den gennemsnitlige løbetid og det samlede kreditbeløb, der bevilges i forbindelse med den påtænkte type kreditaftale.
  Når det repræsentative eksempel opstilles, bør der tages hensyn til, hvor udbredte visse typer kreditaftaler er på et specifikt marked. Det kan være hensigtsmæssigt for hver kreditgiver at basere det repræsentative eksempel på et kreditbeløb, der er repræsentativt for den pågældende kreditgivers produktudvalg og forventede kundegrundlag, da disse kan variere betydeligt kreditgivere imellem. For så vidt angår de årlige omkostninger i procent, der anføres i ESIS, bør der så vidt muligt tages hensyn til de præferencer og oplysninger, som forbrugeren angiver, og kreditgiver eller kreditformidler bør præcisere, om oplysningerne er illustrative eller afspejler de angivne præferencer og oplysninger. De repræsentative eksempler bør under alle omstændigheder ikke være i modstrid med kravene i direktiv 2005/29/EF. Det er vigtigt, at det i ESIS gøres klart for forbrugeren, hvis det er relevant, at de årlige omkostninger i procent bygger på antagelser og kan ændre sig, således at forbrugerne kan tage hensyn til dette, når de sammenligner produkter. Det er vigtigt, at de årlige omkostninger i procent tager hensyn til alle de udnyttede kreditmuligheder i kreditaftalen, hvad enten de er udbetalt direkte til forbrugeren eller til en tredjemand på forbrugerens vegne. |
| --- | --- |

(53)

Da de årlige omkostninger i procent i
  markedsføringsfasen
  kun kan angives ved et eksempel, bør eksemplet være repræsentativt. Det bør derfor f.eks. afspejle den gennemsnitlige løbetid og det samlede kreditbeløb, der bevilges i forbindelse med den påtænkte type kreditaftale.
  Når det repræsentative eksempel opstilles, bør der tages hensyn til, hvor udbredte visse typer kreditaftaler er på et specifikt marked. Det kan være hensigtsmæssigt for hver kreditgiver at basere det repræsentative eksempel på et kreditbeløb, der er repræsentativt for den pågældende kreditgivers produktudvalg og forventede kundegrundlag, da disse kan variere betydeligt kreditgivere imellem. For så vidt angår de årlige omkostninger i procent, der anføres i ESIS, bør der så vidt muligt tages hensyn til de præferencer og oplysninger, som forbrugeren angiver, og kreditgiver eller kreditformidler bør præcisere, om oplysningerne er illustrative eller afspejler de angivne præferencer og oplysninger. De repræsentative eksempler bør under alle omstændigheder ikke være i modstrid med kravene i direktiv 2005/29/EF. Det er vigtigt, at det i ESIS gøres klart for forbrugeren, hvis det er relevant, at de årlige omkostninger i procent bygger på antagelser og kan ændre sig, således at forbrugerne kan tage hensyn til dette, når de sammenligner produkter. Det er vigtigt, at de årlige omkostninger i procent tager hensyn til alle de udnyttede kreditmuligheder i kreditaftalen, hvad enten de er udbetalt direkte til forbrugeren eller til en tredjemand på forbrugerens vegne.

| (54) | For at sikre overensstemmelse i beregningen af de årlige omkostninger i procent for forskellige typer kredit bør de antagelser, der anvendes til beregning af samme typer kreditaftaler, generelt være ensartede. I denne forbindelse bør antagelserne i Kommissionens direktiv 2011/90/EU af 14. november 2011 om ændring af del II i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF for så vidt angår supplerende antagelser til brug ved beregningen af de årlige omkostninger i procent

   (12)

  , som ændrer antagelserne til brug ved beregningen af de årlige omkostninger i procent, medtages. Selv om alle antagelserne ikke nødvendigvis finder anvendelse på de kreditaftaler, der findes i dag, er der stor produktinnovation i denne sektor, så det er nødvendigt at have fastlagt antagelserne. Med henblik på beregningen af de årlige omkostninger i procent bør fastlæggelsen af den mulighed for at udnytte kreditmuligheden, der oftest benyttes, baseres på berettigede forventninger til den mulighed for at udnytte kreditmuligheden, der oftest benyttes af forbrugerne i forbindelse med den type produkt, der tilbydes af den pågældende kreditgiver. For så vidt angår eksisterende produkter bør forventningen baseres på de seneste 12 måneder. |
| --- | --- |

(54)

For at sikre overensstemmelse i beregningen af de årlige omkostninger i procent for forskellige typer kredit bør de antagelser, der anvendes til beregning af samme typer kreditaftaler, generelt være ensartede. I denne forbindelse bør antagelserne i Kommissionens direktiv 2011/90/EU af 14. november 2011 om ændring af del II i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF for så vidt angår supplerende antagelser til brug ved beregningen af de årlige omkostninger i procent

   (12)

  , som ændrer antagelserne til brug ved beregningen af de årlige omkostninger i procent, medtages. Selv om alle antagelserne ikke nødvendigvis finder anvendelse på de kreditaftaler, der findes i dag, er der stor produktinnovation i denne sektor, så det er nødvendigt at have fastlagt antagelserne. Med henblik på beregningen af de årlige omkostninger i procent bør fastlæggelsen af den mulighed for at udnytte kreditmuligheden, der oftest benyttes, baseres på berettigede forventninger til den mulighed for at udnytte kreditmuligheden, der oftest benyttes af forbrugerne i forbindelse med den type produkt, der tilbydes af den pågældende kreditgiver. For så vidt angår eksisterende produkter bør forventningen baseres på de seneste 12 måneder.

| (55) | Det er af afgørende betydning, at forbrugerens evne og tilbøjelighed til at tilbagebetale kreditten vurderes og kontrolleres, inden der indgås en kreditaftale. Denne
  vurdering af kreditværdigheden bør tage hensyn til alle nødvendige
  og relevante
  faktorer, som kan påvirke forbrugerens evne til at tilbagebetale
  kreditten
  i
  dens løbetid
  .
  Forbrugerens evne til at betale renter og afdrag på og helt at tilbagebetale kreditten bør navnlig omfatte en vurdering af de fremtidige betalinger eller betalingsforøgelser, der er nødvendige på grund af negativ amortisering eller udskudte betalinger på hovedstolen eller af renter, og bør vurderes på baggrund af andre faste udgifter, gæld og andre finansielle forpligtelser samt indtægt, opsparing og aktiver. Der bør tages rimeligt hensyn til fremtidige begivenheder i den foreslåede kreditaftales løbetid, såsom en mindskelse af indtægten, hvis kreditperioden varer indtil efter pensioneringen, eller, hvis det er relevant, en forøgelse af debitorrenten eller en negativ ændring af valutakursen. Selv om værdien af den faste ejendom er et vigtigt element ved fastlæggelsen af det kreditbeløb, der kan bevilges til en forbruger i henhold til en sikret kreditaftale, bør vurderingen af kreditværdigheden fokusere på forbrugerens evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til kreditaftalen. Som følge heraf bør den mulighed, at værdien af den faste ejendom overstiger kreditbeløbet eller kan stige i fremtiden, generelt ikke være en tilstrækkelig betingelse for at yde den pågældende kredit. Hvis formålet med en kreditaftale er at opføre fast ejendom eller renovere en eksisterende fast ejendom, bør kreditgiver dog kunne tage hensyn til denne mulighed.
  Medlemsstaterne bør kunne give
  yderligere
  vejledning om
  disse eller yderligere
  kriterier
  og om metoder
  til at vurdere en forbrugers kreditværdighed, f.eks. ved at fastsætte grænser for belåningsprocenten eller for forholdet mellem lån og indkomst
  , og bør opfordres til at gennemføre Rådet for Finansiel Stabilitets principper for god praksis vedrørende optagelse af lån med pant i fast ejendom
  . |
| --- | --- |

(55)

Det er af afgørende betydning, at forbrugerens evne og tilbøjelighed til at tilbagebetale kreditten vurderes og kontrolleres, inden der indgås en kreditaftale. Denne
  vurdering af kreditværdigheden bør tage hensyn til alle nødvendige
  og relevante
  faktorer, som kan påvirke forbrugerens evne til at tilbagebetale
  kreditten
  i
  dens løbetid
  .
  Forbrugerens evne til at betale renter og afdrag på og helt at tilbagebetale kreditten bør navnlig omfatte en vurdering af de fremtidige betalinger eller betalingsforøgelser, der er nødvendige på grund af negativ amortisering eller udskudte betalinger på hovedstolen eller af renter, og bør vurderes på baggrund af andre faste udgifter, gæld og andre finansielle forpligtelser samt indtægt, opsparing og aktiver. Der bør tages rimeligt hensyn til fremtidige begivenheder i den foreslåede kreditaftales løbetid, såsom en mindskelse af indtægten, hvis kreditperioden varer indtil efter pensioneringen, eller, hvis det er relevant, en forøgelse af debitorrenten eller en negativ ændring af valutakursen. Selv om værdien af den faste ejendom er et vigtigt element ved fastlæggelsen af det kreditbeløb, der kan bevilges til en forbruger i henhold til en sikret kreditaftale, bør vurderingen af kreditværdigheden fokusere på forbrugerens evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til kreditaftalen. Som følge heraf bør den mulighed, at værdien af den faste ejendom overstiger kreditbeløbet eller kan stige i fremtiden, generelt ikke være en tilstrækkelig betingelse for at yde den pågældende kredit. Hvis formålet med en kreditaftale er at opføre fast ejendom eller renovere en eksisterende fast ejendom, bør kreditgiver dog kunne tage hensyn til denne mulighed.
  Medlemsstaterne bør kunne give
  yderligere
  vejledning om
  disse eller yderligere
  kriterier
  og om metoder
  til at vurdere en forbrugers kreditværdighed, f.eks. ved at fastsætte grænser for belåningsprocenten eller for forholdet mellem lån og indkomst
  , og bør opfordres til at gennemføre Rådet for Finansiel Stabilitets principper for god praksis vedrørende optagelse af lån med pant i fast ejendom
  .

| (56) | Det kan være nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser om de forskellige elementer, der kan tages i betragtning i vurderingen af kreditværdigheden i forbindelse med visse former for kreditaftaler. I forbindelse med kreditaftaler der vedrører en fast ejendom, hvori det udtrykkeligt angives, at den faste ejendom ikke må anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted af forbrugeren eller et af forbrugerens familiemedlemmer (aftaler om køb med henblik på udlejning), bør medlemsstaterne f.eks. kunne beslutte at præcisere, at der ved vurderingen af forbrugerens evne til at tilbagebetale kreditten tages hensyn til fremtidige lejeindtægter. I de medlemsstater, hvor de nationale bestemmelser ikke indeholder en sådan præcisering, kan kreditgivere beslutte at medtage en forsigtig vurdering af de fremtidige lejeindtægter. Vurderingen af kreditværdighed bør ikke indebære overførsel af ansvar til kreditgiveren for forbrugerens eventuelle senere manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til kreditaftalen. |
| --- | --- |

(56)

Det kan være nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser om de forskellige elementer, der kan tages i betragtning i vurderingen af kreditværdigheden i forbindelse med visse former for kreditaftaler. I forbindelse med kreditaftaler der vedrører en fast ejendom, hvori det udtrykkeligt angives, at den faste ejendom ikke må anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted af forbrugeren eller et af forbrugerens familiemedlemmer (aftaler om køb med henblik på udlejning), bør medlemsstaterne f.eks. kunne beslutte at præcisere, at der ved vurderingen af forbrugerens evne til at tilbagebetale kreditten tages hensyn til fremtidige lejeindtægter. I de medlemsstater, hvor de nationale bestemmelser ikke indeholder en sådan præcisering, kan kreditgivere beslutte at medtage en forsigtig vurdering af de fremtidige lejeindtægter. Vurderingen af kreditværdighed bør ikke indebære overførsel af ansvar til kreditgiveren for forbrugerens eventuelle senere manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til kreditaftalen.

| (57) | Kreditgivers beslutning om at yde kreditten eller ej bør være i overensstemmelse med resultatet af kreditværdighedsvurderingen. Kreditgivers mulighed for at overføre en del af kreditrisikoen til tredjemand bør f.eks. ikke føre til, at han ignorerer kreditværdighedsvurderingens konklusioner og tilbyder en kreditaftale til en forbruger, som sandsynligvis ikke vil være i stand til at tilbagebetale kreditten. Medlemsstaterne bør kunne gennemføre dette princip ved at kræve, at de kompetente myndigheder træffer relevante foranstaltninger som led i tilsynsaktiviteterne og overvåger overholdelsen af kreditgivernes procedurer for vurdering af kreditværdighed. En
  positiv kreditværdighedsvurdering bør
  dog
  ikke udgøre en forpligtelse for kreditgiveren til at yde kredit. |
| --- | --- |

(57)

Kreditgivers beslutning om at yde kreditten eller ej bør være i overensstemmelse med resultatet af kreditværdighedsvurderingen. Kreditgivers mulighed for at overføre en del af kreditrisikoen til tredjemand bør f.eks. ikke føre til, at han ignorerer kreditværdighedsvurderingens konklusioner og tilbyder en kreditaftale til en forbruger, som sandsynligvis ikke vil være i stand til at tilbagebetale kreditten. Medlemsstaterne bør kunne gennemføre dette princip ved at kræve, at de kompetente myndigheder træffer relevante foranstaltninger som led i tilsynsaktiviteterne og overvåger overholdelsen af kreditgivernes procedurer for vurdering af kreditværdighed. En
  positiv kreditværdighedsvurdering bør
  dog
  ikke udgøre en forpligtelse for kreditgiveren til at yde kredit.

| (58) | I overensstemmelse med anbefalingerne fra Rådet for Finansiel Stabilitet bør kreditværdighedsvurderingen bygge på oplysninger om forbrugerens finansielle og økonomiske situation, herunder indtægt og udgifter. Disse oplysninger kan indhentes fra forskellige kilder, herunder forbrugeren, og kreditgiveren bør på passende vis kontrollere oplysningerne, inden kreditten ydes. Forbrugeren bør i denne forbindelse give oplysningerne
  for at lette kreditværdighedsvurderingen
  , eftersom undladelse af at gøre dette sandsynligvis vil medføre afslag på den kredit, som forbrugeren ønsker, medmindre oplysningerne kan indhentes fra en anden kilde. Med forbehold af den private aftaleret bør medlemsstaterne sikre, at kreditgivere ikke kan bringe en kreditaftale til ophør, fordi de efter underskrivelsen af den blev klar over, at kreditværdighedsvurderingen blev foretaget på et ukorrekt grundlag som følge af ufuldstændige oplysninger på vurderingstidspunktet. Dette bør imidlertid ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at give kreditgivere tilladelse til at bringe en kreditaftale til ophør, hvis det kan påvises, at forbrugeren bevidst gav unøjagtige eller forkerte oplysninger på tidspunktet for kreditværdighedsvurderingen eller forsætligt ikke gav oplysninger, som ville have ført til en negativ kreditværdighedsvurdering, eller hvis der findes andre gyldige grunde, der er forenelige med EU-retten. Selv om det ikke vil være hensigtsmæssigt at pålægge forbrugerne sanktioner for ikke at være
  i stand til at give visse oplysninger eller vurderinger
  eller for at beslutte at afbryde en ansøgningsproces med henblik på at få en kredit, bør medlemsstaterne kunne fastsætte sanktioner
  , hvis en forbruger bevidst giver ufuldstændige eller
  ukorrekte oplysninger for at opnå en positiv kreditværdighedsvurdering, navnlig hvis fuldstændige og korrekte oplysninger ville have ført til en negativ kreditværdighedsvurdering, og forbrugeren efterfølgende ikke kan opfylde aftalevilkårene
  . |
| --- | --- |

(58)

I overensstemmelse med anbefalingerne fra Rådet for Finansiel Stabilitet bør kreditværdighedsvurderingen bygge på oplysninger om forbrugerens finansielle og økonomiske situation, herunder indtægt og udgifter. Disse oplysninger kan indhentes fra forskellige kilder, herunder forbrugeren, og kreditgiveren bør på passende vis kontrollere oplysningerne, inden kreditten ydes. Forbrugeren bør i denne forbindelse give oplysningerne
  for at lette kreditværdighedsvurderingen
  , eftersom undladelse af at gøre dette sandsynligvis vil medføre afslag på den kredit, som forbrugeren ønsker, medmindre oplysningerne kan indhentes fra en anden kilde. Med forbehold af den private aftaleret bør medlemsstaterne sikre, at kreditgivere ikke kan bringe en kreditaftale til ophør, fordi de efter underskrivelsen af den blev klar over, at kreditværdighedsvurderingen blev foretaget på et ukorrekt grundlag som følge af ufuldstændige oplysninger på vurderingstidspunktet. Dette bør imidlertid ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at give kreditgivere tilladelse til at bringe en kreditaftale til ophør, hvis det kan påvises, at forbrugeren bevidst gav unøjagtige eller forkerte oplysninger på tidspunktet for kreditværdighedsvurderingen eller forsætligt ikke gav oplysninger, som ville have ført til en negativ kreditværdighedsvurdering, eller hvis der findes andre gyldige grunde, der er forenelige med EU-retten. Selv om det ikke vil være hensigtsmæssigt at pålægge forbrugerne sanktioner for ikke at være
  i stand til at give visse oplysninger eller vurderinger
  eller for at beslutte at afbryde en ansøgningsproces med henblik på at få en kredit, bør medlemsstaterne kunne fastsætte sanktioner
  , hvis en forbruger bevidst giver ufuldstændige eller
  ukorrekte oplysninger for at opnå en positiv kreditværdighedsvurdering, navnlig hvis fuldstændige og korrekte oplysninger ville have ført til en negativ kreditværdighedsvurdering, og forbrugeren efterfølgende ikke kan opfylde aftalevilkårene
  .

| (59) | Anvendelse af en kreditdatabase er et nyttigt element i forbindelse med vurdering af kreditværdighed. Nogle medlemsstater kræver, at kreditgivere vurderer forbrugerens kreditværdighed på grundlag af en søgning i den relevante database. Kreditgivere bør kunne søge i kreditdatabasen i kredittens løbetid for
  udelukkende
  at kunne påvise og vurdere sandsynligheden for misligholdelse.
  En sådan anvendelse af kreditdatabasen bør være omfattet af passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at den anvendes til tidlig påvisning og styring af kreditrisikoen i forbrugerens interesse og ikke med henblik på oplysninger til forretningsmæssige forhandlinger.
  I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13) bør forbrugere underrettes af kreditgivere om søgning i kreditdatabasen, inden den foretages, og bør have ret til at få adgang til oplysninger om dem i en sådan kreditdatabase for i givet fald at foretage berigtigelse af, slette eller blokere personoplysninger om dem, såfremt disse er unøjagtige eller er blevet behandlet ulovligt. |
| --- | --- |

(59)

Anvendelse af en kreditdatabase er et nyttigt element i forbindelse med vurdering af kreditværdighed. Nogle medlemsstater kræver, at kreditgivere vurderer forbrugerens kreditværdighed på grundlag af en søgning i den relevante database. Kreditgivere bør kunne søge i kreditdatabasen i kredittens løbetid for
  udelukkende
  at kunne påvise og vurdere sandsynligheden for misligholdelse.
  En sådan anvendelse af kreditdatabasen bør være omfattet af passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at den anvendes til tidlig påvisning og styring af kreditrisikoen i forbrugerens interesse og ikke med henblik på oplysninger til forretningsmæssige forhandlinger.
  I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13) bør forbrugere underrettes af kreditgivere om søgning i kreditdatabasen, inden den foretages, og bør have ret til at få adgang til oplysninger om dem i en sådan kreditdatabase for i givet fald at foretage berigtigelse af, slette eller blokere personoplysninger om dem, såfremt disse er unøjagtige eller er blevet behandlet ulovligt.

| (60) | For at hindre konkurrenceforvridning blandt kreditgivere bør det sikres, at alle kreditgivere, ▌herunder kreditinstitutter eller ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, har adgang til alle offentlige og private kreditdatabaser om forbrugere på ikkediskriminerende vilkår. Sådanne vilkår bør derfor ikke omfatte et krav
  til kreditgivere
  om etablering som kreditinstitut. Adgangsbetingelser, f.eks. gebyr for at
  få adgang til databasen
  eller krav om, at oplysninger til databasen
  skal tilvejebringes på grundlag af gensidighed, bør
  fortsat finde anvendelse. Det bør stå medlemsstaterne frit for at fastsætte, om kreditformidlere inden for deres område kan få adgang til sådanne databaser. |
| --- | --- |

(60)

For at hindre konkurrenceforvridning blandt kreditgivere bør det sikres, at alle kreditgivere, ▌herunder kreditinstitutter eller ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse, har adgang til alle offentlige og private kreditdatabaser om forbrugere på ikkediskriminerende vilkår. Sådanne vilkår bør derfor ikke omfatte et krav
  til kreditgivere
  om etablering som kreditinstitut. Adgangsbetingelser, f.eks. gebyr for at
  få adgang til databasen
  eller krav om, at oplysninger til databasen
  skal tilvejebringes på grundlag af gensidighed, bør
  fortsat finde anvendelse. Det bør stå medlemsstaterne frit for at fastsætte, om kreditformidlere inden for deres område kan få adgang til sådanne databaser.

| (61) | Hvis et afslag på en kreditanmodning bygger på oplysninger fundet ved en søgning i en database eller på mangel på data heri, bør kreditgiver underrette forbrugeren herom,
  give
  oplysninger om navnet på den pågældende database og enhver anden oplysning, som kræves i direktiv 95/46/EF, således at forbrugeren kan udøve sin ret til adgang og, når det er
  berettiget
  , foretage berigtigelse af, slette eller blokere de deri behandlede personoplysninger om sig selv. Hvis et afslag på en kreditanmodning
  skyldes en negativ vurdering af kreditværdigheden
  , bør kreditgiver
  uden unødig forsinkelse
  underrette forbrugeren
  om afslaget
  .
  Medlemsstaterne bør frit kunne beslutte, om de vil kræve, at kreditgivere skal give yderligere forklaringer på årsagerne til afslaget.
  Kreditgiver bør imidlertid ikke være forpligtet til at give sådanne oplysninger, hvis det er forbudt i henhold til anden EU-ret, f.eks. bestemmelser om hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme.
  Sådanne
  oplysninger
  bør ikke
  gives, hvis det strider mod den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed, f.eks. forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgelse af straffelovsovertrædelser. |
| --- | --- |

(61)

Hvis et afslag på en kreditanmodning bygger på oplysninger fundet ved en søgning i en database eller på mangel på data heri, bør kreditgiver underrette forbrugeren herom,
  give
  oplysninger om navnet på den pågældende database og enhver anden oplysning, som kræves i direktiv 95/46/EF, således at forbrugeren kan udøve sin ret til adgang og, når det er
  berettiget
  , foretage berigtigelse af, slette eller blokere de deri behandlede personoplysninger om sig selv. Hvis et afslag på en kreditanmodning
  skyldes en negativ vurdering af kreditværdigheden
  , bør kreditgiver
  uden unødig forsinkelse
  underrette forbrugeren
  om afslaget
  .
  Medlemsstaterne bør frit kunne beslutte, om de vil kræve, at kreditgivere skal give yderligere forklaringer på årsagerne til afslaget.
  Kreditgiver bør imidlertid ikke være forpligtet til at give sådanne oplysninger, hvis det er forbudt i henhold til anden EU-ret, f.eks. bestemmelser om hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme.
  Sådanne
  oplysninger
  bør ikke
  gives, hvis det strider mod den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed, f.eks. forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgelse af straffelovsovertrædelser.

| (62) | Dette direktiv vedrører anvendelse af personoplysninger i forbindelse med vurdering af
  en
  forbrugers kreditværdighed. For at sikre beskyttelse af personoplysninger bør direktiv 95/46/EF finde anvendelse på databehandling, der foretages i forbindelse med sådanne vurderinger. ▌ |
| --- | --- |

(62)

Dette direktiv vedrører anvendelse af personoplysninger i forbindelse med vurdering af
  en
  forbrugers kreditværdighed. For at sikre beskyttelse af personoplysninger bør direktiv 95/46/EF finde anvendelse på databehandling, der foretages i forbindelse med sådanne vurderinger. ▌

| (63) | Ydelse af rådgivning i form af en individuel anbefaling er en særskilt aktivitet, der kan, men ikke skal, kombineres med andre aspekter af ydelse eller formidling af kredit.
  For at forbrugerne kan forstå arten af de
  tjenester, som ydes
  , bør de
  derfor
  underrettes om,
  hvorvidt der ydes eller kan ydes rådgivningstjenester, og hvornår der ikke ydes rådgivningstjenester, og hvad disse omfatter
  .
  På grund af den betydning, som forbrugerne tillægger anvendelsen af betegnelserne »rådgivning« og »rådgiver«, bør medlemsstaterne kunne forbyde anvendelse af disse eller lignende betegnelser, når der ydes rådgivningstjenester til forbrugerne. Det bør sikres, at medlemsstaterne træffer sikkerhedsforanstaltninger, når rådgivning beskrives som uafhængig, til sikring af, at de pågældende produkter og aflønningsordninger svarer til forbrugernes forventninger til en sådan rådgivning. |
| --- | --- |

(63)

Ydelse af rådgivning i form af en individuel anbefaling er en særskilt aktivitet, der kan, men ikke skal, kombineres med andre aspekter af ydelse eller formidling af kredit.
  For at forbrugerne kan forstå arten af de
  tjenester, som ydes
  , bør de
  derfor
  underrettes om,
  hvorvidt der ydes eller kan ydes rådgivningstjenester, og hvornår der ikke ydes rådgivningstjenester, og hvad disse omfatter
  .
  På grund af den betydning, som forbrugerne tillægger anvendelsen af betegnelserne »rådgivning« og »rådgiver«, bør medlemsstaterne kunne forbyde anvendelse af disse eller lignende betegnelser, når der ydes rådgivningstjenester til forbrugerne. Det bør sikres, at medlemsstaterne træffer sikkerhedsforanstaltninger, når rådgivning beskrives som uafhængig, til sikring af, at de pågældende produkter og aflønningsordninger svarer til forbrugernes forventninger til en sådan rådgivning.

| (64) | Leverandører af
  rådgivningstjenester
  bør overholde
  visse
  standarder for at sikre, at forbrugeren præsenteres for ▌produkter, der passer til hans behov og forhold.
  Rådgivningstjenester
  bør baseres på en rimelig og tilstrækkeligt vidtgående analyse af de
  tilbudte
  produkter
  , hvis rådgivningstjenesterne ydes af kreditgivere og bundne kreditformidlere, eller af de produkter, der findes på markedet, hvis rådgivningstjenesterne ydes af kreditformidlere, der ikke er bundet
  .
  De, der yder rådgivningstjenester, bør kunne specialisere sig i visse nicheprodukter, såsom mellemfinansiering, forudsat at de overvejer en række produkter inden for denne bestemte niche, og at det gøres klart for forbrugeren, at de er specialiseret i disse nicheprodukter. Under alle omstændigheder bør kreditgivere og kreditformidlere oplyse forbrugeren om, hvorvidt de kun rådgiver om deres egne produkter eller om et bredt udvalg af produkter på markedet, for at sikre, at forbrugeren forstår grundlaget for en anbefaling. |
| --- | --- |

(64)

Leverandører af
  rådgivningstjenester
  bør overholde
  visse
  standarder for at sikre, at forbrugeren præsenteres for ▌produkter, der passer til hans behov og forhold.
  Rådgivningstjenester
  bør baseres på en rimelig og tilstrækkeligt vidtgående analyse af de
  tilbudte
  produkter
  , hvis rådgivningstjenesterne ydes af kreditgivere og bundne kreditformidlere, eller af de produkter, der findes på markedet, hvis rådgivningstjenesterne ydes af kreditformidlere, der ikke er bundet
  .
  De, der yder rådgivningstjenester, bør kunne specialisere sig i visse nicheprodukter, såsom mellemfinansiering, forudsat at de overvejer en række produkter inden for denne bestemte niche, og at det gøres klart for forbrugeren, at de er specialiseret i disse nicheprodukter. Under alle omstændigheder bør kreditgivere og kreditformidlere oplyse forbrugeren om, hvorvidt de kun rådgiver om deres egne produkter eller om et bredt udvalg af produkter på markedet, for at sikre, at forbrugeren forstår grundlaget for en anbefaling.

| (65) | Rådgivningstjenester bør bygge på en passende forståelse af forbrugerens
  finansielle situation, præferencer og målsætninger ▌på grundlag af
  de fornødne
  ajourførte oplysninger og rimelige antagelser
  om risici i forbindelse med
  forbrugerens forhold i kreditaftalens løbetid. Medlemsstaterne bør kunne præcisere, hvordan et givet produkts egnethed skal vurderes i forbindelse med ydelse af
  rådgivningstjenester
  . |
| --- | --- |

(65)

Rådgivningstjenester bør bygge på en passende forståelse af forbrugerens
  finansielle situation, præferencer og målsætninger ▌på grundlag af
  de fornødne
  ajourførte oplysninger og rimelige antagelser
  om risici i forbindelse med
  forbrugerens forhold i kreditaftalens løbetid. Medlemsstaterne bør kunne præcisere, hvordan et givet produkts egnethed skal vurderes i forbindelse med ydelse af
  rådgivningstjenester
  .

| (66) | En forbrugers evne til at tilbagebetale
  en
  kredit, inden kreditaftale
  n
  udløber, kan spille en vigtig rolle for at fremme konkurrencen på det indre marked og EU-borgernes frie bevægelighed
  samt for at bidrage til at tilvejebringe den fleksibilitet i kreditaftalers løbetid, der er nødvendig for at fremme finansiel stabilitet i overensstemmelse med anbefalingerne fra Rådet for Finansiel Stabilitet
  . Der findes imidlertid væsentlige forskelle mellem de nationale principper og betingelser, i henhold til hvilke forbrugerne har evne til at tilbagebetale
  deres kredit
  , og de betingelser, på hvilke en sådan indfrielse før tiden kan finde sted. På trods af forskelligartetheden i mekanismerne bag realkreditfinansiering og det eksisterende produktudvalg er det væsentligt på EU-plan at have visse standarder for førtidig indfrielse af kredit for at sikre, at forbrugerne har mulighed for at frigøre sig for deres forpligtelser inden den aftalte dato i kreditaftalen og mulighed for at sammenligne tilbud med henblik på at finde de bedste produkter i forhold til deres behov. Medlemsstaterne bør derfor
  enten gennem
  lovgivning eller
  på anden måde, såsom
  aftalebestemmelser, sikre, at forbrugerne har ret til førtidig indfrielse. Medlemsstaterne bør
  imidlertid
  kunne definere betingelserne for udøvelse af en sådan ret. Disse betingelser kan omfatte tidsbegrænsninger på udøvelsen af rettigheden, forskellig behandling, afhængigt af hvilken type debitorrente der er tale om, ▌eller ▌restriktioner med hensyn til de forhold, under hvilke denne rettighed kan udøves.
  Hvis
  førtidig indfrielse sker i en periode, for hvilken der er aftalt fast forrentning, kan udøvelsen af denne ret gøres betinget af, at der foreligger en
  legitim
  interesse hos forbrugeren
  som fastsat af medlemsstaten
  . En sådan
  legitim
  interesse kan f.eks. opstå i tilfælde af skilsmisse eller arbejdsløshed.
  De betingelser, som medlemsstaterne fastsætter, bør kunne omfatte, at kreditgiver har ret til en rimelig og objektivt begrundet kompensation for eventuelle omkostninger, som er direkte forbundet med førtidig indfrielse af kreditten. I tilfælde, hvor medlemsstaterne fastsætter, at kreditgiver har ret til kompensation, bør en sådan kompensation være en rimelig og objektivt begrundet kompensation for eventuelle omkostninger, som er direkte forbundet med førtidig indfrielse af kreditten, i overensstemmelse med de nationale regler om kompensation. Kompensationen bør ikke overstige kreditgivers økonomiske tab. |
| --- | --- |

(66)

En forbrugers evne til at tilbagebetale
  en
  kredit, inden kreditaftale
  n
  udløber, kan spille en vigtig rolle for at fremme konkurrencen på det indre marked og EU-borgernes frie bevægelighed
  samt for at bidrage til at tilvejebringe den fleksibilitet i kreditaftalers løbetid, der er nødvendig for at fremme finansiel stabilitet i overensstemmelse med anbefalingerne fra Rådet for Finansiel Stabilitet
  . Der findes imidlertid væsentlige forskelle mellem de nationale principper og betingelser, i henhold til hvilke forbrugerne har evne til at tilbagebetale
  deres kredit
  , og de betingelser, på hvilke en sådan indfrielse før tiden kan finde sted. På trods af forskelligartetheden i mekanismerne bag realkreditfinansiering og det eksisterende produktudvalg er det væsentligt på EU-plan at have visse standarder for førtidig indfrielse af kredit for at sikre, at forbrugerne har mulighed for at frigøre sig for deres forpligtelser inden den aftalte dato i kreditaftalen og mulighed for at sammenligne tilbud med henblik på at finde de bedste produkter i forhold til deres behov. Medlemsstaterne bør derfor
  enten gennem
  lovgivning eller
  på anden måde, såsom
  aftalebestemmelser, sikre, at forbrugerne har ret til førtidig indfrielse. Medlemsstaterne bør
  imidlertid
  kunne definere betingelserne for udøvelse af en sådan ret. Disse betingelser kan omfatte tidsbegrænsninger på udøvelsen af rettigheden, forskellig behandling, afhængigt af hvilken type debitorrente der er tale om, ▌eller ▌restriktioner med hensyn til de forhold, under hvilke denne rettighed kan udøves.
  Hvis
  førtidig indfrielse sker i en periode, for hvilken der er aftalt fast forrentning, kan udøvelsen af denne ret gøres betinget af, at der foreligger en
  legitim
  interesse hos forbrugeren
  som fastsat af medlemsstaten
  . En sådan
  legitim
  interesse kan f.eks. opstå i tilfælde af skilsmisse eller arbejdsløshed.
  De betingelser, som medlemsstaterne fastsætter, bør kunne omfatte, at kreditgiver har ret til en rimelig og objektivt begrundet kompensation for eventuelle omkostninger, som er direkte forbundet med førtidig indfrielse af kreditten. I tilfælde, hvor medlemsstaterne fastsætter, at kreditgiver har ret til kompensation, bør en sådan kompensation være en rimelig og objektivt begrundet kompensation for eventuelle omkostninger, som er direkte forbundet med førtidig indfrielse af kreditten, i overensstemmelse med de nationale regler om kompensation. Kompensationen bør ikke overstige kreditgivers økonomiske tab.

| (67) | Det er vigtigt at sikre, at der er tilstrækkelig gennemsigtighed til at gøre det klart for forbrugerne, hvilken form for forpligtelser der indgås med henblik på at opretholde den finansielle stabilitet, og hvor der i kreditaftalens løbetid er fleksibilitet. Forbrugerne bør modtage oplysninger om debitorrenten i aftaleforholdets løbetid og forud for aftaleindgåelsen. Medlemsstaterne bør kunne opretholde eller indføre begrænsninger med hensyn til eller forbud mod kreditgivers ensidige ændringer af debitorrenten. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at forbrugeren har ret til at modtage en ajourført amortiseringstabel, hvis debitorrenten ændres. |
| --- | --- |

(67)

Det er vigtigt at sikre, at der er tilstrækkelig gennemsigtighed til at gøre det klart for forbrugerne, hvilken form for forpligtelser der indgås med henblik på at opretholde den finansielle stabilitet, og hvor der i kreditaftalens løbetid er fleksibilitet. Forbrugerne bør modtage oplysninger om debitorrenten i aftaleforholdets løbetid og forud for aftaleindgåelsen. Medlemsstaterne bør kunne opretholde eller indføre begrænsninger med hensyn til eller forbud mod kreditgivers ensidige ændringer af debitorrenten. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at forbrugeren har ret til at modtage en ajourført amortiseringstabel, hvis debitorrenten ændres.

| (68) | Selv om kreditformidlere spiller en central rolle med hensyn til distribution af kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse i Unionen, er der fortsat væsentlige forskelle mellem de nationale bestemmelser om udøvelse af virksomhed som kreditformidler og om tilsyn med kreditformidlere, som skaber hindringer for etablering og udøvelse af virksomhed som kreditformidler på det indre marked. Kreditformidlernes manglende mulighed for frit at udøve virksomhed i Unionen hindrer det indre marked for kreditaftaler vedrørende fast ejendom til beboelse i at fungere ordentligt. Under hensyntagen til de forskellige aktører, der er involveret i kreditformidling, er det væsentligt med visse standarder på EU-plan for at sikre en høj grad af professionalisme og service. |
| --- | --- |

(68)

Selv om kreditformidlere spiller en central rolle med hensyn til distribution af kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse i Unionen, er der fortsat væsentlige forskelle mellem de nationale bestemmelser om udøvelse af virksomhed som kreditformidler og om tilsyn med kreditformidlere, som skaber hindringer for etablering og udøvelse af virksomhed som kreditformidler på det indre marked. Kreditformidlernes manglende mulighed for frit at udøve virksomhed i Unionen hindrer det indre marked for kreditaftaler vedrørende fast ejendom til beboelse i at fungere ordentligt. Under hensyntagen til de forskellige aktører, der er involveret i kreditformidling, er det væsentligt med visse standarder på EU-plan for at sikre en høj grad af professionalisme og service.

| (69) | Før kreditformidlere kan udøve deres aktiviteter,
  bør de
  være underlagt en adgangsproces ved
  den kompetente myndighed i
  deres hjemland, og underlægges løbende tilsyn for at sikre, at de opfylder
  strenge faglige krav
  i det mindste
  til kompetence, godt omdømme ▌og erhvervsansvarsforsikring. ▌Sådanne krav bør som minimum finde anvendelse på kreditinstitutplan. Medlemsstaterne kan imidlertid præcisere, om sådanne krav om adgang gælder for
  kreditformidlerens
  enkelte arbejdstagere.
  Hjemlandet kan fastsætte yderligere krav, f.eks. at kreditformidlerens aktionærer har et godt omdømme, eller at en bunden kreditformidler kun kan være bundet til én kreditgiver, hvis disse krav er forholdsmæssige og forenelige med den øvrige EU-ret. Der bør optages relevante oplysninger om kreditformidlere, der er givet adgang, i et offentligt register. Bundne kreditformidlere, som udelukkende samarbejder med én kreditgiver under dennes fulde og ubetingede ansvar, bør have mulighed for at gives adgang af den kompetente myndighed under ledelse af den kreditgiver, på hvis vegne de handler. Medlemsstaterne bør have ret til at bevare eller indføre begrænsninger med hensyn til visse kreditformidleres retlige form, således at de udelukkende må handle som juridiske personer eller som fysiske personer. Medlemsstaterne bør frit kunne beslutte, om alle kreditformidlere optages i ét register, eller om der kræves forskellige registre, afhængigt af om kreditformidleren er bundet eller fungerer som uafhængig kreditformidler. Desuden bør medlemsstaterne frit kunne bevare eller indføre begrænsninger med hensyn til muligheden for, at kreditformidlere, der er bundet til en eller flere kreditgivere, kan opkræve gebyrer af forbrugerne. |
| --- | --- |

(69)

Før kreditformidlere kan udøve deres aktiviteter,
  bør de
  være underlagt en adgangsproces ved
  den kompetente myndighed i
  deres hjemland, og underlægges løbende tilsyn for at sikre, at de opfylder
  strenge faglige krav
  i det mindste
  til kompetence, godt omdømme ▌og erhvervsansvarsforsikring. ▌Sådanne krav bør som minimum finde anvendelse på kreditinstitutplan. Medlemsstaterne kan imidlertid præcisere, om sådanne krav om adgang gælder for
  kreditformidlerens
  enkelte arbejdstagere.
  Hjemlandet kan fastsætte yderligere krav, f.eks. at kreditformidlerens aktionærer har et godt omdømme, eller at en bunden kreditformidler kun kan være bundet til én kreditgiver, hvis disse krav er forholdsmæssige og forenelige med den øvrige EU-ret. Der bør optages relevante oplysninger om kreditformidlere, der er givet adgang, i et offentligt register. Bundne kreditformidlere, som udelukkende samarbejder med én kreditgiver under dennes fulde og ubetingede ansvar, bør have mulighed for at gives adgang af den kompetente myndighed under ledelse af den kreditgiver, på hvis vegne de handler. Medlemsstaterne bør have ret til at bevare eller indføre begrænsninger med hensyn til visse kreditformidleres retlige form, således at de udelukkende må handle som juridiske personer eller som fysiske personer. Medlemsstaterne bør frit kunne beslutte, om alle kreditformidlere optages i ét register, eller om der kræves forskellige registre, afhængigt af om kreditformidleren er bundet eller fungerer som uafhængig kreditformidler. Desuden bør medlemsstaterne frit kunne bevare eller indføre begrænsninger med hensyn til muligheden for, at kreditformidlere, der er bundet til en eller flere kreditgivere, kan opkræve gebyrer af forbrugerne.

| (70) | I nogle medlemsstater kan kreditformidlere beslutte at anvende udpegede repræsentanter til at udøve aktiviteter på deres vegne. Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende den specifikke ordning for udpegede repræsentanter i dette direktiv. Medlemsstaterne bør dog frit kunne beslutte ikke at indføre en sådan ordning eller at tillade, at andre enheder spiller en rolle, der er sammenlignelig med udpegede repræsentanters rolle, forudsat at disse enheder er omfattet af den samme ordning som kreditformidlerne. Reglerne for udpegede repræsentanter i dette direktiv forpligter ikke medlemsstaterne til at tillade, at udpegede repræsentanter udøver virksomhed på deres område, medmindre sådanne udpegede repræsentanter anses for kreditformidlere i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(70)

I nogle medlemsstater kan kreditformidlere beslutte at anvende udpegede repræsentanter til at udøve aktiviteter på deres vegne. Medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende den specifikke ordning for udpegede repræsentanter i dette direktiv. Medlemsstaterne bør dog frit kunne beslutte ikke at indføre en sådan ordning eller at tillade, at andre enheder spiller en rolle, der er sammenlignelig med udpegede repræsentanters rolle, forudsat at disse enheder er omfattet af den samme ordning som kreditformidlerne. Reglerne for udpegede repræsentanter i dette direktiv forpligter ikke medlemsstaterne til at tillade, at udpegede repræsentanter udøver virksomhed på deres område, medmindre sådanne udpegede repræsentanter anses for kreditformidlere i henhold til dette direktiv.

| (71) | For at sikre, at de kompetente myndigheder fører effektivt tilsyn med kreditformidlere, bør en kreditformidler, der er en juridisk person, gives adgang i den medlemsstat, hvor den har sit vedtægtsmæssige hjemsted. En kreditformidler, der ikke er en juridisk person, bør gives adgang i den medlemsstat, hvor dens hovedkontor ligger. Desuden bør medlemsstaterne kræve, at en kreditformidlers hovedkontor altid ligger i den medlemsstat, som er kreditformidlerens hjemland, og hvor den faktisk udøver virksomhed. |
| --- | --- |

(71)

For at sikre, at de kompetente myndigheder fører effektivt tilsyn med kreditformidlere, bør en kreditformidler, der er en juridisk person, gives adgang i den medlemsstat, hvor den har sit vedtægtsmæssige hjemsted. En kreditformidler, der ikke er en juridisk person, bør gives adgang i den medlemsstat, hvor dens hovedkontor ligger. Desuden bør medlemsstaterne kræve, at en kreditformidlers hovedkontor altid ligger i den medlemsstat, som er kreditformidlerens hjemland, og hvor den faktisk udøver virksomhed.

| (72) | Kravene for at give adgang
  bør give kreditformidlere ret til at udøve virksomhed i andre medlemsstater i overensstemmelse med principperne om etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser, forudsat at der har fundet behørig underretning sted mellem de kompetente myndigheder. Selv i tilfælde, hvor medlemsstaterne beslutter at
  give
  alle ansatte hos kreditformidleren
  adgang
  , bør meddelelsen om hensigten om at levere tjenesteydelser tage udgangspunkt i kreditformidleren frem for den enkelte arbejdstager.
  Selv om dette direktiv udstikker de rammer, inden for hvilke alle kreditformidlere, der er givet adgang, herunder de kreditformidlere, der er bundet til kun én kreditgiver, kan udøve virksomhed i hele Unionen, udstikker dette direktiv ikke sådanne rammer for udpegede repræsentanter. I sådanne tilfælde skal de udpegede repræsentanter, der ønsker at udøve virksomhed i en anden medlemsstat, opfylde kravene for at give kreditformidlere adgang i dette direktiv. |
| --- | --- |

(72)

Kravene for at give adgang
  bør give kreditformidlere ret til at udøve virksomhed i andre medlemsstater i overensstemmelse med principperne om etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser, forudsat at der har fundet behørig underretning sted mellem de kompetente myndigheder. Selv i tilfælde, hvor medlemsstaterne beslutter at
  give
  alle ansatte hos kreditformidleren
  adgang
  , bør meddelelsen om hensigten om at levere tjenesteydelser tage udgangspunkt i kreditformidleren frem for den enkelte arbejdstager.
  Selv om dette direktiv udstikker de rammer, inden for hvilke alle kreditformidlere, der er givet adgang, herunder de kreditformidlere, der er bundet til kun én kreditgiver, kan udøve virksomhed i hele Unionen, udstikker dette direktiv ikke sådanne rammer for udpegede repræsentanter. I sådanne tilfælde skal de udpegede repræsentanter, der ønsker at udøve virksomhed i en anden medlemsstat, opfylde kravene for at give kreditformidlere adgang i dette direktiv.

| (73) | I nogle medlemsstater kan kreditformidlere udøve deres aktiviteter i forbindelse med kreditaftaler, der tilbydes af ikkekreditinstitutter og kreditinstitutter. Kreditformidlere, der er givet adgang, bør i princippet kunne udøve virksomhed i hele Unionen. Adgang, der er givet af de kompetente myndigheder i hjemlandet, bør dog ikke tillade, at kreditformidlere yder deres tjenester i forbindelse med kreditaftaler, der tilbydes af ikkekreditinstitutter til en forbruger i en medlemsstat, hvor sådanne ikkekreditinstitutter ikke må udøve virksomhed. |
| --- | --- |

(73)

I nogle medlemsstater kan kreditformidlere udøve deres aktiviteter i forbindelse med kreditaftaler, der tilbydes af ikkekreditinstitutter og kreditinstitutter. Kreditformidlere, der er givet adgang, bør i princippet kunne udøve virksomhed i hele Unionen. Adgang, der er givet af de kompetente myndigheder i hjemlandet, bør dog ikke tillade, at kreditformidlere yder deres tjenester i forbindelse med kreditaftaler, der tilbydes af ikkekreditinstitutter til en forbruger i en medlemsstat, hvor sådanne ikkekreditinstitutter ikke må udøve virksomhed.

| (74) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte, at personer, der som led i deres erhvervsmæssige virksomhed kun lejlighedsvis udøver kreditformidlingsaktiviteter, f.eks. advokater eller notarer, ikke er omfattet af adgangsproceduren i dette direktiv, forudsat at en sådan erhvervsmæssig virksomhed er omfattet af lovbestemmelser, der ikke udelukker, at der lejlighedsvis udøves kreditformidlingsaktiviteter. En sådan undtagelse fra adgangsproceduren i dette direktiv bør dog føre til, at sådanne personer ikke kan drage fordel af pasordningen i dette direktiv. Personer, der som led i deres erhvervsmæssige virksomhed blot lejlighedsvis præsenterer en forbruger for en kreditgiver eller en kreditformidler eller henviser forbrugeren til en sådan, f.eks. ved at meddele forbrugeren, at der findes en bestemt kreditgiver eller kreditformidler eller en type produkt hos den pågældende kreditgiver eller kreditformidler, men ikke reklamerer yderligere for eller deltager i forelæggelsen af afgivelsen af tilbud om det forberedende arbejde i forbindelse med eller indgåelsen af kreditaftalen, bør ikke anses for kreditformidlere i henhold til dette direktiv. Låntagere, der blot overfører en kreditaftale til en forbruger ved subrogation uden at udøve andre kreditformidlingsaktiviteter, bør heller ikke anses for kreditformidlere i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(74)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte, at personer, der som led i deres erhvervsmæssige virksomhed kun lejlighedsvis udøver kreditformidlingsaktiviteter, f.eks. advokater eller notarer, ikke er omfattet af adgangsproceduren i dette direktiv, forudsat at en sådan erhvervsmæssig virksomhed er omfattet af lovbestemmelser, der ikke udelukker, at der lejlighedsvis udøves kreditformidlingsaktiviteter. En sådan undtagelse fra adgangsproceduren i dette direktiv bør dog føre til, at sådanne personer ikke kan drage fordel af pasordningen i dette direktiv. Personer, der som led i deres erhvervsmæssige virksomhed blot lejlighedsvis præsenterer en forbruger for en kreditgiver eller en kreditformidler eller henviser forbrugeren til en sådan, f.eks. ved at meddele forbrugeren, at der findes en bestemt kreditgiver eller kreditformidler eller en type produkt hos den pågældende kreditgiver eller kreditformidler, men ikke reklamerer yderligere for eller deltager i forelæggelsen af afgivelsen af tilbud om det forberedende arbejde i forbindelse med eller indgåelsen af kreditaftalen, bør ikke anses for kreditformidlere i henhold til dette direktiv. Låntagere, der blot overfører en kreditaftale til en forbruger ved subrogation uden at udøve andre kreditformidlingsaktiviteter, bør heller ikke anses for kreditformidlere i henhold til dette direktiv.

| (75) | For at sikre lige betingelser for kreditgivere og fremme finansiel stabilitet og i forventning om yderligere harmonisering bør medlemsstaterne sikre, at der findes hensigtsmæssige foranstaltninger til
  at give adgang for
  og føre tilsyn med ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør dette direktiv ikke fastlægge detaljerede betingelser for at give adgang for
  og føre tilsyn med kreditgivere, som tilbyder kreditaftaler, og som ikke er kreditinstitutter, jf. definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (14). Antallet af sådanne institutter, som er aktive i
  Unionen
  i øjeblikket, er begrænset, især siden finanskrisen, og det samme gælder deres markedsandel og antallet af medlemsstater, hvor de er aktive. Af samme grund bør der ikke fastsættes bestemmelser om indførelse af en pasordning for sådanne institutter. |
| --- | --- |

(75)

For at sikre lige betingelser for kreditgivere og fremme finansiel stabilitet og i forventning om yderligere harmonisering bør medlemsstaterne sikre, at der findes hensigtsmæssige foranstaltninger til
  at give adgang for
  og føre tilsyn med ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør dette direktiv ikke fastlægge detaljerede betingelser for at give adgang for
  og føre tilsyn med kreditgivere, som tilbyder kreditaftaler, og som ikke er kreditinstitutter, jf. definitionen i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (14). Antallet af sådanne institutter, som er aktive i
  Unionen
  i øjeblikket, er begrænset, især siden finanskrisen, og det samme gælder deres markedsandel og antallet af medlemsstater, hvor de er aktive. Af samme grund bør der ikke fastsættes bestemmelser om indførelse af en pasordning for sådanne institutter.

| (76) | Medlemsstaterne bør fastsætte regler om
  sanktioner
  for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og sikre, at de gennemføres. Valget af
  sanktioner
  er fortsat op til medlemsstaterne, men de fastsatte
  sanktioner
  bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(76)

Medlemsstaterne bør fastsætte regler om
  sanktioner
  for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv, og sikre, at de gennemføres. Valget af
  sanktioner
  er fortsat op til medlemsstaterne, men de fastsatte
  sanktioner
  bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

| (77) | Forbrugerne bør have adgang til udenretslige klage- og tvistbilæggelsesprocedurer i forbindelse med tvister, der måtte opstå på grundlag af de rettigheder og forpligtelser, som er fastlagt i dette direktiv, mellem kreditgivere og forbrugere såvel som mellem kreditformidlere og forbrugere.
  Medlemsstaterne bør sørge for, at deltagelse i sådanne alternative tvistbilæggelsesprocedurer ikke er frivillig for kreditgivere og kreditformidlere. For at sikre, at alternative tvistbilæggelsesprocedurer fungerer tilfredsstillende i tilfælde af tværnational aktivitet, bør medlemsstaterne kræve og tilskynde til, at organer med ansvar for udenretslig klage- og tvistbilæggelse samarbejder. I denne forbindelse bør medlemsstaternes udenretslige klage- og tvistbilæggelsesorganer tilskyndes til at deltage i Fin-Net, der er et finansielt tvistbilæggelsesnetværk af nationale udenretslige ordninger, som er ansvarlige for at bilægge tvister mellem forbrugere og udbydere af finansielle tjenester. |
| --- | --- |

(77)

Forbrugerne bør have adgang til udenretslige klage- og tvistbilæggelsesprocedurer i forbindelse med tvister, der måtte opstå på grundlag af de rettigheder og forpligtelser, som er fastlagt i dette direktiv, mellem kreditgivere og forbrugere såvel som mellem kreditformidlere og forbrugere.
  Medlemsstaterne bør sørge for, at deltagelse i sådanne alternative tvistbilæggelsesprocedurer ikke er frivillig for kreditgivere og kreditformidlere. For at sikre, at alternative tvistbilæggelsesprocedurer fungerer tilfredsstillende i tilfælde af tværnational aktivitet, bør medlemsstaterne kræve og tilskynde til, at organer med ansvar for udenretslig klage- og tvistbilæggelse samarbejder. I denne forbindelse bør medlemsstaternes udenretslige klage- og tvistbilæggelsesorganer tilskyndes til at deltage i Fin-Net, der er et finansielt tvistbilæggelsesnetværk af nationale udenretslige ordninger, som er ansvarlige for at bilægge tvister mellem forbrugere og udbydere af finansielle tjenester.

| (78) | For at
  sikre konsekvent harmonisering og for at
  tage højde for udviklingen på markederne for
  kreditaftaler
  eller udviklingen inden for kreditprodukter
  eller i
  de økonomiske
  forhold
  og for
  yderligere at præcisere visse krav i dette direktiv bør beføjelsen til at vedtage
  retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i
  TEUF for så vidt angår ændring af standardformuleringen eller instruktionerne vedrørende udfyldning af ESIS og ændring af bemærkningerne eller ajourføring af antagelserne, der anvendes i forbindelse med beregningen af de årlige omkostninger i procent. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.


  ▌ |
| --- | --- |

(78)

For at
  sikre konsekvent harmonisering og for at
  tage højde for udviklingen på markederne for
  kreditaftaler
  eller udviklingen inden for kreditprodukter
  eller i
  de økonomiske
  forhold
  og for
  yderligere at præcisere visse krav i dette direktiv bør beføjelsen til at vedtage
  retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i
  TEUF for så vidt angår ændring af standardformuleringen eller instruktionerne vedrørende udfyldning af ESIS og ændring af bemærkningerne eller ajourføring af antagelserne, der anvendes i forbindelse med beregningen af de årlige omkostninger i procent. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

▌

| (79) | For at lette kreditformidleres mulighed for at levere deres tjenesteydelser på tværs af grænserne og af hensyn til samarbejde, informationsudveksling og tvistbilæggelse mellem de kompetente myndigheder bør de kompetente myndigheder med ansvar for
  at give
  kreditformidlere
  adgang
  være de myndigheder, der handler under den
  europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA))
  , jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (15),
  eller andre nationale myndigheder, forudsat at de samarbejder med de myndigheder, der handler under EBA med henblik på at varetage deres opgaver i henhold til dette direktiv
  . |
| --- | --- |

(79)

For at lette kreditformidleres mulighed for at levere deres tjenesteydelser på tværs af grænserne og af hensyn til samarbejde, informationsudveksling og tvistbilæggelse mellem de kompetente myndigheder bør de kompetente myndigheder med ansvar for
  at give
  kreditformidlere
  adgang
  være de myndigheder, der handler under den
  europæiske tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA))
  , jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (15),
  eller andre nationale myndigheder, forudsat at de samarbejder med de myndigheder, der handler under EBA med henblik på at varetage deres opgaver i henhold til dette direktiv
  .

| (80) | Medlemsstaterne bør udpege de kompetente myndigheder, som har til opgave at sikre håndhævelsen af dette direktiv, og sørge for, at de har de nødvendige undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser samt tilstrækkelige ressourcer til at kunne varetage deres opgaver. De kompetente myndigheder kan for så vidt angår visse aspekter af dette direktiv indbringe en sag for en domstol, der er kompetent til at træffe en retsafgørelse, herunder i givet fald ved appel. Dette kan gøre det muligt for medlemsstaterne at overlade håndhævelsen af disse bestemmelser til ovennævnte organer og domstolene, navnlig hvis bestemmelserne i dette direktiv er gennemført i civilretten. Medlemsstaterne bør kunne udpege forskellige kompetente myndigheder til at håndhæve direktivets vidtrækkende forpligtelser. I forbindelse med nogle bestemmelser kan medlemsstaterne f.eks. udpege de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for håndhævelse af forbrugerbeskyttelse, hvorimod de i forbindelse med andre bestemmelser kan beslutte at udpege tilsynsførende. Muligheden for at udpege forskellige kompetente myndigheder bør ikke berøre forpligtelsen til løbende tilsyn og samarbejde mellem de kompetente myndigheder som fastsat i dette direktiv. |
| --- | --- |

(80)

Medlemsstaterne bør udpege de kompetente myndigheder, som har til opgave at sikre håndhævelsen af dette direktiv, og sørge for, at de har de nødvendige undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser samt tilstrækkelige ressourcer til at kunne varetage deres opgaver. De kompetente myndigheder kan for så vidt angår visse aspekter af dette direktiv indbringe en sag for en domstol, der er kompetent til at træffe en retsafgørelse, herunder i givet fald ved appel. Dette kan gøre det muligt for medlemsstaterne at overlade håndhævelsen af disse bestemmelser til ovennævnte organer og domstolene, navnlig hvis bestemmelserne i dette direktiv er gennemført i civilretten. Medlemsstaterne bør kunne udpege forskellige kompetente myndigheder til at håndhæve direktivets vidtrækkende forpligtelser. I forbindelse med nogle bestemmelser kan medlemsstaterne f.eks. udpege de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for håndhævelse af forbrugerbeskyttelse, hvorimod de i forbindelse med andre bestemmelser kan beslutte at udpege tilsynsførende. Muligheden for at udpege forskellige kompetente myndigheder bør ikke berøre forpligtelsen til løbende tilsyn og samarbejde mellem de kompetente myndigheder som fastsat i dette direktiv.

| (81) | Det er nødvendigt at undersøge, om dette direktiv fungerer efter hensigten, og om det lykkes at etablere et indre marked med en høj grad af forbrugerbeskyttelse på området for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Revisionen bør bl.a. omfatte en
  vurdering af overholdelsen og virkningen af dette direktiv, en vurdering af, om direktivets anvendelsesområde fortsat er hensigtsmæssigt, en analyse af ikkekreditinstitutters levering af kreditaftaler
  , en vurdering af behovet for yderligere foranstaltninger, herunder en pasordning for ikkekreditinstitutter
  og
  en undersøgelse af nødvendigheden af at indføre
  yderligere
  rettigheder og forpligtelser i fasen efter indgåelse af en kreditaftale ▌. |
| --- | --- |

(81)

Det er nødvendigt at undersøge, om dette direktiv fungerer efter hensigten, og om det lykkes at etablere et indre marked med en høj grad af forbrugerbeskyttelse på området for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse. Revisionen bør bl.a. omfatte en
  vurdering af overholdelsen og virkningen af dette direktiv, en vurdering af, om direktivets anvendelsesområde fortsat er hensigtsmæssigt, en analyse af ikkekreditinstitutters levering af kreditaftaler
  , en vurdering af behovet for yderligere foranstaltninger, herunder en pasordning for ikkekreditinstitutter
  og
  en undersøgelse af nødvendigheden af at indføre
  yderligere
  rettigheder og forpligtelser i fasen efter indgåelse af en kreditaftale ▌.

| (82) | En indsats fra medlemsstaternes side alene vil sandsynligvis medføre forskellige sæt regler, hvilket kan underminere eller skabe nye hindringer for det indre markeds funktion. Målet for dette direktiv, nemlig oprettelsen af et effektivt og konkurrencedygtigt indre marked for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse med en høj grad af forbrugerbeskyttelse kan ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne og kan derfor mere effektivt nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten
  om Den Europæiske Union (TEU)
  . I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(82)

En indsats fra medlemsstaternes side alene vil sandsynligvis medføre forskellige sæt regler, hvilket kan underminere eller skabe nye hindringer for det indre markeds funktion. Målet for dette direktiv, nemlig oprettelsen af et effektivt og konkurrencedygtigt indre marked for kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse med en høj grad af forbrugerbeskyttelse kan ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne og kan derfor mere effektivt nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten
  om Den Europæiske Union (TEU)
  . I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (83) | Medlemsstaterne kan beslutte at gennemføre visse aspekter, der er omfattet af dette direktiv, i den nationale lovgivning ved forsigtighedsbestemmelser, f.eks. vurderingen af forbrugerens kreditværdighed, hvorimod andre gennemføres i lovgivningen om svig samt i civil- og strafferetten, f.eks. forpligtelserne for den ansvarlige låntager. |
| --- | --- |

(83)

Medlemsstaterne kan beslutte at gennemføre visse aspekter, der er omfattet af dette direktiv, i den nationale lovgivning ved forsigtighedsbestemmelser, f.eks. vurderingen af forbrugerens kreditværdighed, hvorimod andre gennemføres i lovgivningen om svig samt i civil- og strafferetten, f.eks. forpligtelserne for den ansvarlige låntager.

| (84) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter

   (16)

  har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor der er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget. |
| --- | --- |

(84)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter

   (16)

  har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor der er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget.

| (85) | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav den 25. juli 2011 udtalelse

   (17)

  på grundlag af artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (18) — |
| --- | --- |

(85)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse afgav den 25. juli 2011 udtalelse

   (17)

  på grundlag af artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger

   (18) —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Kapitel 1

Formål, anvendelsesområde, definitioner og kompetente myndigheder

Artikel 1

Formål

Dette direktiv fastlægger en
  fælles
  ramme for visse aspekter af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om
  aftaler om
  forbrugerkredit
  sikret ved pant eller på anden vis
  i forbindelse med fast ejendom til beboelse
  , herunder en forpligtelse til at foretage en vurdering af kreditværdigheden inden ydelsen af kreditten som grundlag for udviklingen af effektive standarder for kreditgivning i forbindelse med fast ejendom til beboelse i medlemsstaterne, og for visse
  forsigtigheds- og tilsynskrav
  , herunder
  vedrørende etablering som og tilsyn med kreditformidlere
  , udpegede repræsentanter og ikkekreditinstitutter.

Artikel 2

Harmoniseringsniveau

1.
     
  Dette direktiv er ikke til hinder for, at medlemsstaterne opretholder eller indfører strengere bestemmelser for at beskytte forbrugerne, forudsat at sådanne bestemmelser er i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til EU-retten.

2.
     
  Uanset stk. 1 opretholder eller indfører medlemsstaterne ikke i national ret bestemmelser, der fraviger dem, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, og bilag II, del A, med hensyn til standardoplysninger forud for aftaleindgåelsen via et europæisk standardiseret informationsblad (»ESIS«), og artikel 17, stk. 1-5, 7 og 8, samt bilag I med hensyn til en fælles og konsekvent EU-standard for beregning af de årlige omkostninger i procent.

Artikel 3

Anvendelsesområde

1.   Dette
  direktiv
  finder anvendelse på ▌:

| a) | kreditaftaler, som er sikret enten ved pant eller ved en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat i forbindelse med fast ejendom til beboelse, eller som er sikret i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom til beboelse, og |
| --- | --- |

a)

kreditaftaler, som er sikret enten ved pant eller ved en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat i forbindelse med fast ejendom til beboelse, eller som er sikret i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom til beboelse, og

| b) | kreditaftaler, som har til formål at erhverve eller bevare ejendomsretten til grundarealer eller til eksisterende eller projekterede ▌bygninger. |
| --- | --- |

b)

kreditaftaler, som har til formål at erhverve eller bevare ejendomsretten til grundarealer eller til eksisterende eller projekterede ▌bygninger.

▌

2.
     
  Dette d
  irektiv gælder ikke for:

| a) | kreditaftaler med friværdibelåning,
  hvor kreditgiver:










  i) | udbetaler et engangsbeløb, periodiske betalinger eller andre former for kreditudbetaling til gengæld for et beløb, der stammer fra fremtidigt salg af en fast ejendom til beboelse eller en rettighed i forbindelse med fast ejendom til beboelse, og |
| --- | --- | --- |

a)

kreditaftaler med friværdibelåning,
  hvor kreditgiver:

i)

udbetaler et engangsbeløb, periodiske betalinger eller andre former for kreditudbetaling til gengæld for et beløb, der stammer fra fremtidigt salg af en fast ejendom til beboelse eller en rettighed i forbindelse med fast ejendom til beboelse, og

| ii) | ikke kræver tilbagebetaling af kreditten, før en eller flere anførte livsbegivenheder indtræffer for forbrugeren som defineret af medlemsstaterne, medmindre forbrugeren overtræder sine kontraktmæssige forpligtelser, hvilket giver kreditgiver ret til at ophæve kreditaftalen |
| --- | --- |

ii)

ikke kræver tilbagebetaling af kreditten, før en eller flere anførte livsbegivenheder indtræffer for forbrugeren som defineret af medlemsstaterne, medmindre forbrugeren overtræder sine kontraktmæssige forpligtelser, hvilket giver kreditgiver ret til at ophæve kreditaftalen

| b) | kreditaftaler
  , hvor kreditten ydes af en arbejdsgiver til hans ansatte som led i en bibeskæftigelse, og hvor en sådan kreditaftale er rentefri eller med årlige omkostninger i procent, der er lavere end dem på markedet, og som ikke tilbydes offentligheden i almindelighed |
| --- | --- |

b)

kreditaftaler
  , hvor kreditten ydes af en arbejdsgiver til hans ansatte som led i en bibeskæftigelse, og hvor en sådan kreditaftale er rentefri eller med årlige omkostninger i procent, der er lavere end dem på markedet, og som ikke tilbydes offentligheden i almindelighed

| c) | kreditaftaler, hvor kreditten ydes rentefrit og uden andre omkostninger end dem, der er direkte forbundet med sikringen af kreditten |
| --- | --- |

c)

kreditaftaler, hvor kreditten ydes rentefrit og uden andre omkostninger end dem, der er direkte forbundet med sikringen af kreditten

| d) | kreditaftaler i form af kassekredit, ifølge hvilke kreditten skal betales tilbage inden en måned |
| --- | --- |

d)

kreditaftaler i form af kassekredit, ifølge hvilke kreditten skal betales tilbage inden en måned

| e) | kreditaftaler, som er resultatet af et forlig indgået for retten eller et andet ved lov beføjet organ |
| --- | --- |

e)

kreditaftaler, som er resultatet af et forlig indgået for retten eller et andet ved lov beføjet organ

| f) | kreditaftaler, der vedrører omkostningsfri udskudt betaling af en eksisterende gæld, og som ikke falder ind under anvendelsesområdet for stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

f)

kreditaftaler, der vedrører omkostningsfri udskudt betaling af en eksisterende gæld, og som ikke falder ind under anvendelsesområdet for stk. 1, litra a).

3.
     
  Medlemsstaterne kan træffe afgørelse om ikke at anvende:

| a) | artikel 11, artikel 14 og bilag II i forbindelse med de forbrugerkreditaftaler, der er sikret ved pant eller ved en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat i forbindelse med fast ejendom til beboelse, eller som er sikret i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom til beboelse, og hvis formål ikke er at erhverve eller bevare rettigheden til fast ejendom til beboelse, forudsat at medlemsstaterne i forbindelse med sådanne kreditaftaler anvender artikel 4 og 5 i og bilag II og III til direktiv 2008/48/EF. |
| --- | --- |

a)

artikel 11, artikel 14 og bilag II i forbindelse med de forbrugerkreditaftaler, der er sikret ved pant eller ved en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat i forbindelse med fast ejendom til beboelse, eller som er sikret i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom til beboelse, og hvis formål ikke er at erhverve eller bevare rettigheden til fast ejendom til beboelse, forudsat at medlemsstaterne i forbindelse med sådanne kreditaftaler anvender artikel 4 og 5 i og bilag II og III til direktiv 2008/48/EF.

| b) | dette direktiv på kreditaftaler i forbindelse med en fast ejendom, hvis kreditaftalen fastsætter, at den faste ejendom ikke på noget tidspunkt kan anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted af forbrugeren eller et af forbrugerens familiemedlemmer, men skal anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted på grundlag af en lejeaftale |
| --- | --- |

b)

dette direktiv på kreditaftaler i forbindelse med en fast ejendom, hvis kreditaftalen fastsætter, at den faste ejendom ikke på noget tidspunkt kan anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted af forbrugeren eller et af forbrugerens familiemedlemmer, men skal anvendes som hus, lejlighed eller et andet bopælssted på grundlag af en lejeaftale

| c) | dette direktiv på kreditaftaler, som vedrører kreditter til en begrænset offentlighed i henhold til en lovbestemmelse med et almennyttigt sigte og rentefrit eller til en lavere debitorrente end den gældende markedsrente eller på andre vilkår, som er mere fordelagtige for forbrugeren end de gældende markedsvilkår, og til en debitorrente, der ikke er højere end den gældende markedsrente |
| --- | --- |

c)

dette direktiv på kreditaftaler, som vedrører kreditter til en begrænset offentlighed i henhold til en lovbestemmelse med et almennyttigt sigte og rentefrit eller til en lavere debitorrente end den gældende markedsrente eller på andre vilkår, som er mere fordelagtige for forbrugeren end de gældende markedsvilkår, og til en debitorrente, der ikke er højere end den gældende markedsrente

| d) | dette direktiv på foreløbige lån |
| --- | --- |

d)

dette direktiv på foreløbige lån

| e) | dette direktiv på kreditaftaler, hvor kreditgiver er en organisation, der hører ind under anvendelsesområdet for artikel 2, stk. 5, i direktiv 2008/48/EF. |
| --- | --- |

e)

dette direktiv på kreditaftaler, hvor kreditgiver er en organisation, der hører ind under anvendelsesområdet for artikel 2, stk. 5, i direktiv 2008/48/EF.

4.
     
  De medlemsstater, som benytter sig af den mulighed, der er omhandlet i stk. 3, litra b), sikrer, at der anvendes en hensigtsmæssig ramme på nationalt plan for denne type kredit.

5.
     
  De medlemsstater, som benytter sig af den mulighed, der er omhandlet i stk. 3, litra c) eller e), sikrer, at der anvendes hensigtsmæssige alternative ordninger, som sikrer, at forbrugerne rettidigt får oplysninger om hovedtræk, risici og omkostninger ved sådanne kreditaftaler i fasen forud for aftaleindgåelse, og at markedsføringen af sådanne kreditaftaler er rimelig, entydig og ikke vildledende.

Artikel 4

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »forbruger«: enhver forbruger som defineret i artikel 3, litra a), i direktiv 2008/48/EF |
| --- | --- |

1)

»forbruger«: enhver forbruger som defineret i artikel 3, litra a), i direktiv 2008/48/EF

| 2) | »kreditgiver«: en fysisk eller juridisk person, der yder eller giver tilsagn om at yde kredit,
  der falder ind under anvendelsesområdet for
  artikel 3, som led i udøvelsen af sin erhvervsmæssige virksomhed |
| --- | --- |

2)

»kreditgiver«: en fysisk eller juridisk person, der yder eller giver tilsagn om at yde kredit,
  der falder ind under anvendelsesområdet for
  artikel 3, som led i udøvelsen af sin erhvervsmæssige virksomhed

| 3) | »kreditaftale«: en aftale, i henhold til hvilken en kreditgiver ▌yder eller giver tilsagn om at yde en forbruger kredit,
  der falder ind under anvendelsesområdet for
  artikel 3 i form af udskudt betaling, lån eller anden tilsvarende form for finansiel facilitet |
| --- | --- |

3)

»kreditaftale«: en aftale, i henhold til hvilken en kreditgiver ▌yder eller giver tilsagn om at yde en forbruger kredit,
  der falder ind under anvendelsesområdet for
  artikel 3 i form af udskudt betaling, lån eller anden tilsvarende form for finansiel facilitet

| 4) | »accessorisk tjenesteydelse«: en ▌tjenesteydelse, som tilbydes forbrugeren ▌i forbindelse med kreditaftalen |
| --- | --- |

4)

»accessorisk tjenesteydelse«: en ▌tjenesteydelse, som tilbydes forbrugeren ▌i forbindelse med kreditaftalen

| 5) | »kreditformidler«: en fysisk eller juridisk person, der ikke optræder som kreditgiver
  eller notar og ikke enten direkte eller indirekte blot præsenterer en forbruger for en kreditgiver eller kreditformidler
  , og som mod et
  vederlag
  , der kan antage form af penge eller en anden aftalt form for finansiel modydelse, som led i udøvelsen af sin erhvervsmæssige virksomhed:






  a) | præsenterer eller
  tilbyder kreditaftaler ▌til forbrugere |
| --- | --- | --- |

5)

»kreditformidler«: en fysisk eller juridisk person, der ikke optræder som kreditgiver
  eller notar og ikke enten direkte eller indirekte blot præsenterer en forbruger for en kreditgiver eller kreditformidler
  , og som mod et
  vederlag
  , der kan antage form af penge eller en anden aftalt form for finansiel modydelse, som led i udøvelsen af sin erhvervsmæssige virksomhed:

a)

præsenterer eller
  tilbyder kreditaftaler ▌til forbrugere

| b) | bistår forbrugere med at udføre andet forberedende arbejde
  eller anden administration forud for aftaleindgåelse
  i forbindelse med kreditaftaler ▌end det, der er omhandlet i litra a),
  eller |
| --- | --- |

b)

bistår forbrugere med at udføre andet forberedende arbejde
  eller anden administration forud for aftaleindgåelse
  i forbindelse med kreditaftaler ▌end det, der er omhandlet i litra a),
  eller

| c) | indgår kreditaftaler ▌med forbrugere på kreditgivers vegne |
| --- | --- |

c)

indgår kreditaftaler ▌med forbrugere på kreditgivers vegne

| 6) | »gruppe«:
  en gruppe af
  kreditgivere, som
  skal konsolideres
  med henblik på
  udarbejdelse af
  konsoliderede regnskaber som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer (19) |
| --- | --- |

6)

»gruppe«:
  en gruppe af
  kreditgivere, som
  skal konsolideres
  med henblik på
  udarbejdelse af
  konsoliderede regnskaber som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer (19)

| 7) | »bunden kreditformidler«: enhver kreditformidler, der handler på vegne af følgende og på deres fulde
  og ubetingede
  ansvar:








  a) | kun én kreditgiver |
| --- | --- | --- |

7)

»bunden kreditformidler«: enhver kreditformidler, der handler på vegne af følgende og på deres fulde
  og ubetingede
  ansvar:

a)

kun én kreditgiver

| b) | kun
  én gruppe
  eller |
| --- | --- |

b)

kun
  én gruppe
  eller

| c) | et antal kreditgivere eller grupper, der ikke repræsenterer et flertal af markedet |
| --- | --- |

c)

et antal kreditgivere eller grupper, der ikke repræsenterer et flertal af markedet

| 8) | »udpeget repræsentant«: en fysisk eller juridisk person, som udfører de i nr. 5) omhandlede aktiviteter, og som handler på vegne af kun én kreditformidler og på dennes fulde og ubetingede ansvar |
| --- | --- |

8)

»udpeget repræsentant«: en fysisk eller juridisk person, som udfører de i nr. 5) omhandlede aktiviteter, og som handler på vegne af kun én kreditformidler og på dennes fulde og ubetingede ansvar

| 9) | »kreditinstitut«: et kreditinstitut, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

9)

»kreditinstitut«: et kreditinstitut, som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013

| 10) | »ikkekreditinstitut«: en
  kreditgiver, som
  ikke er et kreditinstitut |
| --- | --- |

10)

»ikkekreditinstitut«: en
  kreditgiver, som
  ikke er et kreditinstitut

| 11) | »personale« ▌:








  a) | enhver fysisk person, der arbejder for
  kreditgiver eller kreditformidler, og som
  er direkte
  involveret i de af dette direktiv omfattede aktiviteter
  eller har kontakt til forbrugerne i forbindelse med de af dette direktiv omfattede aktiviteter |
| --- | --- | --- |

11)

»personale« ▌:

a)

enhver fysisk person, der arbejder for
  kreditgiver eller kreditformidler, og som
  er direkte
  involveret i de af dette direktiv omfattede aktiviteter
  eller har kontakt til forbrugerne i forbindelse med de af dette direktiv omfattede aktiviteter

| b) | enhver fysisk person, der arbejder for en udpeget repræsentant og har kontakt til forbrugerne i forbindelse med de af dette direktiv omfattede aktiviteter |
| --- | --- |

b)

enhver fysisk person, der arbejder for en udpeget repræsentant og har kontakt til forbrugerne i forbindelse med de af dette direktiv omfattede aktiviteter

| c) | enhver fysisk person, der direkte leder eller fører tilsyn med de fysiske personer, der er omhandlet i litra a) og b). |
| --- | --- |

c)

enhver fysisk person, der direkte leder eller fører tilsyn med de fysiske personer, der er omhandlet i litra a) og b).

| 12) | »samlet kreditbeløb«: det samlede kreditbeløb som defineret i artikel 3, litra l), i direktiv 2008/48/EF |
| --- | --- |

12)

»samlet kreditbeløb«: det samlede kreditbeløb som defineret i artikel 3, litra l), i direktiv 2008/48/EF

| 13) | »samlede omkostninger i forbindelse med forbrugerkreditten«: alle omkostninger i forbindelse med kreditten, som forbrugeren skal betale, som defineret i artikel 3, litra g), i direktiv 2008/48/EF
  , herunder omkostninger i forbindelse med ejendomsvurdering, hvis en sådan vurdering er nødvendig for at opnå kreditten, men ikke tinglysningsomkostninger i forbindelse med overdragelse af ejendomsretten til fast ejendom
  .
  De omfatter ikke de omkostninger, som forbrugeren skal betale i forbindelse med misligholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i kreditaftalen |
| --- | --- |

13)

»samlede omkostninger i forbindelse med forbrugerkreditten«: alle omkostninger i forbindelse med kreditten, som forbrugeren skal betale, som defineret i artikel 3, litra g), i direktiv 2008/48/EF
  , herunder omkostninger i forbindelse med ejendomsvurdering, hvis en sådan vurdering er nødvendig for at opnå kreditten, men ikke tinglysningsomkostninger i forbindelse med overdragelse af ejendomsretten til fast ejendom
  .
  De omfatter ikke de omkostninger, som forbrugeren skal betale i forbindelse med misligholdelse af de forpligtelser, der er fastsat i kreditaftalen

| 14) | »samlet beløb, der skal betales af forbrugeren«: hele det beløb, som forbrugeren skal betale, som defineret i
  artikel 3, litra
   h),
  i
  direktiv 2008/48/EF |
| --- | --- |

14)

»samlet beløb, der skal betales af forbrugeren«: hele det beløb, som forbrugeren skal betale, som defineret i
  artikel 3, litra
   h),
  i
  direktiv 2008/48/EF

| 15) | »årlige omkostninger i procent«: de samlede omkostninger for forbrugeren i forbindelse med kreditten udtrykt i procent pr. år af det samlede kreditbeløb, herunder i givet fald de omkostninger, der er nævnt i artikel 17, stk. 2),
  som på årsbasis svarer til nutidsværdien af alle fremtidige eller eksisterende forpligtelser (udnyttede kreditmuligheder, tilbagebetalinger og omkostninger), der er aftalt mellem kreditgiver og forbruger |
| --- | --- |

15)

»årlige omkostninger i procent«: de samlede omkostninger for forbrugeren i forbindelse med kreditten udtrykt i procent pr. år af det samlede kreditbeløb, herunder i givet fald de omkostninger, der er nævnt i artikel 17, stk. 2),
  som på årsbasis svarer til nutidsværdien af alle fremtidige eller eksisterende forpligtelser (udnyttede kreditmuligheder, tilbagebetalinger og omkostninger), der er aftalt mellem kreditgiver og forbruger

| 16) | »debitorrente«: den rente, som debitor skal betale, som defineret i artikel 3,
  litra j)
  , i direktiv 2008/48/EF |
| --- | --- |

16)

»debitorrente«: den rente, som debitor skal betale, som defineret i artikel 3,
  litra j)
  , i direktiv 2008/48/EF

| 17) | »vurdering af kreditværdigheden«: en evaluering af
  udsigten til, at gældsforpligtelsen som følge af kreditaftalen kan opfyldes |
| --- | --- |

17)

»vurdering af kreditværdigheden«: en evaluering af
  udsigten til, at gældsforpligtelsen som følge af kreditaftalen kan opfyldes

| 18) | »varigt medium«: det varige medium som defineret i artikel 3▌,
  litra m)
  , i direktiv 2008/48/EF |
| --- | --- |

18)

»varigt medium«: det varige medium som defineret i artikel 3▌,
  litra m)
  , i direktiv 2008/48/EF

| 19) | »hjemland«:






  a) | hvis kreditgiver eller kreditformidler er en fysisk person, den medlemsstat, hvor hans
  hovedkontor
  er beliggende ▌ |
| --- | --- | --- |

19)

»hjemland«:

a)

hvis kreditgiver eller kreditformidler er en fysisk person, den medlemsstat, hvor hans
  hovedkontor
  er beliggende ▌

| b) | hvis kreditgiver eller kreditformidler er en juridisk person, den medlemsstat, hvor den pågældende har sit vedtægtsmæssige hjemsted, eller, hvis den pågældende i henhold til sin nationale ret ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor den pågældendes hovedkontor er beliggende |
| --- | --- |

b)

hvis kreditgiver eller kreditformidler er en juridisk person, den medlemsstat, hvor den pågældende har sit vedtægtsmæssige hjemsted, eller, hvis den pågældende i henhold til sin nationale ret ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, den medlemsstat, hvor den pågældendes hovedkontor er beliggende

| 20) | »værtsland«:
  en anden
  medlemsstat
  end hjemlandet
  , hvor kreditgiver eller kreditformidler har en filial, eller hvorfra der leveres tjenesteydelser |
| --- | --- |

20)

»værtsland«:
  en anden
  medlemsstat
  end hjemlandet
  , hvor kreditgiver eller kreditformidler har en filial, eller hvorfra der leveres tjenesteydelser

| 21) | »rådgivningstjenester«: personlige anbefalinger til en forbruger, som vedrører en eller flere transaktioner i forbindelse med kreditaftaler, og som er en aktivitet, der er uafhængig af ydelsen af kreditten og de kreditformidlingsaktiviteter, der er anført i nr. 5) |
| --- | --- |

21)

»rådgivningstjenester«: personlige anbefalinger til en forbruger, som vedrører en eller flere transaktioner i forbindelse med kreditaftaler, og som er en aktivitet, der er uafhængig af ydelsen af kreditten og de kreditformidlingsaktiviteter, der er anført i nr. 5)

| 22) | »kompetent myndighed«: en myndighed, der i overensstemmelse med artikel 5 udpeges som kompetent af en medlemsstat |
| --- | --- |

22)

»kompetent myndighed«: en myndighed, der i overensstemmelse med artikel 5 udpeges som kompetent af en medlemsstat

| 23) | »foreløbigt lån«: en kreditaftale, som enten er uden fast løbetid, eller hvor kreditten skal tilbagebetales inden 12 måneder, og som anvendes af forbrugeren som en midlertidig finansieringsløsning i forbindelse med overgangen til en anden finansiel ordning for den faste ejendom |
| --- | --- |

23)

»foreløbigt lån«: en kreditaftale, som enten er uden fast løbetid, eller hvor kreditten skal tilbagebetales inden 12 måneder, og som anvendes af forbrugeren som en midlertidig finansieringsløsning i forbindelse med overgangen til en anden finansiel ordning for den faste ejendom

| 24) | »eventual- eller garantiforpligtelse«: en kreditaftale, der fungerer som en garanti for en anden særskilt, men accessorisk transaktion, og hvor den kapital, der er stillet sikkerhed for i form af fast ejendom, kun udnyttes, hvis en begivenhed eller begivenheder, der er anført i aftalen, indtræffer |
| --- | --- |

24)

»eventual- eller garantiforpligtelse«: en kreditaftale, der fungerer som en garanti for en anden særskilt, men accessorisk transaktion, og hvor den kapital, der er stillet sikkerhed for i form af fast ejendom, kun udnyttes, hvis en begivenhed eller begivenheder, der er anført i aftalen, indtræffer

| 25) | »værdibaseret kreditaftale«: en kreditaftale, hvor den kapital, der skal tilbagebetales, er baseret på en kontraktligt fastsat procentdel af værdien af den faste ejendom på tidspunktet for tilbagebetalingen eller tilbagebetalingerne af kapitalen. |
| --- | --- |

25)

»værdibaseret kreditaftale«: en kreditaftale, hvor den kapital, der skal tilbagebetales, er baseret på en kontraktligt fastsat procentdel af værdien af den faste ejendom på tidspunktet for tilbagebetalingen eller tilbagebetalingerne af kapitalen.

| 26) | »kombinationssalg«: tilbud om eller salg af en kreditaftale i en pakke med andre særskilte finansielle produkter eller tjenesteydelser, hvor kreditaftalen ikke stilles individuelt til rådighed for forbrugeren |
| --- | --- |

26)

»kombinationssalg«: tilbud om eller salg af en kreditaftale i en pakke med andre særskilte finansielle produkter eller tjenesteydelser, hvor kreditaftalen ikke stilles individuelt til rådighed for forbrugeren

| 27) | »Pakkesalg«: tilbud om eller salg af en kreditaftale i en pakke med andre særskilte finansielle produkter eller tjenesteydelser, hvor kreditaftalen også stilles individuelt til rådighed for forbrugeren, men ikke nødvendigvis på samme betingelser eller vilkår, som når den indgår i pakken med accessoriske tjenesteydelser |
| --- | --- |

27)

»Pakkesalg«: tilbud om eller salg af en kreditaftale i en pakke med andre særskilte finansielle produkter eller tjenesteydelser, hvor kreditaftalen også stilles individuelt til rådighed for forbrugeren, men ikke nødvendigvis på samme betingelser eller vilkår, som når den indgår i pakken med accessoriske tjenesteydelser

| 28) | »Lån i udenlandsk valuta«: en kreditaftale, hvor kreditten er:










  a) | udstedt i en anden valuta end den, som forbrugeren modtager indtægten i eller den, som de aktiver, som forbrugeren besidder og hvoraf kreditten skal tilbagebetales, er lydende på, eller |
| --- | --- | --- |

28)

»Lån i udenlandsk valuta«: en kreditaftale, hvor kreditten er:

a)

udstedt i en anden valuta end den, som forbrugeren modtager indtægten i eller den, som de aktiver, som forbrugeren besidder og hvoraf kreditten skal tilbagebetales, er lydende på, eller

| b) | udstedt i en anden valuta end valutaen i den medlemsstat, hvor forbrugeren er bosiddende. |
| --- | --- |

b)

udstedt i en anden valuta end valutaen i den medlemsstat, hvor forbrugeren er bosiddende.

Artikel 5 ▌

Kompetente myndigheder

1.   Medlemsstaterne udpeger de
  nationale
  kompetente myndigheder, som har til opgave at sikre
  gennemførelsen og håndhævelsen
  af dette direktiv, og sørger for, at de har de nødvendige
  undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser samt tilstrækkelige ressourcer
  til at kunne varetage deres opgaver
  effektivt
  .

De myndigheder, der er omhandlet i første afsnit, er enten offentlige myndigheder eller organer, der er anerkendt i den nationale ret eller af offentlige myndigheder, som udtrykkeligt har beføjelse hertil efter national ret. De må ikke være kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder og alle personer, der arbejder eller har arbejdet for de kompetente myndigheder, samt revisorer og eksperter, der handler på de kompetente myndigheders vegne, har tavshedspligt. De fortrolige oplysninger, de modtager i forbindelse med deres hverv, må ikke videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller sammenfattet form, medmindre der er tale om tilfælde, der er omfattet af strafferetten eller dette direktiv. Dette er imidlertid ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i overensstemmelse med den nationale ret samt EU-retten udveksler eller videregiver fortrolige oplysninger.

3.
     Medlemsstaterne sørger for, at de myndigheder, der er udpeget som kompetente med hensyn til at sikre
  gennemførelsen og håndhævelsen
  af artikel 
  9, 29, 32, 33, 34 og 35
  i dette direktiv, er en af eller begge følgende:

| a) | kompetente myndigheder som defineret i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1093/2010 |
| --- | --- |

a)

kompetente myndigheder som defineret i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1093/2010

| b) | andre myndigheder end de kompetente myndigheder, der er omhandlet i litra a), forudsat at den nationale lovgivning eller administrative bestemmelser kræver, at disse myndigheder samarbejder med de kompetente myndigheder, der er omhandlet i litra a), når det er nødvendigt med henblik på at varetage deres opgaver efter dette direktiv, herunder med det formål at samarbejde med
  Den
  Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA), som krævet efter dette direktiv. |
| --- | --- |

b)

andre myndigheder end de kompetente myndigheder, der er omhandlet i litra a), forudsat at den nationale lovgivning eller administrative bestemmelser kræver, at disse myndigheder samarbejder med de kompetente myndigheder, der er omhandlet i litra a), når det er nødvendigt med henblik på at varetage deres opgaver efter dette direktiv, herunder med det formål at samarbejde med
  Den
  Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA), som krævet efter dette direktiv.

4.
     Medlemsstaterne underretter Kommissionen
  og EBA
  om
  udpegelsen af
  kompetente myndigheder
  og eventuelle ændringer heraf
  og anfører enhver fordeling af de respektive opgaver mellem forskellige kompetente myndigheder.
  Den første underretning foretages snarest muligt og senest ...

   (*).

5.
     
  De kompetente myndigheder udøver deres beføjelser i henhold til national ret enten:

| a) | direkte under deres egen myndighed eller under de retlige myndigheders tilsyn eller |
| --- | --- |

a)

direkte under deres egen myndighed eller under de retlige myndigheders tilsyn eller

| b) | ved at indbringe sagen for en domstol, der er kompetent til at træffe den nødvendige afgørelse, herunder i givet fald ved appel, hvis anmodningen om at træffe den nødvendige afgørelse ikke giver resultat, undtagen i forbindelse med artikel 9, 29, 32, 33, 34 og 35. |
| --- | --- |

b)

ved at indbringe sagen for en domstol, der er kompetent til at træffe den nødvendige afgørelse, herunder i givet fald ved appel, hvis anmodningen om at træffe den nødvendige afgørelse ikke giver resultat, undtagen i forbindelse med artikel 9, 29, 32, 33, 34 og 35.

6.   Hvis der er to eller flere kompetente myndigheder på en medlemsstats område, sørger medlemsstaten for, at
  deres respektive opgaver er klart definerede, og at
  der er et tæt samarbejde mellem disse myndigheder, således at de er i stand til at varetage deres respektive opgaver effektivt.

7.
     
  Kommissionen offentliggør mindst en gang om året i Den Europæiske Unions Tidende en liste over de kompetente myndigheder og ajourfører løbende listen på sin hjemmeside.

Kapitel 2

Formidling af finansiel viden

Artikel 6

Formidling af finansiel viden til forbrugerne

1.
     
  Medlemsstaterne fremmer foranstaltninger, der støtter formidlingen af viden til forbrugerne vedrørende ansvarlig låntagning og gældsforvaltning, særlig i forbindelse med aftaler om lån med pant i fast ejendom. Det er nødvendigt at give klare og generelle oplysninger om kreditydelsesprocessen for at vejlede forbrugerne, navnlig dem, der optager et lån med pant i fast ejendom for første gang. Det er også nødvendigt at give oplysninger om den vejledning, som forbrugerorganisationer og nationale myndigheder kan give forbrugere.

2.
     
  Kommissionen offentliggør en vurdering af den formidling af finansiel viden, som forbrugerne har adgang til i medlemsstaterne, og identificerer eksempler på bedste praksis, som kan udvikles yderligere med henblik på at øge forbrugernes kendskab til finansielle forhold.

Kapitel 3

Betingelser for kreditgivere, kreditformidlere
  og udpegede repræsentanter

Artikel 7

Forpligtelser med hensyn til god skik ved ydelsen af forbrugerkredit

1.   Medlemsstaterne kræver, at ▌kreditgiver, kreditformidler
  eller den udpegede repræsentant
  over for forbrugerne handler redeligt, rimeligt
  , gennemsigtigt
  og professionelt, når denne
  udformer kreditprodukter, eller
  bevilger, formidler eller
  yder rådgivningstjenester
  om kredit og i givet fald accessoriske tjenesteydelser
  , eller når der indgås en kreditaftale
  ,
  under hensyntagen til forbrugerens rettigheder og interesser
  .
  For så vidt angår bevilling, formidling eller ydelse af rådgivningstjenester vedrørende kredit baseres aktiviteterne på oplysninger om forbrugerens forhold og eventuelle specifikke krav, som forbrugeren har fremsat, og på rimelige antagelser med hensyn til risici for forbrugerens situation i kreditaftalens løbetid. For så vidt angår ydelse af rådgivningstjenester baseres aktiviteten desuden på de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 22, stk. 3, litra a).

2.   Medlemsstaterne sikrer, at den måde, hvorpå kreditgiverne aflønner deres personale og ▌kreditformidlere, og den måde, hvorpå kreditformidlerne aflønner deres personale
  og udpegede repræsentanter
  , ikke er til hinder for opfyldelse af forpligtelsen ▌
  i stk. 1
  .

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at kreditgivere, når de udformer og anvender aflønningspolitikker for personale, der varetager vurderingen af kreditværdighed, overholder følgende principper på en måde og i et omfang, der svarer til deres størrelse og interne organisation samt arten, omfanget og kompleksiteten af deres aktiviteter:

| a) | aflønningspolitikken er i overensstemmelse med og fremmer en forsvarlig og effektiv risikostyring og tilskynder ikke til risikotagning, som overskrider kreditgivers risikotoleranceniveau |
| --- | --- |

a)

aflønningspolitikken er i overensstemmelse med og fremmer en forsvarlig og effektiv risikostyring og tilskynder ikke til risikotagning, som overskrider kreditgivers risikotoleranceniveau

| b) | aflønningspolitikken er i overensstemmelse med kreditgivers forretningsstrategi, målsætninger, værdier og langsigtede interesser og omfatter foranstaltninger til undgåelse af interessekonflikter, navnlig ved at sikre, at aflønning ikke er betinget af antallet eller andelen af imødekomne ansøgninger. |
| --- | --- |

b)

aflønningspolitikken er i overensstemmelse med kreditgivers forretningsstrategi, målsætninger, værdier og langsigtede interesser og omfatter foranstaltninger til undgåelse af interessekonflikter, navnlig ved at sikre, at aflønning ikke er betinget af antallet eller andelen af imødekomne ansøgninger.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at aflønningsstrukturen for det involverede personale, når kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter yder rådgivningstjenester, ikke påvirker personalets evne til at handle i forbrugerens bedste interesse og navnlig ikke er betinget af salgsmål. For at nå dette mål kan medlemsstaterne desuden forbyde kreditgiver at betale provision til kreditformidler.

5.
     
  Medlemsstaterne kan forbyde eller indføre begrænsninger med hensyn til betalinger fra en forbruger til en kreditgiver eller kreditformidler inden indgåelsen af kreditaftalen.

Artikel 8

Forpligtelse til at give forbrugerne oplysninger omkostningsfrit

Medlemsstaterne sikrer, at der, når oplysninger gives til forbrugerne i overensstemmelse med kravene i dette direktiv, meddeles sådanne oplysninger uden omkostninger for forbrugeren.

Artikel 9

Krav til personalets viden og kompetencer

1.
     ▌
  Medlemsstaterne sikrer, at
  ▌kreditgivere, kreditformidlere
  og udpegede repræsentanter kræver, at deres personale
  besidder
  og ajourfører
  et hensigtsmæssigt videns- og kompetenceniveau med hensyn til at
  udforme,
  tilbyde og bevilge kreditaftaler,
  udøvelse af kreditformidlingsaktiviteter
  som anført i artikel 4, nr. 5),
  eller ydelse af rådgivningstjenester
  . Hvis indgåelsen af en kreditaftale omfatter en accessorisk tjenesteydelse,
  skal der også kræves
  et ▌passende viden- og kompetenceniveau i forbindelse med den accessoriske tjenesteydelse.

2.
     
  Med undtagelse af de i stk. 3 omhandlede tilfælde fastsætter hjemlandene minimumskrav til den viden og de kompetencer, som kreditgivers, kreditformidlers og udpegede repræsentanters personale skal have i overensstemmelse med principperne i bilag III.

3.
     
  Hvis en kreditgiver eller kreditformidler yder sine tjenester på én eller flere andre medlemsstaters område:

| i) | gennem en filial, er værtslandet ansvarligt for at fastsætte minimumskravene til den viden og de kompetencer, som filialens personale skal have |
| --- | --- |

i)

gennem en filial, er værtslandet ansvarligt for at fastsætte minimumskravene til den viden og de kompetencer, som filialens personale skal have

| ii) | som led i den fri udveksling af tjenesteydelser, er hjemlandet ansvarligt for at fastsætte minimumskravene til den viden og de kompetencer, som personalet skal have i overensstemmelse med bilag III. Værtslandene kan dog fastsætte minimumskrav til viden og kompetencer i forbindelse med de krav, der er omhandlet i bilag III, stk. 1, litra b), c), e) og f). |
| --- | --- |

ii)

som led i den fri udveksling af tjenesteydelser, er hjemlandet ansvarligt for at fastsætte minimumskravene til den viden og de kompetencer, som personalet skal have i overensstemmelse med bilag III. Værtslandene kan dog fastsætte minimumskrav til viden og kompetencer i forbindelse med de krav, der er omhandlet i bilag III, stk. 1, litra b), c), e) og f).

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder fører tilsyn med overholdelsen af kravene i stk. 1, og at de kompetente myndigheder har beføjelse til at kræve, at kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter fremlægger den dokumentation, som den kompetente myndighed finder nødvendig for at muliggøre dette tilsyn.

5.
     
  Med henblik på et effektivt tilsyn med de kreditgivere og kreditformidlere, der som led i den fri udveksling af tjenesteydelser yder deres tjenester på en anden medlemsstats område, arbejder de kompetente myndigheder i værts- og hjemlandene tæt sammen for at sikre et effektivt tilsyn med og en effektiv håndhævelse af værtslandets minimumskrav til viden og kompetencer. Med henblik herpå kan de uddelegere opgaver og ansvarsområder til hinanden.

Kapitel 4

Information og praksis ▌forud for indgåelse af kreditaftalen

Artikel 10

Generelle bestemmelser om reklame og markedsføring

Medlemsstaterne kræver, at reklame- og markedsføringsmeddelelser om kreditaftaler ▌er rimelige, entydige og ikke vildledende
  , jf. dog direktiv 2005/29/EF
  ▌. Det forbydes især at anvende en ordlyd, der kan skabe forkerte forventninger hos forbrugeren til en kredits tilgængelighed eller omkostninger.

Artikel 11

Standardoplysninger, der skal indgå i reklame

1.   Medlemsstaterne sikrer, at enhver reklame for kreditaftaler, ▌der angiver en rentesats eller talstørrelser vedrørende omkostningerne i forbindelse med forbrugerkreditten, indeholder standardoplysninger i overensstemmelse med denne artikel.

Medlemsstaterne kan imidlertid fastsætte, at første afsnit ikke finder anvendelse, hvis den nationale ret kræver angivelse af de årlige omkostninger i procent ved reklame for kreditaftaler, der ikke angiver en rentesats eller nogen talstørrelser vedrørende omkostningerne i forbindelse med forbrugerkreditten, jf. første afsnit.

2.   Standardoplysningerne skal klart, præcist og på en fremtrædende plads▌ angive▌:

| a) | kreditgivers eller i påkommende tilfælde kreditformidlers
  eller en udpeget repræsentants
  identitet |
| --- | --- |

a)

kreditgivers eller i påkommende tilfælde kreditformidlers
  eller en udpeget repræsentants
  identitet

| b) | at ▌kreditaftalen
  , hvor det er relevant, vil være
  sikret ▌ved pant eller ved en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat i forbindelse med fast ejendom til beboelse, eller i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom til beboelse |
| --- | --- |

b)

at ▌kreditaftalen
  , hvor det er relevant, vil være
  sikret ▌ved pant eller ved en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse, der almindeligvis anvendes i en medlemsstat i forbindelse med fast ejendom til beboelse, eller i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom til beboelse

| c) | debitorrenten, og hvorvidt den er fast eller variabel eller en kombination af begge dele, tillige med oplysninger om de gebyrer, der indgår i omkostningerne i forbindelse med forbrugerkreditten |
| --- | --- |

c)

debitorrenten, og hvorvidt den er fast eller variabel eller en kombination af begge dele, tillige med oplysninger om de gebyrer, der indgår i omkostningerne i forbindelse med forbrugerkreditten

| d) | det samlede kreditbeløb |
| --- | --- |

d)

det samlede kreditbeløb

| e) | de årlige omkostninger i procent,
  som i en reklame bør have en mindst lige så fremtrædende placering som enhver rente |
| --- | --- |

e)

de årlige omkostninger i procent,
  som i en reklame bør have en mindst lige så fremtrædende placering som enhver rente

| f) | kreditaftalens løbetid
  , hvor det er relevant |
| --- | --- |

f)

kreditaftalens løbetid
  , hvor det er relevant

| g) | afdragenes størrelse,
  hvor
  det er relevant |
| --- | --- |

g)

afdragenes størrelse,
  hvor
  det er relevant

| h) | det samlede beløb, der skal betales af forbrugeren,
  hvis det er relevant |
| --- | --- |

h)

det samlede beløb, der skal betales af forbrugeren,
  hvis det er relevant

| i) | antallet af afdrag, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

i)

antallet af afdrag, hvis det er relevant.

| j) | hvor det er relevant, en advarsel om, at eventuelle udsving i valutakursen kan påvirke det beløb, der skal betales af forbrugeren. |
| --- | --- |

j)

hvor det er relevant, en advarsel om, at eventuelle udsving i valutakursen kan påvirke det beløb, der skal betales af forbrugeren.

3.
     
  Oplysningerne angivet i stk. 2, bortset fra de i litra a), b) eller j) anførte, skal angives ved hjælp af et repræsentativt eksempel og under hele forløbet følge det pågældende repræsentative eksempel. Medlemsstaterne vedtager kriterier for fastsættelse af et repræsentativt eksempel.

4.   Såfremt indgåelsen af en aftale om en accessorisk tjenesteydelse ▌, navnlig en forsikring, er obligatorisk for at opnå kreditten eller for at opnå kreditten på de oplyste vilkår og betingelser, og en sådan aftales omkostninger ikke kan beregnes på forhånd, skal forpligtelsen til at indgå denne aftale være angivet klart, præcist og på en fremtrædende plads sammen med de årlige omkostninger i procent.

▌

5.
     
  Oplysningerne omhandlet i stk. 2 og 4 skal være let læselige eller kunne høres tydeligt afhængigt af det medie, der anvendes til reklame.

6.
     
  Medlemsstaterne kan kræve, at der er en præcis og forholdsmæssigt afpasset advarsel om de specifikke risici, der er forbundet med kreditaftaler. De meddeler straks Kommissionen sådanne krav.

7.   Denne artikel berører ikke direktiv 2005/29/EF.

Artikel 12

Kombinations- og pakkesalg

1.
     
  Medlemsstaterne tillader pakkesalg, men forbyder kombinationssalg.

2.
     
  Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne beslutte, at kreditgivere kan anmode forbrugeren, et familiemedlem eller en nær pårørende til forbrugeren om at:

| a) | oprette eller opretholde en betalings- eller opsparingskonto, hvis det eneste formål med en sådan konto er at akkumulere kapital til at tilbagebetale lånet eller afdrage på lånet, samle ressourcer for at opnå lånet eller give kreditgiver yderligere sikkerhedsstillelse i tilfælde af misligholdelse |
| --- | --- |

a)

oprette eller opretholde en betalings- eller opsparingskonto, hvis det eneste formål med en sådan konto er at akkumulere kapital til at tilbagebetale lånet eller afdrage på lånet, samle ressourcer for at opnå lånet eller give kreditgiver yderligere sikkerhedsstillelse i tilfælde af misligholdelse

| b) | købe eller beholde et investeringsprodukt eller privat pensionsprodukt, hvis et sådant produkt, som primært giver investor pensionsindtægter, også tjener til at give kreditgiver yderligere sikkerhedsstillelse i tilfælde af misligholdelse eller at akkumulere kapital til at tilbagebetale lånet eller afdrage på lånet, samle ressourcer for at opnå lånet |
| --- | --- |

b)

købe eller beholde et investeringsprodukt eller privat pensionsprodukt, hvis et sådant produkt, som primært giver investor pensionsindtægter, også tjener til at give kreditgiver yderligere sikkerhedsstillelse i tilfælde af misligholdelse eller at akkumulere kapital til at tilbagebetale lånet eller afdrage på lånet, samle ressourcer for at opnå lånet

| c) | indgå en separat kreditaftale i kombination med en kreditaftale med delt friværdi for at opnå lånet. |
| --- | --- |

c)

indgå en separat kreditaftale i kombination med en kreditaftale med delt friværdi for at opnå lånet.

3.
     
  Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne tillade kombinationssalg, når kreditgiver kan godtgøre over for den kompetente myndighed, at de bundne produkter eller produktkategorier, der tilbydes på indbyrdes tilsvarende vilkår og betingelser, og som ikke stilles individuelt til rådighed, indebærer en klar fordel for forbrugerne under hensyntagen til tilgængeligheden af og priserne på de relevante produkter, der tilbydes på markedet. Nærværende stykke gælder udelukkende produkter, der bringes i omsætning efter ...

   (**).

4.
     
  Medlemsstaterne kan give kreditgivere tilladelse til at pålægge forbrugeren at tegne en relevant forsikring i forbindelse med kreditaftalen. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at kreditgiver accepterer forsikringspolicen fra en anden udbyder end kreditgivers foretrukne udbyder, hvis forsikringspolicen indeholder samme garanti som den, kreditgiver har foreslået.

Artikel 13

Generelle
  oplysninger

1.   Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiverne eller i påkommende tilfælde de
  bundne
  kreditformidlere
  eller deres udpegede repræsentanter
  til enhver tid stiller
  klare og forståelige
  generelle oplysninger om kreditaftalerne til rådighed
  på papir, ved hjælp af et andet
  varigt medium eller i elektronisk form.
  Medlemsstaterne kan desuden fastsætte, at de ikkebundne kreditformidlere gør de generelle oplysninger tilgængelige.

Sådanne
  generelle oplysninger skal som minimum omfatte følgende:

| a) | navn og fysisk adresse på
  oplysningernes afsender |
| --- | --- |

a)

navn og fysisk adresse på
  oplysningernes afsender

| b) | de formål, hvortil kreditten kan anvendes |
| --- | --- |

b)

de formål, hvortil kreditten kan anvendes

| c) | former for sikkerhedsstillelse, herunder, hvor det er relevant, muligheden for, at sikkerheden kan være beliggende i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

c)

former for sikkerhedsstillelse, herunder, hvor det er relevant, muligheden for, at sikkerheden kan være beliggende i en anden medlemsstat

| d) | kreditaftalernes
  eventuelle
  løbetid |
| --- | --- |

d)

kreditaftalernes
  eventuelle
  løbetid

| e) | ▌ de forskellige
  debitorrenter
  , der findes,
  og hvorvidt de er faste eller variable eller begge dele
  , med en kort beskrivelse af karakteristika ved fast og variabel rente ▌, herunder de dermed forbundne konsekvenser for forbrugeren |
| --- | --- |

e)

▌ de forskellige
  debitorrenter
  , der findes,
  og hvorvidt de er faste eller variable eller begge dele
  , med en kort beskrivelse af karakteristika ved fast og variabel rente ▌, herunder de dermed forbundne konsekvenser for forbrugeren

| f) | angivelse af den udenlandske valuta eller de udenlandske valutaer, hvis der kan anvendes
  lån i udenlandsk valuta, herunder en forklaring på konsekvenserne for forbrugeren, hvis kreditten er angivet i udenlandsk valuta |
| --- | --- |

f)

angivelse af den udenlandske valuta eller de udenlandske valutaer, hvis der kan anvendes
  lån i udenlandsk valuta, herunder en forklaring på konsekvenserne for forbrugeren, hvis kreditten er angivet i udenlandsk valuta

| g) | et repræsentativt
  eksempel på det samlede
  kreditbeløb, de samlede
  omkostninger for forbrugeren i forbindelse med kreditten,
  det samlede beløb, der skal betales af
  forbrugeren, og de årlige omkostninger i procent |
| --- | --- |

g)

et repræsentativt
  eksempel på det samlede
  kreditbeløb, de samlede
  omkostninger for forbrugeren i forbindelse med kreditten,
  det samlede beløb, der skal betales af
  forbrugeren, og de årlige omkostninger i procent

| h) | angivelse af eventuelle yderligere omkostninger for forbrugeren i forbindelse med kreditten, der ikke indgår i det samlede kreditbeløb, og som skal betales i forbindelse med en kreditaftale |
| --- | --- |

h)

angivelse af eventuelle yderligere omkostninger for forbrugeren i forbindelse med kreditten, der ikke indgår i det samlede kreditbeløb, og som skal betales i forbindelse med en kreditaftale

| i) | en række
  forskellige muligheder for tilbagebetaling af kreditten til kreditgiver, herunder de periodiske afdrags antal, hyppighed og størrelse |
| --- | --- |

i)

en række
  forskellige muligheder for tilbagebetaling af kreditten til kreditgiver, herunder de periodiske afdrags antal, hyppighed og størrelse

| j) | hvor det er relevant, en klar og tydelig angivelse af, at overholdelse af kreditaftalens vilkår og betingelser ikke garanterer tilbagebetaling af det samlede kreditbeløb i henhold til kreditaftalen |
| --- | --- |

j)

hvor det er relevant, en klar og tydelig angivelse af, at overholdelse af kreditaftalens vilkår og betingelser ikke garanterer tilbagebetaling af det samlede kreditbeløb i henhold til kreditaftalen

| k) | ▌en beskrivelse af de vilkår, der
  direkte vedrører
  førtidig indfrielse |
| --- | --- |

k)

▌en beskrivelse af de vilkår, der
  direkte vedrører
  førtidig indfrielse

| l) | hvorvidt det er nødvendigt med en vurdering af ejendommen og i givet fald,
  hvem der har ansvaret for at sikre, at vurderingen foretages, og hvorvidt det medfører eventuelle omkostninger for forbrugeren |
| --- | --- |

l)

hvorvidt det er nødvendigt med en vurdering af ejendommen og i givet fald,
  hvem der har ansvaret for at sikre, at vurderingen foretages, og hvorvidt det medfører eventuelle omkostninger for forbrugeren

| m) | angivelse af de accessoriske tjenesteydelser, som forbrugeren skal erhverve for at opnå kreditten eller få den på de oplyste vilkår og betingelser, og i givet fald en præcisering af, at de accessoriske tjenesteydelser kan købes hos en tjenesteudbyder, der ikke er kreditgiveren, og |
| --- | --- |

m)

angivelse af de accessoriske tjenesteydelser, som forbrugeren skal erhverve for at opnå kreditten eller få den på de oplyste vilkår og betingelser, og i givet fald en præcisering af, at de accessoriske tjenesteydelser kan købes hos en tjenesteudbyder, der ikke er kreditgiveren, og

| n) | en generel advarsel om de eventuelle konsekvenser af manglende overholdelse af forpligtelserne i forbindelse med kreditaftalen |
| --- | --- |

n)

en generel advarsel om de eventuelle konsekvenser af manglende overholdelse af forpligtelserne i forbindelse med kreditaftalen

2.
     
  Medlemsstaterne kan forpligte kreditgiverne til at medtage andre former for advarsler, som er relevante i en medlemsstat. De meddeler straks Kommissionen sådanne krav.

Artikel 14

Oplysninger forud for aftaleindgåelsen

1.
     Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiver og i givet fald kreditformidler
  eller en udpeget repræsentant
  giver forbrugeren de individuelle oplysninger, som er nødvendige for at kunne sammenligne de kreditter, der findes på markedet, vurdere, hvad de indebærer, og træffe en informeret beslutning om, hvorvidt han skal indgå en kreditaftale:

| a) | uden unødig forsinkelse, efter at forbrugeren i overensstemmelse med artikel 20 har afgivet de nødvendige oplysninger om sine behov, sin finansielle situation og sine præferencer og |
| --- | --- |

a)

uden unødig forsinkelse, efter at forbrugeren i overensstemmelse med artikel 20 har afgivet de nødvendige oplysninger om sine behov, sin finansielle situation og sine præferencer og

| b) | i god tid inden forbrugeren bindes af en kreditaftale eller et kredittilbud. |
| --- | --- |

b)

i god tid inden forbrugeren bindes af en kreditaftale eller et kredittilbud.

2.
     De i stk. 1 omhandlede individuelle oplysninger gives via ESIS, jf. bilag II, på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium.

3.
     Medlemsstaterne sikrer, at et tilbud, der er bindende for kreditgiver,
  afgives til forbrugeren på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium og
  ledsages af et ESIS, hvis:

| a) | forbrugeren ikke tidligere har fået forelagt en ESIS-formular eller |
| --- | --- |

a)

forbrugeren ikke tidligere har fået forelagt en ESIS-formular eller

| b) | tilbuddets karakteristika ikke stemmer overens med oplysningerne i den ESIS-formular, der tidligere er blevet forelagt. |
| --- | --- |

b)

tilbuddets karakteristika ikke stemmer overens med oplysningerne i den ESIS-formular, der tidligere er blevet forelagt.

4.
     
  Medlemsstaterne kan dog fastsætte, at forelæggelsen af ESIS er obligatorisk inden afgivelsen af et tilbud, der er bindende for kreditgiver. I så fald kræver de, at ESIS kun skal forelægges igen, hvis betingelsen i stk. 3, litra b), er opfyldt.

5
  .   
  Medlemsstater, som inden ...

   (***)

  har indført et informationsblad, der opfylder oplysningskrav, som svarer til dem, der er fastsat i bilag II, kan fortsat anvende bladet til formålene i nærværende artikel indtil ...

   (****)
  .

6.
     
  Medlemsstaterne fastsætter en frist på mindst syv dage, inden for hvilken forbrugeren har
  tilstrækkelig tid til at sammenligne ▌tilbuddene, vurdere, hvad de indebærer, og
  træffe
  en informeret beslutning ▌.

Medlemsstaterne præciserer, at den i første afsnit omhandlede frist enten skal betragtes som en betænkningstid forud for indgåelsen af kreditaftalen eller som en periode med fortrydelsesret efter indgåelsen af kreditaftalen eller som en kombination af begge.

Hvis en medlemsstat angiver en betænkningstid forud for indgåelsen af kreditaftalen:

| a) | er tilbuddet bindende for kreditgiver under betænkningstidens varighed, og |
| --- | --- |

a)

er tilbuddet bindende for kreditgiver under betænkningstidens varighed, og

| b) | forbrugeren skal kunne acceptere tilbuddet på et hvilket som helst tidspunkt under betænkningstiden. |
| --- | --- |

b)

forbrugeren skal kunne acceptere tilbuddet på et hvilket som helst tidspunkt under betænkningstiden.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at forbrugere ikke kan acceptere tilbuddet i en periode, der ikke overstiger de første ti dage af betænkningstiden.

Hvis debitorrenten eller de øvrige omkostninger fastsættes på grundlag af salget af underliggende obligationer eller andre langsigtede finansieringsinstrumenter, kan medlemsstaterne fastsætte, at debitorrenten eller de andre omkostninger kan variere fra det i tilbuddet angivne i overensstemmelse med værdien af de underliggende obligationer eller andre langsigtede finansieringsinstrumenter.

Hvis forbrugeren har en fortrydelsesret i overensstemmelse med nærværende stykkes andet afsnit, finder artikel 6 i direktiv 2002/65/EF ikke anvendelse.

7.
     Kreditgiver og i givet fald kreditformidler
  eller en udpeget repræsentant, som har forelagt ESIS for forbrugeren
  , anses for at have opfyldt kravene
  vedrørende
  oplysninger til forbrugeren inden indgåelse af en fjernsalgsaftale,
  jf.
  artikel 3,
  stk. 1
  , i direktiv 2002/65/EF
  , og anses kun for at opfylde kravene i artikel 5, stk. 1, i samme direktiv,
  såfremt de
  mindst har
  forelagt ESIS
  inden indgåelse af den pågældende aftale
  .

8.
     
  Medlemsstaterne ændrer ikke ESIS-modellen, bortset fra hvad der er fastsat i bilag II.
  Eventuelle supplerende oplysninger, som kreditgiver eller i givet fald kreditformidler
  eller en udpeget repræsentant
  kan meddele forbrugeren
  eller i henhold til national ret skal meddele forbrugeren
  gives i et særskilt dokument, der kan knyttes som bilag til ESIS.

9.   
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 40 med henblik på at ændre standardformuleringen i bilag II, del A, eller instruktionerne i bilag II, del B, for at opfylde behovet for oplysninger eller advarsler om nye produkter, der ikke blev markedsført inden ...

   (*****)

  . Sådanne delegerede retsakter ændrer dog ikke ESIS' struktur eller format.

10.   Hvis der anvendes taletelefoni som omhandlet i artikel 3, stk. 3, i direktiv 2002/65/EF, skal beskrivelsen af den finansielle tjenesteydelses vigtigste karakteristika, jf. artikel 3, stk. 3,
  litra b)
  , andet led, i samme direktiv, som minimum indeholde de elementer, der er nævnt i del A, afsnit
  2)-5)
  , i bilag II til nærværende direktiv.

11.   Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiver eller i givet fald kreditformidler
  eller en udpeget repræsentant, i det mindste når der ikke findes en fortrydelsesret,
  fremlægger en kopi af udkastet til kreditaftalen for forbrugeren
  på tidspunktet for afgivelsen af et tilbud, der er bindende for kreditgiver
  .
  Hvis der findes en fortrydelsesret, sikrer medlemsstaterne, at kreditgiver eller i givet fald kreditformidler eller en udpeget repræsentant, tilbyder at fremlægge en kopi af udkastet til kreditaftalen for forbrugeren på tidspunktet for afgivelsen af et tilbud, der er bindende for kreditgiver.

Artikel 15

Oplysningskrav vedrørende kreditformidlere
  og udpegede repræsentanter

1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at en
  kreditformidler
  eller udpeget repræsentant i god tid inden udøvelsen af
  enhver af de kreditformidlingsaktiviteter, der er opført i artikel 
  4
  ,
  nr. 5)
  , som minimum giver forbrugeren følgende oplysninger
  på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium
  :

| a) | navn og fysisk adresse på kreditformidler |
| --- | --- |

a)

navn og fysisk adresse på kreditformidler

| b) | det register, som kreditformidler er optaget i,
  registreringsnummeret, hvor det er relevant,
  og med angivelse af, hvordan en
  sådan registrering
  kan kontrolleres |
| --- | --- |

b)

det register, som kreditformidler er optaget i,
  registreringsnummeret, hvor det er relevant,
  og med angivelse af, hvordan en
  sådan registrering
  kan kontrolleres

| c) | hvorvidt kreditformidler udelukkende er bundet til eller samarbejder med en kreditgiver eller flere kreditgivere. Hvis kreditformidler udelukkende er bundet til eller samarbejder med en eller flere kreditgivere, skal denne
  meddele navnene på den eller de kreditgivere, på hvis vegne
  der handles. Kreditformidlere kan meddele, at de er uafhængige, når de opfylder betingelserne fastsat i overensstemmelse med artikel 22, stk. 4 |
| --- | --- |

c)

hvorvidt kreditformidler udelukkende er bundet til eller samarbejder med en kreditgiver eller flere kreditgivere. Hvis kreditformidler udelukkende er bundet til eller samarbejder med en eller flere kreditgivere, skal denne
  meddele navnene på den eller de kreditgivere, på hvis vegne
  der handles. Kreditformidlere kan meddele, at de er uafhængige, når de opfylder betingelserne fastsat i overensstemmelse med artikel 22, stk. 4

| d) | hvorvidt kreditformidler yder rådgivningstjenester |
| --- | --- |

d)

hvorvidt kreditformidler yder rådgivningstjenester

| e) | det eventuelle gebyr, forbrugeren skal betale til kreditformidler for dennes tjenesteydelser
  , eller, hvis dette ikke er muligt, metoden til beregning af gebyret |
| --- | --- |

e)

det eventuelle gebyr, forbrugeren skal betale til kreditformidler for dennes tjenesteydelser
  , eller, hvis dette ikke er muligt, metoden til beregning af gebyret

| f) | de procedurer, hvorefter forbrugere
  eller
  andre berørte parter
  internt
  kan indbringe klager over kreditformidlere, samt i påkommende tilfælde de udenretslige klage- og tvistbilæggelsesprocedurer, der kan anvendes |
| --- | --- |

f)

de procedurer, hvorefter forbrugere
  eller
  andre berørte parter
  internt
  kan indbringe klager over kreditformidlere, samt i påkommende tilfælde de udenretslige klage- og tvistbilæggelsesprocedurer, der kan anvendes

| g) | eksistensen
  , hvis det er relevant, og, hvis det er kendt, størrelsen
  af de provisioner
  eller andre incitamenter
  , som kreditgiver
  eller tredjemand
  skal betale til kreditformidler
  for dennes tjenesteydelser i forbindelse med kreditaftalen
  .
  Hvis beløbet ikke kendes på meddelelsestidspunktet skal kreditformidler underrette forbrugeren om, at det reelle beløb vil blive meddelt på et senere tidspunkt i ESIS. |
| --- | --- |

g)

eksistensen
  , hvis det er relevant, og, hvis det er kendt, størrelsen
  af de provisioner
  eller andre incitamenter
  , som kreditgiver
  eller tredjemand
  skal betale til kreditformidler
  for dennes tjenesteydelser i forbindelse med kreditaftalen
  .
  Hvis beløbet ikke kendes på meddelelsestidspunktet skal kreditformidler underrette forbrugeren om, at det reelle beløb vil blive meddelt på et senere tidspunkt i ESIS.

2.   Kreditformidlere, der ikke er bundet
  , men som modtager provision fra en eller flere kreditgivere,
  fremlægger på forbrugerens anmodning oplysninger om, hvor meget den provision varierer, som de forskellige kreditgivere, der tilbyder kreditaftaler til forbrugeren, skal betale. Forbrugeren underrettes om sin ret til at anmode om sådanne oplysninger.

3.
     
  Hvis kreditformidler opkræver et gebyr fra forbrugeren og herudover modtager provision fra kreditgiver eller tredjemand, skal kreditformidler meddele forbrugeren, om provisionen enten helt eller delvis modregnes i gebyret.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at det gebyr, som forbrugeren eventuelt skal betale til kreditformidler for dennes tjenesteydelser, meddeles af kreditformidler til kreditgiver med henblik på beregning af de årlige omkostninger i procent.

5.
     
  Ud over de oplysninger, der kræves i henhold til denne artikel, kræver medlemsstaterne, at kreditformidlerne sørger for, at deres udpegede repræsentant meddeler, i hvilken egenskab han optræder, og hvilken kreditformidler han repræsenterer, når han kontakter, eller før han handler med en forbruger.

▌

Artikel 16

Fyldestgørende forklaringer

1.
     Medlemsstaterne sikrer, at kreditgivere og i påkommende tilfælde kreditformidlere
  eller udpegede repræsentanter
  giver forbrugeren fyldestgørende forklaringer om den eller de foreslåede kreditaftaler såvel som om enhver accessorisk tjenesteydelse, således at forbrugeren er i stand til at vurdere, om de foreslåede kreditaftaler
  og accessoriske tjenesteydelser
  passer til hans behov og finansielle situation. ▌

Disse
  forklaringer skal
  i givet fald navnlig omfatte
  :

| a) | oplysningerne forud for aftaleindgåelsen i overensstemmelse med:








  i) | artikel 14 for så vidt angår kreditgivere |
| --- | --- | --- |

a)

oplysningerne forud for aftaleindgåelsen i overensstemmelse med:

i)

artikel 14 for så vidt angår kreditgivere

| ii) | artikel 14 og 15 for så vidt angår kreditformidlere eller udpegede repræsentanter |
| --- | --- |

ii)

artikel 14 og 15 for så vidt angår kreditformidlere eller udpegede repræsentanter

| b) | de væsentlige karakteristika ved de foreslåede produkter |
| --- | --- |

b)

de væsentlige karakteristika ved de foreslåede produkter

| c) | de specifikke konsekvenser, som de foreslåede produkter kan have
  for forbrugeren, herunder
  konsekvenserne
  af misligholdelse i forbindelse med forbrugerens betaling
  og |
| --- | --- |

c)

de specifikke konsekvenser, som de foreslåede produkter kan have
  for forbrugeren, herunder
  konsekvenserne
  af misligholdelse i forbindelse med forbrugerens betaling
  og

| d) | hvis accessoriske tjenesteydelser indgår i en pakke med kreditaftalen, hvorvidt hver komponent kan afvikles separat og konsekvenserne herved for forbrugeren. |
| --- | --- |

d)

hvis accessoriske tjenesteydelser indgår i en pakke med kreditaftalen, hvorvidt hver komponent kan afvikles separat og konsekvenserne herved for forbrugeren.

2.
     
  Medlemsstaterne kan fastsætte, hvilken form og hvilket omfang de i stk. 1 omhandlede forklaringer skal have, samt hvem der skal yde den, ud fra de omstændigheder, hvorunder kreditaftalen tilbydes, hvem den tilbydes og arten af den kredit, der tilbydes.

Kapitel 5

Årlige omkostninger i procent

Artikel 17

Beregning af de årlige omkostninger i procent

1.   De årlige omkostninger i procent ▌beregnes ud fra den matematiske formel i bilag I.

2.   
  Omkostningerne ved at åbne og forvalte en bestemt konto
  , ved at anvende et betalingsmiddel i forbindelse med både ▌transaktioner og udnyttelse af kreditmuligheden for denne konto ▌og andre omkostninger i forbindelse med betalingstransaktioner skal indgå i de samlede omkostninger i forbindelse med forbrugerkreditten,
  hvis det er obligatorisk at åbne og opretholde en konto for at kunne opnå kreditten eller for at kunne få den på de oplyste betingelser
  .

3.   Beregningen af de årlige omkostninger i procent baseres på den antagelse, at kreditaftalen forbliver gyldig i det aftalte tidsrum, og at kreditgiver og forbrugeren opfylder deres forpligtelser på de vilkår og datoer, der er angivet i kreditaftalen.

4.   I forbindelse med kreditaftaler, der indeholder vilkår, som tillader variationer i debitorrenten, og i påkommende tilfælde i de omkostninger, der indgår i de årlige omkostninger i procent, men som ikke kan opgøres på beregningstidspunktet, beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at debitorrenten og andre omkostninger
  er konstante i forhold til
  niveauet på tidspunktet for
  indgåelsen
  af aftalen.

▌

5.
     
  For kreditaftaler, hvori der er aftalt en fast debitorrente for en indledende periode på mindst fem år, ved hvis udløb der forhandles om debitorrenten for at aftale en ny fast rente for en yderligere relevant periode, omfatter beregningen af den yderligere illustrative årlige omkostningsprocent, der anføres i ESIS, kun den indledende periode med fast rente, og den baseres på den antagelse, at restgælden tilbagebetales ved udløbet af perioden med den faste debitorrente.

6.
     
  Hvis kreditaftaler tillader variationer i debitorrenten, sikrer medlemsstaterne, at forbrugeren underrettes om de mulige konsekvenser af variationerne på de beløb, der skal betales, og på de årlige omkostninger i procent, som minimum ved hjælp af ESIS. Det sker ved at give forbrugeren en yderligere årlig omkostningsprocent, der illustrerer de mulige risici forbundet med en væsentlig stigning i debitorrenten. Hvis der ikke er et loft over debitorrenten, ledsages disse oplysninger af en advarsel, der fremhæver, at de samlede kreditomkostninger for forbrugeren, der fremgår af de årlige omkostninger i procent, kan ændre sig. Denne bestemmelse gælder ikke kreditaftaler, hvor debitorrenten er fastsat for en indledende periode på mindst fem år, ved hvis udløb der forhandles om debitorrenten for at aftale en ny fast rente for en yderligere relevant periode, for hvilken der er fastsat en yderligere illustrativ årlig omkostningsprocent i ESIS.

7.
     
  De supplerende antagelser i bilag I anvendes, hvor det er relevant, til beregningen af de årlige omkostninger i procent.

8.
     Kommissionen
  tillægges beføjelser til at vedtage
  delegerede retsakter
  i overensstemmelse med artikel 40 med henblik på
  at ændre ▌de
  bemærkninger
  eller
  ajourføre de
  antagelser,
  der anvendes i forbindelse med beregningen af de årlige omkostninger i procent som fastlagt
  i bilag I, navnlig hvis
  bemærkningerne og
  antagelserne i denne artikel og i bilag I ikke er tilstrækkelige til at beregne de årlige omkostninger i procent på en ensartet måde eller ikke
  længere
  er tilpasset ▌til den økonomiske situation
  på
  markedet.

▌

Kapitel 6

Vurdering af kreditværdigheden

Artikel 18

Forpligtelse til at vurdere forbrugerens kreditværdighed

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  kreditgiver
  inden
  indgåelsen af
  kreditaftalen
  foretager
  en grundig vurdering af forbrugerens
  kreditværdighed
  .
  Ved denne vurdering tages der behørigt hensyn til de faktorer, der er relevante for at anslå udsigten til, at forbrugeren opfylder sine forpligtelser i henhold til kreditaftalen.

2.
     Medlemsstaterne sikrer, at
  de procedurer og oplysninger, som vurderingen baseres på, er fastlagt, og at de dokumenteres og
  opretholdes.

3.
     
  Vurderingen af kreditværdigheden skal ikke baseres udelukkende på det faktum, at værdien af den faste ejendom til beboelse overstiger kreditbeløbet, eller den antagelse, at den faste ejendom til beboelse vil stige i værdi, medmindre formålet med kreditaftalen er at opføre eller renovere fast ejendom til beboelse.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiver, når denne indgår en kreditaftale med en forbruger, ikke efterfølgende ophæver eller ændrer kreditaftalen til skade for forbrugeren, hvis vurderingen af kreditværdigheden ikke er gennemført korrekt. Nærværende stykke finder ikke anvendelse, når det kan påvises, at forbrugeren bevidst har tilbageholdt eller forfalsket oplysningerne som omhandlet i artikel 20.

5.   Medlemsstaterne sikrer,
  at
  :

▌

| a) | kreditgiver kun yder forbrugeren kredit, hvis resultatet af vurderingen af kreditværdigheden viser, at forpligtelserne som følge af kreditaftalen sandsynligvis kan opfyldes på den måde, der kræves i henhold til denne aftale |
| --- | --- |

a)

kreditgiver kun yder forbrugeren kredit, hvis resultatet af vurderingen af kreditværdigheden viser, at forpligtelserne som følge af kreditaftalen sandsynligvis kan opfyldes på den måde, der kræves i henhold til denne aftale

| b) | kreditgiver i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 95/46/EF på forhånd underretter forbrugeren om, at der vil blive foretaget søgning i en database |
| --- | --- |

b)

kreditgiver i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 95/46/EF på forhånd underretter forbrugeren om, at der vil blive foretaget søgning i en database

| c) | at kreditgiver, hvis kreditanmodningen afslås ▌,
  omgående
  underretter forbrugeren om
  afslaget og i givet fald om, at afgørelsen er truffet på grundlag af en automatisk behandling af oplysninger. Hvis afslaget er baseret på resultatet af databasesøgninger, underretter kreditgiver forbrugeren om resultatet af sådanne søgninger og giver nærmere oplysninger om den pågældende database. |
| --- | --- |

c)

at kreditgiver, hvis kreditanmodningen afslås ▌,
  omgående
  underretter forbrugeren om
  afslaget og i givet fald om, at afgørelsen er truffet på grundlag af en automatisk behandling af oplysninger. Hvis afslaget er baseret på resultatet af databasesøgninger, underretter kreditgiver forbrugeren om resultatet af sådanne søgninger og giver nærmere oplysninger om den pågældende database.

▌

6.   Medlemsstaterne sikrer, at ▌ forbrugerens kreditværdighed tages op til ny vurdering
  på grundlag af ajourførte oplysninger
  , inden der bevilges en betydelig stigning i det samlede kreditbeløb
  efter indgåelsen af kreditaftalen, medmindre sådan yderligere kredit var forudset og medtaget i den oprindelige vurdering af kreditværdigheden
  .

7.
     
  Denne artikel berører ikke direktiv 95/46/EF.

Artikel 19

Ejendomsvurdering

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der på deres område udvikles pålidelige standarder for vurdering af fast ejendom til beboelse med henblik på lån med pant i fast ejendom. Medlemsstaterne kræver, at disse standarder anvendes, når kreditgiver foretager en ejendomsvurdering, eller at kreditgiver træffer passende foranstaltninger til at sikre, at disse standarder anvendes, når en vurdering foretages af tredjemand. Hvis de nationale myndigheder er ansvarlige for reguleringen af uafhængige vurderingsmænd, der foretager ejendomsvurderinger, sikrer de, at disse overholder gældende nationale regler.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de interne og eksterne vurderingsmænd, der foretager ejendomsvurderinger, er fagligt kompetente og tilstrækkeligt uafhængige af kreditgarantiprocessen til at kunne yde en uvildig og objektiv vurdering, der dokumenteres ved hjælp af et varigt medium, og som kreditgiver opbevarer en kopi af.

Artikel 20

Fremlæggelse
  og kontrol af
  forbrugerens
  oplysninger

1.
     
  Vurderingen af kreditværdigheden omhandlet i artikel 18 foretages på grundlag af de oplysninger om forbrugerens indtægter og udgifter og andre finansielle og økonomiske forhold, der er nødvendige, tilstrækkelige og forholdsmæssigt afpassede. Kreditgiver indhenter oplysningerne fra relevante interne eller eksterne kilder, herunder fra forbrugeren, og oplysninger, som kreditformidler eller den udpegede repræsentant har fået under kreditanmodningsprocessen. Oplysningerne kontrolleres på passende vis, herunder om nødvendigt gennem henvisning til uafhængig og kontrollerbar dokumentation.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at kreditformidlere eller udpegede repræsentanter på korrekt vis forelægger de nødvendige oplysninger fra forbrugeren for den relevante kreditgiver, således at der kan foretages en vurdering af kreditværdigheden.

3.   
  Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiverne forud for aftalens indgåelse ▌ klart og entydigt præciserer
  de
  nødvendige
  oplysninger
  og
  den uafhængige og kontrollerbare dokumentation ▌, som forbrugeren skal fremlægge
  samt tidsrammen, inden for hvilken forbrugeren skal fremlægge oplysningerne
  .
  En sådan anmodning om oplysninger skal være rimelig og begrænses til, hvad der er nødvendigt for at kunne foretage en korrekt vurdering af kreditværdigheden. Medlemsstaterne tillader kreditgivere at anmode om en præcisering af de oplysninger, de har modtaget som svar på denne anmodning, hvis det er nødvendigt for at muliggøre en vurdering af kreditværdigheden.

Medlemsstaterne tillader ikke en kreditgiver at opsige kreditaftalen med den begrundelse, at de af forbrugeren fremlagte oplysninger inden indgåelsen af kreditaftalen var ufuldstændige.

Andet afsnit forhindrer ikke medlemsstaterne i at tillade, at kreditgiver opsiger kreditaftalen, hvis det påvises, at forbrugeren bevidst har tilbageholdt eller forfalsket oplysninger.

4.
     
  Medlemsstaterne indfører foranstaltninger for at sikre, at forbrugerne er gjort bekendt med behovet for at give korrekte oplysninger som svar på anmodningen i stk. 3, første afsnit, og at sådanne oplysninger så vidt muligt er fuldstændige, så der kan foretages en korrekt vurdering af kreditværdigheden. Kreditgiver, kreditformidler eller den udpegede repræsentant advarer forbrugeren om, at kreditten ikke
  kan bevilges,
  hvis kreditgiver ikke kan foretage en vurdering af kreditværdigheden, fordi
  forbrugeren vælger ikke at fremlægge de oplysninger
  eller den kontrol
  , der er nødvendige for en vurdering af
  kreditværdigheden
  . Denne advarsel kan gives i et standardiseret format.

5.   Denne artikel berører ikke direktiv 95/46/EF, særlig artikel 6.

Kapitel 7

Adgang til databaser

Artikel 21

Adgang til databaser

1.   Hver medlemsstat sikrer ▌ adgang for alle kreditgivere
  fra alle medlemsstater
  til de databaser, som anvendes i den pågældende medlemsstat i forbindelse med vurderingen af forbrugernes kreditværdighed og
  med det ene formål at føre
  tilsyn med forbrugernes overholdelse af kreditforpligtelserne i kreditaftalens løbetid.
  Vilkårene for adgang skal være ikkediskriminerende.

2.
     
  Stk. 1 finder anvendelse på både databaser, der
  drives af private kreditbureauer eller kreditoplysningsbureauer, og på offentlige registre.

▌

3.   Denne artikel berører ikke direktiv 95/46/EF.

Kapitel 8

Rådgivningstjenester

Artikel 22

Standarder for rådgivningstjenester

1.   Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiver, kreditformidler
  eller en udpeget repræsentant
  i forbindelse med en given transaktion
  udtrykkeligt
  underretter forbrugeren om, hvorvidt
  der ydes eller kan ydes rådgivningstjenester til forbrugeren
  .

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiver, kreditformidler eller en udpeget repræsentant inden ydelsen af rådgivningstjenester eller i givet fald inden indgåelsen af en aftale om ydelse af rådgivningstjenester giver forbrugeren følgende oplysninger på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium:

| a) | hvorvidt anbefalingen udelukkende fremsættes på grundlag af en vurdering af deres eget produktudvalg i overensstemmelse med stk. 3, litra b), eller på grundlag af en lang række produkter på markedet i overensstemmelse med stk. 3, litra c), så forbrugeren kan forstå grundlaget for anbefalingen |
| --- | --- |

a)

hvorvidt anbefalingen udelukkende fremsættes på grundlag af en vurdering af deres eget produktudvalg i overensstemmelse med stk. 3, litra b), eller på grundlag af en lang række produkter på markedet i overensstemmelse med stk. 3, litra c), så forbrugeren kan forstå grundlaget for anbefalingen

| b) | det gebyr, forbrugeren eventuelt skal betale for rådgivningstjenesterne eller, hvis beløbet ikke kan fastlægges på meddelelsestidspunktet, den anvendte metode til beregningen heraf. |
| --- | --- |

b)

det gebyr, forbrugeren eventuelt skal betale for rådgivningstjenesterne eller, hvis beløbet ikke kan fastlægges på meddelelsestidspunktet, den anvendte metode til beregningen heraf.

Oplysningerne i første afsnit, litra a) og b), kan gives til forbrugeren i form af
  yderligere oplysninger forud for aftaleindgåelsen.

3.
     Hvis der ydes
  rådgivningstjenester
  til forbrugerne,
  sikrer medlemsstaterne
  , ud over de krav, der er fastsat i artikel 7 og
  9, at
  :

| a) | kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter indhenter
  de nødvendige oplysninger om forbrugerens personlige og finansielle situation, hans præferencer og målsætninger for således at kunne anbefale egnede kreditaftaler. Sådanne overvejelser baseres på oplysninger, der er aktuelle på det pågældende tidspunkt, og
  tager højde for
  rimelige antagelser med hensyn til
  risici for
  forbrugerens situation i den foreslåede kreditaftales løbetid ▌ |
| --- | --- |

a)

kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter indhenter
  de nødvendige oplysninger om forbrugerens personlige og finansielle situation, hans præferencer og målsætninger for således at kunne anbefale egnede kreditaftaler. Sådanne overvejelser baseres på oplysninger, der er aktuelle på det pågældende tidspunkt, og
  tager højde for
  rimelige antagelser med hensyn til
  risici for
  forbrugerens situation i den foreslåede kreditaftales løbetid ▌

| b) | kreditgivere, bundne kreditformidlere og udpegede repræsentanter for bundne kreditformidlere, tager et tilstrækkeligt stort antal kreditaftaler i deres produktudvalg i betragtning og anbefaler den eller de bedst egnede kreditaftaler blandt deres produktudvalg i forhold til forbrugernes behov, finansielle situation og personlige forhold |
| --- | --- |

b)

kreditgivere, bundne kreditformidlere og udpegede repræsentanter for bundne kreditformidlere, tager et tilstrækkeligt stort antal kreditaftaler i deres produktudvalg i betragtning og anbefaler den eller de bedst egnede kreditaftaler blandt deres produktudvalg i forhold til forbrugernes behov, finansielle situation og personlige forhold

| c) | ikkebundne kreditformidlere eller udpegede repræsentanter for ikkebundne kreditformidlere tager et tilstrækkeligt stort antal kreditaftaler på markedet i betragtning og anbefaler den eller de egnede kreditaftaler på markedet i forhold til forbrugernes behov, finansielle situation og personlige forhold. |
| --- | --- |

c)

ikkebundne kreditformidlere eller udpegede repræsentanter for ikkebundne kreditformidlere tager et tilstrækkeligt stort antal kreditaftaler på markedet i betragtning og anbefaler den eller de egnede kreditaftaler på markedet i forhold til forbrugernes behov, finansielle situation og personlige forhold.

| d) | kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter handler i forbrugerens bedste interesse ved at:










  i) | holde sig underrettet om forbrugerens behov og forhold |
| --- | --- | --- |

d)

kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter handler i forbrugerens bedste interesse ved at:

i)

holde sig underrettet om forbrugerens behov og forhold

| ii) | anbefale egnede kreditaftaler i overensstemmelse med litra a), b) og c), og |
| --- | --- |

ii)

anbefale egnede kreditaftaler i overensstemmelse med litra a), b) og c), og

| e) | kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter forsyner forbrugeren med en kopi af den fremsatte anbefaling på papir eller ved hjælp af et varigt medium. |
| --- | --- |

e)

kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter forsyner forbrugeren med en kopi af den fremsatte anbefaling på papir eller ved hjælp af et varigt medium.

4.
     
  Medlemsstaterne kan forbyde anvendelsen af betegnelsen »rådgivning« og »rådgiver« eller lignende betegnelser, når der ydes rådgivningstjenester til forbrugerne af kreditgivere, bundne kreditformidlere eller udpegede repræsentanter for bundne kreditformidlere.

Medlemsstater, der ikke forbyder anvendelsen af betegnelsen »rådgivning« og »rådgiver«, indfører følgende betingelser for anvendelse af betegnelsen »uafhængig rådgivning« eller »uafhængig rådgiver« for så vidt angår kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter, der yder rådgivningstjenester:

| a) | kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter skal tage et tilstrækkeligt stort antal kreditaftaler på markedet i betragtning, og |
| --- | --- |

a)

kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter skal tage et tilstrækkeligt stort antal kreditaftaler på markedet i betragtning, og

| b) | kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter aflønnes ikke for de rådgivningstjenester, der ydes af en eller flere kreditgivere. |
| --- | --- |

b)

kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter aflønnes ikke for de rådgivningstjenester, der ydes af en eller flere kreditgivere.

Andet afsnit, litra b), finder kun anvendelse, hvis antallet af de kreditgivere, der vurderes, ikke repræsenterer et flertal på markedet.

Medlemsstaterne kan indføre strengere krav for kreditgiveres, kreditformidleres eller udpegede repræsentanters anvendelse af betegnelserne »uafhængig rådgivning« eller »uafhængig rådgiver«, herunder et forbud mod modtagelse af vederlag fra en kreditgiver.

5.
     
  Medlemsstaterne kan indføre en forpligtelse for kreditgivere, kreditformidlere og udpegede repræsentanter til at advare forbrugeren, hvis en kreditaftale under hensyntagen til forbrugerens finansielle situation kan indebære en særlig risiko for forbrugeren.

6.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at det kun er kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter, der yder rådgivningstjenester.

Medlemsstaterne kan træffe afgørelse om ikke at anvende første afsnit på personer:

| a) | som udøver kreditformidlingsaktiviteter anført i artikel 4, nr. 5), eller yder rådgivningstjenester, hvis disse aktiviteter udøves, eller tjenester ydes lejlighedsvis som led i deres erhvervsmæssige virksomhed, og disse aktiviteter er reguleret ved lov eller administrative bestemmelser eller en fagetisk kodeks for det pågældende erhverv, som ikke udelukker udøvelsen af disse aktiviteter eller ydelsen af disse tjenester |
| --- | --- |

a)

som udøver kreditformidlingsaktiviteter anført i artikel 4, nr. 5), eller yder rådgivningstjenester, hvis disse aktiviteter udøves, eller tjenester ydes lejlighedsvis som led i deres erhvervsmæssige virksomhed, og disse aktiviteter er reguleret ved lov eller administrative bestemmelser eller en fagetisk kodeks for det pågældende erhverv, som ikke udelukker udøvelsen af disse aktiviteter eller ydelsen af disse tjenester

| b) | der som kuratorer yder rådgivningstjenester i forbindelse med forvaltning af eksisterende gæld, hvis disse aktiviteter er reguleret ved lov eller af offentlige eller frivillige tjenester for gældsrådgivning, der ikke opererer på et kommercielt grundlag, eller |
| --- | --- |

b)

der som kuratorer yder rådgivningstjenester i forbindelse med forvaltning af eksisterende gæld, hvis disse aktiviteter er reguleret ved lov eller af offentlige eller frivillige tjenester for gældsrådgivning, der ikke opererer på et kommercielt grundlag, eller

| c) | der i en anden egenskab end kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter yder rådgivningstjenester, hvis de kompetente myndigheder har godkendt og fører tilsyn med disse personer i overensstemmelse med kravene til kreditformidlere i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

c)

der i en anden egenskab end kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter yder rådgivningstjenester, hvis de kompetente myndigheder har godkendt og fører tilsyn med disse personer i overensstemmelse med kravene til kreditformidlere i henhold til dette direktiv.

De personer, der er omfattet af fritagelsen i andet afsnit, gør ikke brug af retten omhandlet i artikel 32, stk. 1, til at yde tjenester på hele Unionens geografiske område.

7.
     
  Nærværende artikel berører ikke artikel 16 og medlemsstaternes beføjelse til at sikre, at der stilles tjenester til rådighed for forbrugere for at bistå dem med at forstå deres finansielle behov og hvilken type produkter, der sandsynligvis kan imødekomme disse behov.

Kapitel
  9

Lån i udenlandsk valuta og lån med variabel rente

Artikel 23

Lån i udenlandsk valuta

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der ved kreditaftaler i forbindelse med lån i udenlandsk valuta er etableret en passende ramme på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen for som minimum at sikre, at:

| a) | forbrugeren på nærmere angivne betingelser har ret til at konvertere kreditaftalen til en anden valuta, eller |
| --- | --- |

a)

forbrugeren på nærmere angivne betingelser har ret til at konvertere kreditaftalen til en anden valuta, eller

| b) | der er etableret andre ordninger for at begrænse forbrugerens eksponering for valutakursrisiko i forbindelse med kreditaftalen. |
| --- | --- |

b)

der er etableret andre ordninger for at begrænse forbrugerens eksponering for valutakursrisiko i forbindelse med kreditaftalen.

2.
     
  Den i stk. 1, litra a), omhandlede anden valuta skal enten være:

| a) | den valuta, hvori forbrugeren primært modtager sine indtægter eller besidder de aktiver, kreditten skal tilbagebetales med, som anført på tidspunktet for den seneste vurdering af kreditværdigheden i forbindelse med kreditaftalen, eller |
| --- | --- |

a)

den valuta, hvori forbrugeren primært modtager sine indtægter eller besidder de aktiver, kreditten skal tilbagebetales med, som anført på tidspunktet for den seneste vurdering af kreditværdigheden i forbindelse med kreditaftalen, eller

| b) | valutaen i den medlemsstat, hvor forbrugeren enten var bosiddende på tidspunktet for indgåelsen af kreditaftalen eller er bosiddende på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

b)

valutaen i den medlemsstat, hvor forbrugeren enten var bosiddende på tidspunktet for indgåelsen af kreditaftalen eller er bosiddende på nuværende tidspunkt.

Medlemsstaterne kan præcisere, hvorvidt forbrugeren har adgang til begge eller kun én af valgmulighederne omhandlet i første afsnits litra a) og b) eller kan give kreditgivere mulighed for at præcisere, hvorvidt forbrugeren har adgang til begge eller kun én af valgmulighederne omhandlet i første afsnits litra a) og b).

3.
     
  Hvis en forbruger har ret til at konvertere kreditaftalen til en anden valuta i overensstemmelse med stk. 1, litra a), sikrer medlemsstaterne, at den valutakurs, der anvendes til konverteringen, er den markedskurs, der er gældende på dagen for ansøgningen om konvertering, medmindre andet er angivet i kreditaftalen.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at en forbruger, der har lån i udenlandsk valuta, advares regelmæssigt af kreditgiver på papir eller ved hjælp af et varigt medium, som minimum når værdien af det samlede beløb, forbrugeren skal betale, og som er udestående, eller af de periodiske afdrag varierer med mere end 20 % i forhold til, hvad det ville have været, hvis valutakursen mellem kreditaftalens valuta og medlemsstatens valuta på tidspunktet for indgåelsen af kreditaftalen blev anvendt. Advarslen skal oplyse forbrugeren om en stigning i det samlede beløb, der skal betales af forbrugeren, og i givet fald oplyse om retten til at konvertere til en anden valuta og betingelserne herfor samt redegøre for enhver anden ordning, der kan begrænse forbrugerens eksponering for valutakursrisikoen.

5.
     
  Medlemsstaterne kan regulere lån i udenlandsk valuta yderligere, forudsat at sådanne bestemmelser ikke indføres med tilbagevirkende kraft.

6.
     
  De ordninger, der gælder i henhold til denne artikel, meddeles forbrugeren i ESIS og i kreditaftalen. Hvis kreditaftalen ikke indeholder en bestemmelse om, at forbrugerens eksponering for valutakursrisici skal begrænses til valutakurssvingninger på mindre end 20 %, skal ESIS indeholde et illustrativt eksempel på indvirkningen af valutakurssvingninger på 20 %.

Artikel 24

Kreditter med variabel rente

Hvis kreditaftalen er en kredit med variabel rente, sikrer medlemsstaterne, at:

| a) | indeks eller referencerenter, der anvendes til at beregne debitorrenten, er tydelige, tilgængelige, objektive og verificerbare for kreditaftalens parter og de kompetente myndigheder og |
| --- | --- |

a)

indeks eller referencerenter, der anvendes til at beregne debitorrenten, er tydelige, tilgængelige, objektive og verificerbare for kreditaftalens parter og de kompetente myndigheder og

| b) | kreditgiverne eller de ansvarlige for udarbejdelsen af indekser opbevarer arkiver over de indekser, der anvendes til beregning af debitorrenter. |
| --- | --- |

b)

kreditgiverne eller de ansvarlige for udarbejdelsen af indekser opbevarer arkiver over de indekser, der anvendes til beregning af debitorrenter.

Kapitel 10

Forsvarlig gennemførelse af kreditaftaler og hermed forbundne rettigheder

Artikel 25

Førtidig indfrielse

1.
     Medlemsstaterne sikrer, at forbrugeren har ▌ ret til
  helt eller delvis
  at frigøre sig fra sine forpligtelser i medfør af en kreditaftale, før aftalen udløber. I sådanne tilfælde har
  forbrugeren
  ret til en reduktion af forbrugerens samlede kreditomkostninger, der består af renter og omkostninger i den resterende del af aftalens løbetid.

2.   Medlemsstaterne kan fastsætte, at udøvelsen af den i stk. 1 nævnte ret underlægges visse betingelser. Disse betingelser kan omfatte tidsbegrænsninger på udøvelsen af rettigheden,
  en
  forskellig behandling, afhængigt af hvilken type debitorrente der er tale om,
  eller hvornår forbrugeren udøver sin rettighed,
  eller restriktioner med hensyn til de forhold, under hvilke denne rettighed kan udøves.

3.
     Medlemsstaterne kan ▌fastsætte, at kreditgiver
  har
  ret til en rimelig og
  objektiv
  kompensation
  , når det er berettiget,
  for
  mulige
  omkostninger, som er direkte forbundet med
  den
  førtidig
  e
  indfrielse
  , men pålægger ikke forbrugeren en sanktion
  .
  I den henseende overstiger kompensationen ikke kreditgivers økonomiske tab. Medlemsstaterne kan efter disse betingelser fastsætte, at kompensationen ikke må overstige et vist niveau eller kun tillades i et vist tidsrum.

4.
     
  Hvis en forbruger ønsker at frigøre sig fra sine forpligtelser i medfør af en kreditaftale, før aftalen udløber, skal kreditgiver uden forsinkelse efter modtagelse af anmodningen på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium give forbrugeren de oplysninger, der er nødvendige for at overveje denne mulighed. Disse oplysninger skal mindst indeholde en angivelse af, hvor store konsekvenser det vil have for forbrugeren at frigøre sig fra sine forpligtelser, før kreditaftalen udløber, og en klar redegørelse for, hvilke antagelser der er anvendt. De eventuelle antagelser, der er anvendt, skal være rimelige og berettigede.

5.
     
  Medlemsstaterne kan fastsætte, at
  udøvelsen af
  retten i stk. 1 er
  betinget af, at der foreligger en
  legitim
  interesse hos forbrugeren,
  hvis
  den førtidige indfrielse sker i en periode, for hvilken der er aftalt fast forrentning.

▌

Artikel 26

Fleksible og pålidelige markeder

1.
     
  Medlemsstaterne indfører hensigtsmæssige ordninger for at sikre, at krav mod sikkerhedsstillelsen kan gøres gældende af kreditgiver eller på vegne af kreditgiver. Medlemsstaterne sikrer også, at kreditgiver opbevarer relevant dokumentation om de typer af fast ejendom, der accepteres som sikkerhedsstillelse, samt de dermed forbundne bestemmelser om optagelse af lån med pant i fast ejendom.

2.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre en passende statistisk overvågning af boligejendomsmarkedet, bl.a. med henblik på markedsovervågning, ved at tilskynde til udvikling og anvendelse af specifikke prisindekser, der kan være offentlige eller private eller begge dele.

Artikel 27

Oplysninger om ændringer i debitorrenten

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at kreditgiver på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium underretter forbrugeren om enhver ændring i debitorrenten, inden ændringen får virkning. Oplysningerne skal mindst indeholde en angivelse af betalingernes størrelse, efter at den nye debitorrente har fået virkning, og, såfremt betalingernes antal eller hyppighed ændres, nærmere oplysninger herom.

2.
     
  Medlemsstaterne kan dog tillade, at parterne i kreditaftalen bliver enige om, at de i stk. 1 omhandlede oplysninger gives til forbrugeren med jævne mellemrum, såfremt ændringen i debitorrenten hænger sammen med en ændring i en referencesats, at den nye referencesats offentliggøres på en hensigtsmæssig måde, og at oplysninger om den nye referencesats også er tilgængelige i kreditgivers lokaler og meddeles personligt til forbrugeren sammen med størrelsen på de nye periodiske afdrag.

3.
     
  Kreditgivere kan fortsætte med regelmæssigt at oplyse forbrugeren i tilfælde, hvor ændringen i debitorrenten ikke hænger direkte sammen med en ændring i referencesatsen, hvis det var muligt i henhold til national lovgivning før ...

   (******).

4.
     
  Hvis ændringer i debitorrenten afgøres ved auktioner på kapitalmarkederne, og det derfor er umuligt for kreditgiver at underrette forbrugeren om ændringer, før de får virkning, skal kreditgiver i god tid før auktionen skriftligt underrette forbrugeren på papir eller ved hjælp af et andet varigt medium om den forestående procedure og angive, hvordan det kan påvirke debitorrenten.

Artikel 28

Restancer og tvangsauktion

1.
     
  Medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der skal tilskynde kreditgiver til at udvise rimelig tilbageholdenhed, inden der indledes en tvangsauktion.

2.
     
  Medlemsstaterne kan kræve, at de omkostninger, som kreditgiver har tilladelse til at fastsætte og pålægge forbrugeren ved misligholdelse, ikke må være større end højst nødvendigt for at kompensere kreditgiver for de udgifter, denne har afholdt som følge af misligholdelsen.

3.
     
  Medlemsstaterne kan tillade kreditgiver at pålægge forbrugeren yderligere omkostninger i tilfælde af misligholdelse. I så fald fastsætter medlemsstaterne et loft for disse omkostninger.

4.
     
  Medlemsstaterne forhindrer ikke parterne i en kreditaftale i at indgå udtrykkelig aftale om, at returnering eller overdragelse af sikkerhedsstillelsen til kreditgiver eller provenuet ved salg af sikkerhedsstillelsen er tilstrækkelig til at tilbagebetale kreditten.

5.
     
  Hvis den pris, der opnås for den faste ejendom, påvirker det beløb, som forbrugeren skylder, indfører medlemsstaterne procedurer eller foranstaltninger, der gør det muligt at opnå den bedst mulige pris for den tvangsauktionerede faste ejendom.

Hvis der efter tvangsauktionen stadig er udestående gæld, sikrer medlemsstaterne, at der er truffet foranstaltninger til at lette tilbagebetaling med henblik på at beskytte forbrugeren.

Kapitel 11

Krav vedrørende etablering som og tilsyn med kreditformidlere og udpegede repræsentanter

Artikel 29

Adgang for
  kreditformidlere

1.   For at kunne udøve alle eller dele af de kreditformidlingsaktiviteter, der er fastsat i artikel 4, nr. 5),
  eller yde rådgivningstjenester
  skal kreditformidlere
  meddeles
  behørig
  adgang
  hertil af en kompetent myndighed ▌i deres hjemland.
  Hvis en medlemsstat giver udpegede repræsentanter tilladelse i henhold til artikel 31, behøver sådanne udpegede repræsentanter ikke at få adgang som kreditformidler i henhold til nærværende artikel.

▌

2.
     Medlemsstaterne sikrer, at adgangen for kreditformidlere gøres betinget af, at de ud over kravene i artikel 9 mindst opfylder følgende faglige krav:

| a) | Kreditformidlere skal have en erhvervsansvarsforsikring, som dækker de geografiske områder, hvor de tilbyder deres tjenesteydelser, eller en anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af faglig forsømmelighed. Hjemlandet kan dog fastsætte, at den kreditgiver, for hvilken kreditformidler er bemyndiget til at handle, stiller en sådan forsikring eller tilsvarende garanti til rådighed for bundne kreditformidlere.



  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage og, om nødvendigt, ændre reguleringsmæssige tekniske standarder for at fastsætte minimumsbeløbet for erhvervsansvarsforsikringen eller den i nærværende litras første afsnit nævnte tilsvarende garanti. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder vedtages i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.


  EBA udarbejder et udkast til de reguleringsmæssige tekniske standarder for at fastsætte minimumsbeløbet for erhvervsansvarsforsikringen eller den i nærværende litras første afsnit nævnte tilsvarende garanti og forelægger dette for Kommissionen ...

   (*******)

  . EBA gennemgår og udarbejder, om nødvendigt, et udkast til ændring af de reguleringsmæssige tekniske standarder hvad angår minimumsbeløbet for erhvervsansvarsforsikringen eller den i nærværende litras første afsnit nævnte tilsvarende garanti og forelægger dette for Kommissionen første gang inden ...

   (********)

  og derefter hvert andet år. |
| --- | --- |

a)

Kreditformidlere skal have en erhvervsansvarsforsikring, som dækker de geografiske områder, hvor de tilbyder deres tjenesteydelser, eller en anden tilsvarende garanti mod erstatningskrav som følge af faglig forsømmelighed. Hjemlandet kan dog fastsætte, at den kreditgiver, for hvilken kreditformidler er bemyndiget til at handle, stiller en sådan forsikring eller tilsvarende garanti til rådighed for bundne kreditformidlere.

| b) | En fysisk person, der er etableret som kreditformidler, bestyrelsesmedlemmerne hos en kreditformidler, der er etableret som juridisk person, og fysiske personer, som udfører lignende opgaver hos en kreditformidler, der er en juridisk person, men som ikke har en bestyrelse, skal have et godt omdømme. De skal som et minimum have en ren straffeattest eller en anden tilsvarende national attest for så vidt angår alvorlige strafbare handlinger i forbindelse med formueforbrydelser eller anden kriminalitet vedrørende finansielle aktiviteter, og de må ikke tidligere have været erklæret konkurs, medmindre de er blevet rehabiliteret efter national lovgivning. |
| --- | --- |

b)

En fysisk person, der er etableret som kreditformidler, bestyrelsesmedlemmerne hos en kreditformidler, der er etableret som juridisk person, og fysiske personer, som udfører lignende opgaver hos en kreditformidler, der er en juridisk person, men som ikke har en bestyrelse, skal have et godt omdømme. De skal som et minimum have en ren straffeattest eller en anden tilsvarende national attest for så vidt angår alvorlige strafbare handlinger i forbindelse med formueforbrydelser eller anden kriminalitet vedrørende finansielle aktiviteter, og de må ikke tidligere have været erklæret konkurs, medmindre de er blevet rehabiliteret efter national lovgivning.

| c) | En fysisk person, der er etableret som kreditformidler, bestyrelsesmedlemmerne hos en kreditformidler, der er etableret som juridisk person, og fysiske personer, som udfører lignende opgaver hos en kreditformidler, der er en juridisk person, men som ikke har en bestyrelse, skal råde over et hensigtsmæssigt viden- og kompetenceniveau i forbindelse med kreditaftaler. Hjemlandet fastsætter det hensigtsmæssige viden- og kompetenceniveau i overensstemmelse med principperne i bilag III. |
| --- | --- |

c)

En fysisk person, der er etableret som kreditformidler, bestyrelsesmedlemmerne hos en kreditformidler, der er etableret som juridisk person, og fysiske personer, som udfører lignende opgaver hos en kreditformidler, der er en juridisk person, men som ikke har en bestyrelse, skal råde over et hensigtsmæssigt viden- og kompetenceniveau i forbindelse med kreditaftaler. Hjemlandet fastsætter det hensigtsmæssige viden- og kompetenceniveau i overensstemmelse med principperne i bilag III.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kriterier, der er fastsat, for at personale hos kreditformidlere eller kreditgivere kan opfylde deres faglige krav, offentliggøres.

4.
     Medlemsstaterne sikrer, at alle kreditformidlere
  , der har fået adgang
  , uanset om de er etableret som fysiske eller juridiske personer,
  optages i et register hos en kompetent myndighed
  i deres hjemland.
  Medlemsstaterne sikrer, at registret over kreditformidlere ajourføres og er offentligt tilgængeligt online.

Registret over kreditformidlere skal som minimum indeholde følgende oplysninger:

| a) | navnene på de personer i ledelsen, som er ansvarlige for formidlingsforretningerne. Medlemsstaterne kan kræve, at fysiske personer, som
  har
  en kundevendt funktion i en virksomhed inden for kreditformidling, registreres |
| --- | --- |

a)

navnene på de personer i ledelsen, som er ansvarlige for formidlingsforretningerne. Medlemsstaterne kan kræve, at fysiske personer, som
  har
  en kundevendt funktion i en virksomhed inden for kreditformidling, registreres

| b) | de medlemsstater,
  hvor kreditformidler driver
  forretning i henhold til bestemmelserne om etableringsfrihed eller om fri udveksling af tjenesteydelser, og
  som kreditformidler
  har underrettet
  den kompetente myndighed i
  hjemlandet
  om i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3 |
| --- | --- |

b)

de medlemsstater,
  hvor kreditformidler driver
  forretning i henhold til bestemmelserne om etableringsfrihed eller om fri udveksling af tjenesteydelser, og
  som kreditformidler
  har underrettet
  den kompetente myndighed i
  hjemlandet
  om i overensstemmelse med artikel 32, stk. 3

| c) | hvorvidt kreditformidler er bundet eller ej. |
| --- | --- |

c)

hvorvidt kreditformidler er bundet eller ej.

De medlemsstater, der beslutter at benytte sig af den mulighed, der er omhandlet i artikel 30, sikrer, at registret angiver den kreditgiver, på hvis vegne den bundne kreditformidler handler.

De medlemsstater, der beslutter at benytte sig af den mulighed, der er omhandlet i artikel 31, sikrer, at registret angiver den kreditformidler eller i tilfælde af en bunden kreditformidlers udpegede repræsentant den kreditgiver, på hvis vegne de udpegede repræsentanter handler.

5.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at:

| a) | en kreditformidler, som er en juridisk person, har sit hovedkontor i samme medlemsstat som sit vedtægtsmæssige hjemsted, hvis denne har et vedtægtsmæssigt hjemsted i henhold til national ret |
| --- | --- |

a)

en kreditformidler, som er en juridisk person, har sit hovedkontor i samme medlemsstat som sit vedtægtsmæssige hjemsted, hvis denne har et vedtægtsmæssigt hjemsted i henhold til national ret

| b) | en kreditformidler, som ikke er en juridisk person, eller en kreditformidler, som er en juridisk person, men som i henhold til national lovgivning ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, har sit hovedkontor i den medlemsstat, hvor det faktisk udøver sin hovedvirksomhed. |
| --- | --- |

b)

en kreditformidler, som ikke er en juridisk person, eller en kreditformidler, som er en juridisk person, men som i henhold til national lovgivning ikke har noget vedtægtsmæssigt hjemsted, har sit hovedkontor i den medlemsstat, hvor det faktisk udøver sin hovedvirksomhed.

6.
     
  Hver
  medlemsstat opretter ét kontaktsted, der giver nem og hurtig offentlig adgang til oplysninger fra det nationale register, som samles elektronisk og ajourføres løbende. Disse kontaktsteder skal desuden levere oplysningerne om hver medlemsstats kompetente myndigheder.

EBA offentliggør på sit websted henvisninger eller hyperlinks til dette kontaktsted.

7.
     
  Hjemlandene sikrer, at alle de kreditformidlere og udpegede repræsentanter, der har fået adgang, til stadighed opfylder kravene i stk. 2. Dette stykke berører ikke artikel 30 og 31.

8.
     
  Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende denne artikel over for de personer, som udøver kreditformidlingsaktiviteterne i artikel 4, nr. 5), hvis aktiviteterne udøves lejlighedsvis som led i deres erhvervsmæssige virksomhed, og disse aktiviteter er reguleret ved lov eller administrative bestemmelser eller en fagetisk kodeks for det pågældende erhverv, som ikke udelukker, at disse aktiviteter kan udøves.

9.
     
  Nærværende artikel finder ikke anvendelse på kreditinstitutter, som har tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2013/36/EU eller på andre finansielle institutioner, der i henhold til national lovgivning er omfattet af en tilsvarende tilladelses- og tilsynsordning.

Artikel 30

Kreditformidlere, der kun er bundet til én kreditgiver

1.
     
  Med forbehold af artikel 31, stk. 1, kan medlemsstaterne tillade, at bundne kreditformidlere, der er omhandlet i artikel 4, nr. 7), litra a), får adgang af de kompetente myndigheder gennem den kreditgiver
  , på hvis vegne den
  bundne
  kreditformidler
  udelukkende handler
  .

I sådanne tilfælde bevarer kreditgiver det fulde og ubetingede ansvar for enhver handling eller undladelse fra den bundne kreditformidlers side, når denne handler på kreditgivers vegne på områder, der er omfattet af dette direktiv. Medlemsstaterne kræver, at kreditgiver sikrer, at disse bundne kreditformidlere mindst opfylder de faglige krav i artikel 29, stk. 2.

2.
     
  Med forbehold af artikel 34 skal kreditgivere overvåge aktiviteterne hos de bundne kreditformidlere, der er omhandlet i artikel 4, nr. 7), litra a), for at sikre, at de fortsat overholder bestemmelserne i dette direktiv. Kreditgiver er navnlig ansvarlig for at kontrollere, at den bundne kreditformidler og dennes personale opfylder kravene til viden og kompetencer.

Artikel 31

Udpegede repræsentanter

1.
     
  Medlemsstaterne kan beslutte at tillade, at en kreditformidler udpeger udpegede repræsentanter.

Er den udpegede repræsentant udpeget af en bunden kreditformidler som omhandlet i artikel 4, nr. 7), litra a), bevarer kreditgiver det fulde og ubetingede ansvar for enhver handling eller undladelse fra den udpegede repræsentants side, når denne handler på den pågældende kreditformidlers vegne, på områder, der er omfattet af dette direktiv. I andre tilfælde bevarer kreditgiver det fulde og ubetingede ansvar for enhver handling eller undladelse fra den udpegede repræsentants side, når denne handler på kreditformidlers vegne på områder, der er omfattet af dette direktiv.

2.
     
  Kreditformidlere sikrer, at deres udpegede repræsentanter mindst opfylder de faglige krav i artikel 29, stk. 2. Hjemlandet kan dog fastsætte, at den kreditformidler, for hvilken den udpegede repræsentant er bemyndiget til at handle, kan stille en erhvervsansvarsforsikring eller tilsvarende garanti til rådighed.

3.
     
  Med forbehold af artikel 34 overvåger kreditformidlere deres udpegede repræsentanters aktiviteter for at sikre, at de fuldt ud overholder bestemmelserne i dette direktiv. Kreditformidlerne er navnlig ansvarlige for at kontrollere, at de udpegede repræsentanter og deres personale opfylder kravene til viden og kompetencer.

4.
     
  Medlemsstater, der tillader, at en kreditformidler udpeger udpegede repræsentanter, opretter et offentligt register, der som minimum indeholder de i artikel 29, stk. 4, nævnte oplysninger. Udpegede repræsentanter registreres i det offentlige register i den medlemsstat, hvor de er etableret. Registret ajourføres regelmæssigt. Det gøres offentligt tilgængeligt.

Artikel 32

Etableringsfrihed ▌og ▌fri udveksling af ▌tjenesteydelser
  for kreditformidlere

1.   Den kompetente myndighed i hjemlandets beslutning om, at give en
  kreditformidler adgang, jf. artikel 29, stk. 1,
  gælder for hele Unionens geografiske område, uden ▌at der kræves yderligere
  adgang
  fra de kompetente myndigheder i værtslandet eller værtslandene
  for at kunne udføre de aktiviteter og yde de tjenester, der er dækket af adgangen, forudsat at de aktiviteter, som en kreditformidler agter at udføre i værtslandene, er omfattet af adgangen
  .
  Kreditformidlere må imidlertid ikke yde deres tjenester i forbindelse med kreditaftaler, der tilbydes af ikkekreditinstitutter til forbrugere i en medlemsstat, hvor sådanne ikkekreditinstitutter ikke må udøve virksomhed.

2.
     
  Udpegede repræsentanter, der udpeges i de medlemsstater, som benytter sig af muligheden i artikel 31, må ikke udøve en del af eller alle de kreditformidlingsaktiviteter, der er anført i artikel 4, nr. 5) eller yde rådgivningstjenester i de medlemsstater, hvor sådanne udpegede repræsentanter ikke må udøve virksomhed.

3.   En kreditformidler,
  der har fået adgang, og som
  agter at
  udøve
  virksomhed for første gang i én eller flere medlemsstater som led i den fri udveksling af tjenesteydelser eller
  i forbindelse med etablering af en filial
  , underretter hjemlandets kompetente myndigheder herom.

Senest en måned efter denne underretning meddeler disse kompetente myndigheder de kompetente myndigheder i de pågældende værtslande, at kreditformidler agter at udøve virksomhed, og underretter samtidig den pågældende kreditformidler om denne meddelelse.
  De underretter også de kompetente myndigheder i det eller de pågældende værtslande om de kreditgivere, hvortil kreditformidler er bundet, og om, hvorvidt kreditgiverne tager det fulde og ubetingede ansvar for kreditformidlers aktiviteter. Værtslandet anvender oplysningerne fra hjemlandet til at optage de nødvendige oplysninger i sit register.

Kreditformidler kan påbegynde sin virksomhed en måned efter den dato, hvor han af hjemlandets kompetente myndigheder blev underrettet om den i andet afsnit nævnte meddelelse.

4.   
  Inden
  en
  filial af en kreditformidler påbegynder sin virksomhed eller inden to måneder efter modtagelsen af den meddelelse, der er omhandlet i stk. 3, andet afsnit, forbereder de kompetente myndigheder i værtslandet tilsynet med kreditformidler i overensstemmelse med artikel 34 og underretter om nødvendigt kreditformidler om de betingelser, hvorunder disse aktiviteter skal udføres i værtslandet på de områder, der ikke er harmoniseret i EU-retten.

Artikel 33

Inddragelse af adgangen
  for kreditformidlere

1.
     
  Den kompetente myndighed i hjemlandet kan inddrage den adgang, der er givet en kreditformidler i overensstemmelse med artikel 29, hvis en sådan kreditformidler:

| a) | udtrykkeligt giver afkald på adgangen eller ikke har udøvet de kreditformidlingsaktiviteter, der er omhandlet i artikel 4, nr. 5), eller ydet rådgivningstjenester i de foregående seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at adgangen bortfalder i sådanne tilfælde |
| --- | --- |

a)

udtrykkeligt giver afkald på adgangen eller ikke har udøvet de kreditformidlingsaktiviteter, der er omhandlet i artikel 4, nr. 5), eller ydet rådgivningstjenester i de foregående seks måneder, medmindre der i den pågældende medlemsstat findes bestemmelser om, at adgangen bortfalder i sådanne tilfælde

| b) | har fået adgang ved hjælp af urigtige eller vildledende erklæringer eller på anden uretmæssig vis |
| --- | --- |

b)

har fået adgang ved hjælp af urigtige eller vildledende erklæringer eller på anden uretmæssig vis

| c) | ikke længere opfylder de krav, i henhold til hvilke adgangen blev givet |
| --- | --- |

c)

ikke længere opfylder de krav, i henhold til hvilke adgangen blev givet

| d) | er omfattet af forhold, hvor national ret i spørgsmål, som ikke er omfattet af dette direktiv, medfører, at godkendelsen inddrages |
| --- | --- |

d)

er omfattet af forhold, hvor national ret i spørgsmål, som ikke er omfattet af dette direktiv, medfører, at godkendelsen inddrages

| e) | har gjort sig skyldig i alvorlig eller systematisk overtrædelse af de bestemmelser om kreditformidleres driftsbetingelser, som vedtages i medfør af dette direktiv. |
| --- | --- |

e)

har gjort sig skyldig i alvorlig eller systematisk overtrædelse af de bestemmelser om kreditformidleres driftsbetingelser, som vedtages i medfør af dette direktiv.

2.
     
  Hvis adgangen for en kreditformidler
  inddrages af den
  kompetente myndighed i
  hjemlandet, underretter
  sidstnævnte
  på enhver hensigtsmæssig måde de
  kompetente myndigheder i
  værtslandet eller værtslandene om en sådan inddragelse så hurtigt som muligt og senest inden
  14 dage
  .

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kreditformidlere, som har fået deres adgang inddraget, fjernes fra registret uden unødig forsinkelse.

Artikel 34

Tilsyn med kreditformidlere og udpegede repræsentanter

1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder i hjemlandet fører tilsyn med kreditformidlernes igangværende aktiviteter.

Hjemlandene fastsætter, at der føres tilsyn med bundne kreditformidlere direkte eller som en del af tilsynet med den kreditgiver, på hvis vegne de handler, hvis kreditgiver er et kreditinstitut, som har tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2013/36/EU, eller en anden finansiel institution, der i henhold til national lovgivning er omfattet af en tilsvarende tilladelses- og tilsynsordning. Hvis den bundne kreditformidler yder tjenester i en anden medlemsstat end hjemlandet, føres der dog direkte tilsyn med den bundne kreditformidler.

Hjemlande, der tillader, at kreditformidlere udpeger repræsentanter i overensstemmelse med artikel 31, sikrer, at der føres tilsyn med sådanne udpegede repræsentanter enten direkte eller som en del af tilsynet med den kreditformidler, på hvis vegne repræsentanten handler.

2.
     
  De kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor en kreditformidler har en filial, er ansvarlige for at sikre, at de tjenester, der ydes af kreditformidler på det pågældende område, er i overensstemmelse med de forpligtelser, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, og artikel 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 22 og 39 samt i foranstaltninger vedtaget i medfør heraf.

Hvis de kompetente myndigheder i et værtsland konstaterer, at en kreditformidler, som har en filial på dets område, overtræder de foranstaltninger, der er vedtaget i den pågældende medlemsstat i medfør af artikel 7, stk. 1, og artikel 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 22 og 39, kræver disse myndigheder, at den pågældende kreditformidler bringer det ulovlige forhold til ophør.

Hvis den pågældende kreditformidler ikke tager de nødvendige skridt, iværksætter de kompetente myndigheder i værtslandet alle nødvendige tiltag med henblik på at sikre, at kreditformidler bringer det ulovlige forhold til ophør. Arten af disse tiltag meddeles de kompetente myndigheder i hjemlandet.

Hvis kreditformidler til trods for de tiltag, der er iværksat af værtslandet, fortsat overtræder de i første afsnit omhandlede foranstaltninger, som finder anvendelse i værtslandet, kan værtslandet, efter at have givet de kompetente myndigheder i hjemlandet underretning herom, iværksætte de tiltag, der er nødvendige for at forebygge eller sanktionere nye ulovligheder og om nødvendigt forhindre, at kreditformidler udfører nye forretninger på dets område. Kommissionen skal uden unødig forsinkelse have meddelelse om sådanne tiltag.

Hvis den kompetente myndighed i hjemlandet er uenig i de tiltag, der iværksættes af værtslandet, kan den indbringe sagen for EBA og anmode denne om bistand, jf. artikel 19 i forordning (EU) nr. 1093/2010. I så fald kan EBA handle i overensstemmelse med de beføjelser, der er tillagt den i henhold til nævnte artikel.

3.
     
  De kompetente myndigheder i de medlemsstater, hvor filialen er beliggende, har ret til at gennemgå de ordninger, filialen har etableret, og til at kræve de ændringer, der er strengt nødvendige for at opfylde sine forpligtelser i henhold til stk. 2 og for at gøre det muligt for de kompetente myndigheder i hjemlandet at håndhæve forpligtelserne i henhold til artikel 7, stk. 2, 3 og 4, samt de foranstaltninger, der er vedtaget i medfør heraf for så vidt angår de tjenester, som filialen yder.

4.
     
  Hvis den kompetente myndighed i værtslandet har klare og påviselige grunde til at tro, at en kreditformidler, der handler på dets område som led i den fri udveksling af tjenesteydelser, har tilsidesat forpligtelserne i de foranstaltninger, der vedtages i medfør af dette direktiv, eller at en kreditformidler, der har en filial på dets område, har tilsidesat forpligtelserne i de foranstaltninger, der vedtages i medfør af dette direktiv, ud over dem, der er anført i stk. 2, forelægger den disse grunde for den kompetente myndighed i hjemlandet, som iværksætter de nødvendige tiltag.

I de tilfælde, hvor den kompetente myndighed i hjemlandet ikke iværksætter nogen tiltag inden en måned efter at have fået forelagt disse grunde, eller hvor en kreditformidler på trods af de tiltag, som den kompetente myndighed i hjemlandet har iværksat, fortsætter med at handle på en måde, der klart er til skade for forbrugerinteresserne i værtslandet, eller som hindrer markederne i at fungere korrekt, gælder følgende:

| a) | Den kompetente myndighed i værtslandet iværksætter, efter at have underrettet den kompetente myndighed i hjemlandet herom, alle nødvendige tiltag for at beskytte forbrugerne og sikre, at markederne fungerer korrekt, herunder ved at forhindre, at den overtrædende kreditformidler udfører nye forretninger på dens område. Kommissionen og EBA skal uden unødig forsinkelse have meddelelse om sådanne tiltag |
| --- | --- |

a)

Den kompetente myndighed i værtslandet iværksætter, efter at have underrettet den kompetente myndighed i hjemlandet herom, alle nødvendige tiltag for at beskytte forbrugerne og sikre, at markederne fungerer korrekt, herunder ved at forhindre, at den overtrædende kreditformidler udfører nye forretninger på dens område. Kommissionen og EBA skal uden unødig forsinkelse have meddelelse om sådanne tiltag

| b) | Den kompetente myndighed i værtslandet kan indbringe sagen for EBA og anmode denne om bistand, jf. artikel 19 i forordning (EU) nr. 1093/2010. I så fald kan EBA handle i overensstemmelse med de beføjelser, der er tillagt den i henhold til nævnte artikel. |
| --- | --- |

b)

Den kompetente myndighed i værtslandet kan indbringe sagen for EBA og anmode denne om bistand, jf. artikel 19 i forordning (EU) nr. 1093/2010. I så fald kan EBA handle i overensstemmelse med de beføjelser, der er tillagt den i henhold til nævnte artikel.

5.
     
  Medlemsstaterne fastsætter, at når en kreditformidler, der er meddelt adgang i en anden medlemsstat, har oprettet en filial på dens område, kan de kompetente myndigheder i hjemlandet under udøvelsen af deres hverv og efter at have underrettet de kompetente myndigheder i værtslandet herom udføre inspektion på stedet hos den pågældende filial.

6.
     
  Den fordeling af opgaver mellem medlemsstaterne, som er fastlagt i denne artikel, berører i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til EU-retten ikke medlemsstaternes kompetence på de områder, der ikke er omfattet af dette direktiv.

Kapitel 12

Godkendelse af og tilsyn med ikkekreditinstitutter

Artikel 35

Godkendelse af og tilsyn med ikkekreditinstitutter

Medlemsstaterne sikrer, at ikkekreditinstitutter gennemgår en passende godkendelsesproces, herunder optagelse af ikkekreditinstituttet i et register samt en kompetent myndigheds tilsynsordninger.

Kapitel 13

Samarbejde mellem kompetente myndigheder i forskellige medlemsstater

Artikel 36

Pligt til at samarbejde

1.
     De kompetente myndigheder i de forskellige medlemsstater samarbejder med hinanden på grundlag af deres beføjelser enten i henhold til dette direktiv eller til national ret, når det er nødvendigt for, at de kan varetage de opgaver, der er fastsat i dette direktiv.

De kompetente myndigheder bistår de kompetente myndigheder i de øvrige medlemsstater. De udveksler især oplysninger og samarbejder om undersøgelser
  eller
  tilsyn.

Med henblik på at lette og fremskynde samarbejdet og navnlig udvekslingen af oplysninger udpeger medlemsstaterne én kompetent myndighed som kontaktpunkt i henhold til dette direktiv. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen og de øvrige medlemsstater navnene på de myndigheder, der er udpeget til at kunne modtage anmodninger om udveksling af oplysninger eller samarbejde i henhold til dette stykke.

2.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige administrative og organisatoriske foranstaltninger til at lette ydelsen af bistand som omhandlet i stk. 1.

3.
     
  De kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som er blevet udpeget som kontaktpunkter i overensstemmelse med stk. 1 i dette direktiv, giver uden unødig forsinkelse hinanden de oplysninger, som er nødvendige for, at de kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til artikel 5, kan varetage deres opgaver i overensstemmelse med de foranstaltninger, der vedtages i medfør af dette direktiv.

De kompetente myndigheder, der udveksler oplysninger med andre kompetente myndigheder efter dette direktiv, kan på tidspunktet for meddelelsen af sådanne oplysninger angive, at disse ikke må videregives uden deres udtrykkelige tilladelse, og oplysningerne må i så fald kun udveksles med henblik på anvendelse til de formål, som disse myndigheder har givet deres tilladelse til.

Den kompetente
  myndighed, der er udpeget som kontaktpunkt, kan videregive de oplysninger, den har modtaget, til de andre kompetente myndigheder, men må ikke videregive oplysningerne til andre organer eller fysiske eller juridiske personer uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente myndigheder, som meddelte oplysningerne, og de må alene anvendes til de formål, som disse myndigheder har givet deres tilladelse til, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, i hvilke tilfælde det straks underretter det kontaktpunkt, som leverede oplysningerne.

4.
     
  En kompetent myndighed må kun nægte at efterkomme en anmodning om samarbejde i forbindelse med undersøgelser eller tilsyn eller at udveksle oplysninger i henhold til stk. 3, hvis:

| a) | undersøgelsen, kontrollen på stedet, tilsynet eller udvekslingen af oplysninger kan bringe den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller grundlæggende retsprincipper i fare |
| --- | --- |

a)

undersøgelsen, kontrollen på stedet, tilsynet eller udvekslingen af oplysninger kan bringe den pågældende medlemsstats suverænitet, sikkerhed eller grundlæggende retsprincipper i fare

| b) | der allerede er indledt retsforfølgning med hensyn til de samme forhold og mod de samme personer ved myndighederne i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

b)

der allerede er indledt retsforfølgning med hensyn til de samme forhold og mod de samme personer ved myndighederne i den pågældende medlemsstat

| c) | der allerede er afsagt endelig dom mod de samme personer og med hensyn til de samme forhold i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

der allerede er afsagt endelig dom mod de samme personer og med hensyn til de samme forhold i den pågældende medlemsstat.

I tilfælde af nægtelse skal den kompetente myndighed give den kompetente myndighed, der fremsætter anmodningen, meddelelse herom og fremlægge så detaljerede oplysninger som muligt.

Artikel 37

Bilæggelse af tvister mellem kompetente myndigheder

Såfremt en anmodning om samarbejde, navnlig udveksling af oplysninger, er blevet afvist eller ikke er blevet behandlet inden for en rimelig frist,
  kan de kompetente myndigheder indbringe sagen for EBA
  og anmode denne om bistand i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1093/2010. I så fald kan EBA handle i overensstemmelse med de beføjelser, der er tillagt den i henhold til nævnte artikel,
  og enhver bindende afgørelse truffet af EBA i medfør af nævnte artikel er bindende for de pågældende kompetente myndigheder, uanset om disse kompetente myndigheder er medlemmer af EBA eller ej.

▌

Kapitel 14

Afsluttende bestemmelser

Artikel 38

Sanktioner

1.   
  Medlemsstaterne fastsætter regler for sanktioner for overtrædelser af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv
  , og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf.
  Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

2.   Medlemsstaterne
  fastsætter
  , at den kompetente myndighed
  kan offentliggøre
  , hvilke
  administrative
  sanktioner der vil blive pålagt for overtrædelse af foranstaltninger vedtaget i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv, medmindre en sådan meddelelse er til alvorlig fare for finansmarkederne eller vil forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade.

Artikel 39 ▌

Tvistbilæggelsesordninger

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der findes egnede og effektive procedurer for udenretslig klage- og tvistbilæggelse vedrørende
  forbrugertvister med kreditgivere,
  kreditformidlere og
  udpegede repræsentanter i forbindelse med kreditaftaler
  , og anvender i påkommende tilfælde de eksisterende organer. Medlemsstaterne ▌sikrer, at
  sådanne procedurer finder anvendelse
  på kreditgivere og kreditformidlere
  og omfatter de udpegede repræsentanters aktiviteter
  .

2.   Medlemsstaterne
  kræver, at
  organer, der er ansvarlige for udenretslig klage- og tvistbilæggelse, samarbejder
  for at løse
  grænseoverskridende tvister
  vedrørende kreditaftaler
  .

Artikel 40 ▌

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1
  .
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastsatte betingelser.

2.   
  Beføjelserne
  til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 14, stk. 9, og artikel 
  17, stk. 8,
  tillægges Kommissionen for en ubestemt periode
  fra den
  .... (*********)

3.   
  Den i artikel 14, stk. 9, og artikel 17, stk. 8, omhandlede delegation af beføjelser kan når som helst tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 14, stk. 9, og artikel 17, stk. 8, træder kun i kraft, hvis hverken
  Europa-Parlamentet
  eller Rådet
  har gjort indsigelse inden for en periode på
  tre
  måneder fra meddelelsen
  af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet
  ,
  eller hvis
  Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt Kommissionen,
  at de ikke agter at gøre indsigelse
  .
  fristen forlænges med tre måneder på
  Europa-Parlamentets eller Rådets
  initiativ
  ▌.

Artikel 41

Direktivets ufravigelige karakter

Medlemsstaterne sikrer, at:

| a) | forbrugerne ikke kan give afkald på de rettigheder, der tilkommer dem i medfør af national ret, der gennemfører dette direktiv eller svarer til dette direktivs bestemmelser |
| --- | --- |

a)

forbrugerne ikke kan give afkald på de rettigheder, der tilkommer dem i medfør af national ret, der gennemfører dette direktiv eller svarer til dette direktivs bestemmelser

| b) | de foranstaltninger, som de vedtager til
  gennemførelse
  af dette direktiv, ikke kan omgås
  på en måde, som kan medføre, at forbrugerne mister den beskyttelse, som dette direktiv giver,
  som følge af den måde, aftalerne udformes på, navnlig ved at lade de kreditaftaler, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde, indgå i kreditaftaler, hvis art eller formål kunne gøre det muligt at undgå
  anvendelsen af disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

b)

de foranstaltninger, som de vedtager til
  gennemførelse
  af dette direktiv, ikke kan omgås
  på en måde, som kan medføre, at forbrugerne mister den beskyttelse, som dette direktiv giver,
  som følge af den måde, aftalerne udformes på, navnlig ved at lade de kreditaftaler, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde, indgå i kreditaftaler, hvis art eller formål kunne gøre det muligt at undgå
  anvendelsen af disse foranstaltninger.

▌

Artikel 42

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den ... (**********) de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser.

Hvis de dokumenter, der ledsager medlemsstaternes underretning om gennemførelsesforanstaltninger, ikke er tilstrækkelige til fuldt ud at vurdere disse foranstaltningers overholdelse af visse bestemmelser i nærværende direktiv, kan Kommissionen efter EBA's anmodning med henblik på udførelsen af dens opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 1093/2010 eller på eget initiativ pålægge medlemsstaterne at fremlægge mere detaljerede oplysninger om gennemførelsen af dette direktiv og gennemførelsen af disse foranstaltninger.

2.
     
  Medlemsstaterne
  anvender de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger fra den ... (**********).

Disse foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

3.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de vedtager på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 
  43

Overgangsbestemmelser

1.
     
  Dette direktiv finder ikke anvendelse på de kreditaftaler, der eksisterer inden ...

   (***********).

2.
     
  Kreditformidlere, som allerede udøvede de kreditformidlingsaktiviteter, der er omhandlet i artikel 4, nr. 5, inden den ...

   (************),
  og som endnu ikke er meddelt adgang i overensstemmelse med betingelserne i den nationale lovgivning i det hjemland, der gennemfører dette direktiv, kan fortsætte disse aktiviteter i overensstemmelse med den nationale lovgivning indtil den ...

   (*************)

  . En kreditformidler, der udnytter denne undtagelse, kan kun udføre aktiviteterne i sit eget hjemland, medmindre de nødvendige lovmæssige krav i værtslandene også opfyldes.

3.
     
  Kreditgivere, kreditformidlere eller udpegede repræsentanter, der udøvede aktiviteter, der er reguleret af dette direktiv inden den...

   (**************)

  , skal overholde den nationale lovgivning til gennemførelse af artikel 9 senest den ...

   (*************)

  .

Artikel 44

Revisionsklausul

1.
     Kommissionen foretager en gennemgang
  af dette direktiv senest den ...

   (***************). Ved gennemgangen tages effektiviteten og hensigtsmæssigheden af bestemmelserne for forbrugeren og det indre marked op til overvejelse.

Gennemgangen omfatter følgende:

| a) | en vurdering af
  brugen og
  forbrugerens
  forståelse af og
  tilfredshed med ESIS-formularen |
| --- | --- |

a)

en vurdering af
  brugen og
  forbrugerens
  forståelse af og
  tilfredshed med ESIS-formularen

| b) | en analyse af
  andre oplysninger forud for aftaleindgåelse |
| --- | --- |

b)

en analyse af
  andre oplysninger forud for aftaleindgåelse

| c) | en analyse af tværnationale forretninger udført af kreditformidlere og kreditgivere |
| --- | --- |

c)

en analyse af tværnationale forretninger udført af kreditformidlere og kreditgivere

| d) | en analyse af udviklingen på markedet for ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse |
| --- | --- |

d)

en analyse af udviklingen på markedet for ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom til beboelse

| e) | en vurdering af behovet for yderligere foranstaltninger, herunder en pasordning for ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom |
| --- | --- |

e)

en vurdering af behovet for yderligere foranstaltninger, herunder en pasordning for ikkekreditinstitutter, som tilbyder kreditaftaler i forbindelse med fast ejendom

| f) | en undersøgelse af
  behovet
  for at indføre
  supplerende
  rettigheder og forpligtelser i fasen efter kreditaftalernes indgåelse. |
| --- | --- |

f)

en undersøgelse af
  behovet
  for at indføre
  supplerende
  rettigheder og forpligtelser i fasen efter kreditaftalernes indgåelse.

| g) | en vurdering af,
  hvorvidt direktivets anvendelsesområde fortsat er hensigtsmæssigt under hensyn til dets indvirkning på andre, substituerbare kreditformer |
| --- | --- |

g)

en vurdering af,
  hvorvidt direktivets anvendelsesområde fortsat er hensigtsmæssigt under hensyn til dets indvirkning på andre, substituerbare kreditformer

| h) | en vurdering af, hvorvidt yderligere foranstaltninger er nødvendige for at sikre sporbarheden af kreditaftaler med sikkerhed i fast ejendom til beboelse |
| --- | --- |

h)

en vurdering af, hvorvidt yderligere foranstaltninger er nødvendige for at sikre sporbarheden af kreditaftaler med sikkerhed i fast ejendom til beboelse

| i) | en vurdering af, hvorvidt der er data til rådighed om prisudviklingen for fast ejendom til beboelse, og i hvilket omfang disse data er sammenlignelige |
| --- | --- |

i)

en vurdering af, hvorvidt der er data til rådighed om prisudviklingen for fast ejendom til beboelse, og i hvilket omfang disse data er sammenlignelige

| j) | en vurdering af, hvorvidt det fortsat er hensigtsmæssigt at anvende direktiv 2008/48/EF på kreditter uden sikkerhedsstillelse med henblik på istandsættelse af fast ejendom til beboelse for et samlet kreditbeløb, der overstiger det maksimale beløb, der er angivet i nævnte direktivs artikel 2, stk. 2, litra c) |
| --- | --- |

j)

en vurdering af, hvorvidt det fortsat er hensigtsmæssigt at anvende direktiv 2008/48/EF på kreditter uden sikkerhedsstillelse med henblik på istandsættelse af fast ejendom til beboelse for et samlet kreditbeløb, der overstiger det maksimale beløb, der er angivet i nævnte direktivs artikel 2, stk. 2, litra c)

| k) | en vurdering af, hvorvidt ordningerne for offentliggørelse af sanktioner i henhold til artikel 38, stk. 2, sikrer tilstrækkelig gennemsigtighed |
| --- | --- |

k)

en vurdering af, hvorvidt ordningerne for offentliggørelse af sanktioner i henhold til artikel 38, stk. 2, sikrer tilstrækkelig gennemsigtighed

| l) | en vurdering af, hvorvidt de advarsler, der er omhandlet i artikel 11, stk. 6, og artikel 13, stk. 2, er proportionale, og af mulighederne for yderligere harmonisering af risikoadvarsler. |
| --- | --- |

l)

en vurdering af, hvorvidt de advarsler, der er omhandlet i artikel 11, stk. 6, og artikel 13, stk. 2, er proportionale, og af mulighederne for yderligere harmonisering af risikoadvarsler.

Artikel 45

Yderligere initiativer vedrørende ansvarlig långivning og låntagning

Senest den
  ... (****************)

  forelægger Kommissionen en omfattende rapport indeholdende en evaluering af de overordnede udfordringer i forbindelse med privat overdrevet gældsætning med direkte forbindelse til kreditaktivitet. Den undersøger også behovet for tilsyn med kreditregistre og muligheden for at udvikle mere fleksible og pålidelige markeder. Rapporten ledsages om fornødent af lovgivningsforslag.

Artikel 46

Ændring af direktiv 2008/48/EF

I artikel 2 i direktiv 2008/48/EF indsættes følgende stykke:

»2a.
     
  Uanset stk. 2, litra c), finder dette direktiv også anvendelse på kreditaftaler uden sikkerhedsstillelse med henblik på istandsættelse af fast ejendom til beboelse for et samlet kreditbeløb, der overstiger 75 000 EUR.«

Artikel 47

Artikel 47

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 48

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 240 af 18.8.2011, s. 3.

1

(2)  EUT C 318 af 29.10.2011, s. 133.

2

(3)  EUT L 133 af 22.5.2008, s. 66.

3

(4)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 16.

4

(5)  

  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338.

5

EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338.

(6)  EFT L 9 af 15.1.2003, s. 3.

6

(7)  EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1.

7

(8)  

  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

8

EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(9)  

  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

9

EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(10)  EFT L 69 af 10.3.2001, s. 25.

10

(11)  

  EFT L 95 af 21.4.1993, s. 29.

11

EFT L 95 af 21.4.1993, s. 29.

(12)  

  EUT L 296 af 15.11.2011, s. 35.

12

EUT L 296 af 15.11.2011, s. 35.

(13)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

13

(14)  EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1.

14

(15)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 12.

15

(16)  

  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

16

EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

(17)  

  EUT C 377 af 23.12.2011, s. 5.

17

EUT C 377 af 23.12.2011, s. 5.

(18)  

  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

18

EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(19)  EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19.

19

(*)  
  To år efter dette direktivs ikrafttræden

*

To år efter dette direktivs ikrafttræden

(**)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

**

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(***)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

***

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(****)  
  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

****

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(*****)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

*****

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(******)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

******

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(*******)  Seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

*******

(********)  Fire år efter dette direktivs ikrafttræden.

********

(*********)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

*********

(**********)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

**********

(***********)  
  To år efter direktivets ikrafttræden.

***********

To år efter direktivets ikrafttræden.

(************)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

************

(*************)  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

*************

(**************)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

**************

(***************)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

***************

(****************)  
  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

****************

Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

BILAG I

BEREGNING AF DE ÅRLIGE OMKOSTNINGER I PROCENT

| I. | Grundligning, der angiver ækvivalensen mellem udnyttede kreditmuligheder på den ene side og tilbagebetalinger og omkostninger på den anden side.
  Grundligningen, som bestemmer de årlige omkostninger i procent (ÅOP), sætter på årsbasis lighedstegn mellem den samlede nutidsværdi af udnyttede kreditmuligheder og den samlede nutidsværdi af tilbagebetalinger og betalinger af omkostninger:



  hvor:






  — | X er ÅOP |
| --- | --- | --- |

I.

Grundligning, der angiver ækvivalensen mellem udnyttede kreditmuligheder på den ene side og tilbagebetalinger og omkostninger på den anden side.

Grundligningen, som bestemmer de årlige omkostninger i procent (ÅOP), sætter på årsbasis lighedstegn mellem den samlede nutidsværdi af udnyttede kreditmuligheder og den samlede nutidsværdi af tilbagebetalinger og betalinger af omkostninger:

Image

hvor:

—

X er ÅOP

| — | m er nummeret for sidste udnyttelse af kreditmuligheden |
| --- | --- |

—

m er nummeret for sidste udnyttelse af kreditmuligheden

| — | k er nummeret på en udnyttelse af kreditmuligheden, hvor 1 ≤ k ≤ m |
| --- | --- |

—

k er nummeret på en udnyttelse af kreditmuligheden, hvor 1 ≤ k ≤ m

| — | Ck er størrelsen af den udnyttede kreditmulighed k |
| --- | --- |

—

Ck er størrelsen af den udnyttede kreditmulighed k

| — | tk er tidsintervallet, udtrykt i år eller brøkdele af et år, mellem tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden og tidspunkterne for hver efterfølgende udnyttelse af kreditmuligheden, hvor t1 = 0 |
| --- | --- |

—

tk er tidsintervallet, udtrykt i år eller brøkdele af et år, mellem tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden og tidspunkterne for hver efterfølgende udnyttelse af kreditmuligheden, hvor t1 = 0

| — | m' er nummeret på sidste tilbagebetaling eller betaling af omkostninger |
| --- | --- |

—

m' er nummeret på sidste tilbagebetaling eller betaling af omkostninger

| — | l er nummeret på en tilbagebetaling eller betaling af omkostninger |
| --- | --- |

—

l er nummeret på en tilbagebetaling eller betaling af omkostninger

| — | Dl er størrelsen af en tilbagebetaling eller betaling af omkostninger |
| --- | --- |

—

Dl er størrelsen af en tilbagebetaling eller betaling af omkostninger

| — | sl er tidsintervallet, udtrykt i år eller brøkdele af et år, mellem tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden og tidspunkterne for hver tilbagebetaling eller betaling af omkostninger. |
| --- | --- |

—

sl er tidsintervallet, udtrykt i år eller brøkdele af et år, mellem tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden og tidspunkterne for hver tilbagebetaling eller betaling af omkostninger.

Yderligere bemærkninger:

| a) | De beløb, der betales af parterne på forskellige tidspunkter, er ikke nødvendigvis lige store og betales ikke nødvendigvis med lige store tidsintervaller. |
| --- | --- |

a)

De beløb, der betales af parterne på forskellige tidspunkter, er ikke nødvendigvis lige store og betales ikke nødvendigvis med lige store tidsintervaller.

| b) | Begyndelsestidspunktet er tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden. |
| --- | --- |

b)

Begyndelsestidspunktet er tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden.

| c) | Tidsintervallet mellem de ved beregningen anvendte tidspunkter udtrykkes i år eller brøkdele af et år. Et år antages at have 365 dage (skudår 366 dage), 52 uger eller 12 lige lange måneder. Hver måned antages at have 30,41666 dage (= 365/12), uanset om der er tale om et skudår.

  Hvis tidsintervallet mellem de tidspunkter, der anvendes ved beregningen, ikke kan udtrykkes som et helt antal uger, måneder eller år, udtrykkes tidsintervallet som et helt antal af en af de pågældende perioder kombineret med et antal dage. Hvis der anvendes dage:









  i) | medregnes hver dag, herunder weekender og ferier |
| --- | --- | --- |

c)

Tidsintervallet mellem de ved beregningen anvendte tidspunkter udtrykkes i år eller brøkdele af et år. Et år antages at have 365 dage (skudår 366 dage), 52 uger eller 12 lige lange måneder. Hver måned antages at have 30,41666 dage (= 365/12), uanset om der er tale om et skudår.

i)

medregnes hver dag, herunder weekender og ferier

| ii) | medregnes lige lange perioder og derefter dage tilbage til datoen for den første udnyttelse af kreditmuligheden |
| --- | --- |

ii)

medregnes lige lange perioder og derefter dage tilbage til datoen for den første udnyttelse af kreditmuligheden

| iii) | findes længden af perioden i dage ved at se bort fra den første dag og medtage den sidste dag og udtrykkes i år ved at dividere denne periode med antallet af dage (365 eller 366 dage) i hele året ved at regne tilbage fra den sidste dag til den samme dag det foregående år. |
| --- | --- |

iii)

findes længden af perioden i dage ved at se bort fra den første dag og medtage den sidste dag og udtrykkes i år ved at dividere denne periode med antallet af dage (365 eller 366 dage) i hele året ved at regne tilbage fra den sidste dag til den samme dag det foregående år.

| d) | Beregningens resultat angives med mindst én decimals nøjagtighed. Hvis næste decimal er 5 eller derover, forhøjes den
  foregående
  decimal med én. |
| --- | --- |

d)

Beregningens resultat angives med mindst én decimals nøjagtighed. Hvis næste decimal er 5 eller derover, forhøjes den
  foregående
  decimal med én.

| e) | Ligningen kan skrives om, så der blot bruges en enkelt sum og begrebet bevægelser (Ak), som vil være positive eller negative, dvs. henholdsvis betalt eller modtaget i perioderne 1 til
  n
  , udtrykt i år, dvs.:

  hvor S er den aktuelle bevægelsessaldo. Hvis målet er at bibeholde ækvivalensen mellem bevægelserne, vil værdien være nul. |
| --- | --- |

e)

Ligningen kan skrives om, så der blot bruges en enkelt sum og begrebet bevægelser (Ak), som vil være positive eller negative, dvs. henholdsvis betalt eller modtaget i perioderne 1 til
  n
  , udtrykt i år, dvs.:

hvor S er den aktuelle bevægelsessaldo. Hvis målet er at bibeholde ækvivalensen mellem bevægelserne, vil værdien være nul.

| II. | Supplerende antagelser til brug ved beregningen af de årlige omkostninger i procent






  a) | Hvis en kreditaftale stiller forbrugeren frit med hensyn til at udnytte kreditmuligheden, anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed med det samme. |
| --- | --- | --- |

II.

Supplerende antagelser til brug ved beregningen af de årlige omkostninger i procent

a)

Hvis en kreditaftale stiller forbrugeren frit med hensyn til at udnytte kreditmuligheden, anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed med det samme.

| b) | Hvis en kreditaftale giver forskellige muligheder for at udnytte kreditmuligheden med forskellige omkostninger eller debitorrenter, anses det samlede kreditbeløb for udnyttet ved den højeste omkostning og debitorrente anvendt på den mulighed for at udnytte kreditmuligheden, der oftest benyttes under den pågældende type kreditaftale. |
| --- | --- |

b)

Hvis en kreditaftale giver forskellige muligheder for at udnytte kreditmuligheden med forskellige omkostninger eller debitorrenter, anses det samlede kreditbeløb for udnyttet ved den højeste omkostning og debitorrente anvendt på den mulighed for at udnytte kreditmuligheden, der oftest benyttes under den pågældende type kreditaftale.

| c) | Hvis en kreditaftale generelt stiller forbrugeren frit med hensyn til at udnytte kreditmuligheden, men også
  blandt
  de forskellige muligheder for udnyttelse af kreditmuligheden fastsætter en begrænsning med hensyn til
  kreditbeløb
  og tidsrum, anses kreditbeløbet for at være udnyttet på den tidligste af de i
  kreditaftalen
  fastsatte datoer og i overensstemmelse med disse begrænsninger for udnyttelse af kreditmuligheden. |
| --- | --- |

c)

Hvis en kreditaftale generelt stiller forbrugeren frit med hensyn til at udnytte kreditmuligheden, men også
  blandt
  de forskellige muligheder for udnyttelse af kreditmuligheden fastsætter en begrænsning med hensyn til
  kreditbeløb
  og tidsrum, anses kreditbeløbet for at være udnyttet på den tidligste af de i
  kreditaftalen
  fastsatte datoer og i overensstemmelse med disse begrænsninger for udnyttelse af kreditmuligheden.

| d) | Hvis der i en begrænset periode eller for et begrænset beløb tilbydes forskellige debitorrenter og omkostninger, anses den højeste debitorrente og de højeste omkostninger for at være debitorrenten og omkostningerne i hele kreditaftalens løbetid.▌ |
| --- | --- |

d)

Hvis der i en begrænset periode eller for et begrænset beløb tilbydes forskellige debitorrenter og omkostninger, anses den højeste debitorrente og de højeste omkostninger for at være debitorrenten og omkostningerne i hele kreditaftalens løbetid.▌

| e) | I forbindelse med kreditaftaler, for hvilke der er aftalt en fast debitorrente i den første periode, ved hvis udløb der fastsættes en ny debitorrente, som derefter med jævne mellemrum tilpasses i forhold til en aftalt indikator
  eller intern referencesats
  , beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at fra og med udløbet af perioden med den faste debitorrente er debitorrenten den samme som debitorrenten på tidspunktet for
  beregningen
  af de årlige omkostninger i procent baseret på værdien af den aftalte indikator
  eller interne referencesats
  på det pågældende tidspunkt,
  uden dog at være mindre end den faste debitorrente
  . |
| --- | --- |

e)

I forbindelse med kreditaftaler, for hvilke der er aftalt en fast debitorrente i den første periode, ved hvis udløb der fastsættes en ny debitorrente, som derefter med jævne mellemrum tilpasses i forhold til en aftalt indikator
  eller intern referencesats
  , beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at fra og med udløbet af perioden med den faste debitorrente er debitorrenten den samme som debitorrenten på tidspunktet for
  beregningen
  af de årlige omkostninger i procent baseret på værdien af den aftalte indikator
  eller interne referencesats
  på det pågældende tidspunkt,
  uden dog at være mindre end den faste debitorrente
  .

| f) | Hvis der endnu ikke er aftalt et loft for kreditten, anses loftet for at være på 170 000 EUR. I tilfælde af andre kreditaftaler end eventual- eller garantiforpligtelser, hvor formålet ikke er at erhverve eller bevare en rettighed til fast ejendom eller grund, kassekreditter, købekort med henstand med betalingen eller kreditkort, anses loftet for at være på 1 500 EUR. |
| --- | --- |

f)

Hvis der endnu ikke er aftalt et loft for kreditten, anses loftet for at være på 170 000 EUR. I tilfælde af andre kreditaftaler end eventual- eller garantiforpligtelser, hvor formålet ikke er at erhverve eller bevare en rettighed til fast ejendom eller grund, kassekreditter, købekort med henstand med betalingen eller kreditkort, anses loftet for at være på 1 500 EUR.

| g) | I tilfælde af andre kreditaftaler end kassekreditter, foreløbige lån, værdibaserede kreditaftaler, eventual- eller garantiforpligtelser og tidsubegrænsede kreditaftaler som omhandlet i antagelserne i litra i), j), k), l) og m):










  i) | antages det, hvis datoen eller beløbet for en tilbagebetaling af kapital, der skal foretages af forbrugeren, ikke kan fastslås, at tilbagebetalingen finder sted på den tidligste dato, der er angivet i kreditaftalen, og vedrører det laveste beløb, som den giver mulighed for |
| --- | --- | --- |

g)

I tilfælde af andre kreditaftaler end kassekreditter, foreløbige lån, værdibaserede kreditaftaler, eventual- eller garantiforpligtelser og tidsubegrænsede kreditaftaler som omhandlet i antagelserne i litra i), j), k), l) og m):

i)

antages det, hvis datoen eller beløbet for en tilbagebetaling af kapital, der skal foretages af forbrugeren, ikke kan fastslås, at tilbagebetalingen finder sted på den tidligste dato, der er angivet i kreditaftalen, og vedrører det laveste beløb, som den giver mulighed for

| ii) | antages det, hvis tidsintervallet mellem tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden og datoen for den første betaling, der skal foretages af forbrugeren, ikke kan fastslås, at dette er det korteste tidsinterval. |
| --- | --- |

ii)

antages det, hvis tidsintervallet mellem tidspunktet for første udnyttelse af kreditmuligheden og datoen for den første betaling, der skal foretages af forbrugeren, ikke kan fastslås, at dette er det korteste tidsinterval.

| h) | Hvis datoen eller beløbet for en betaling, der skal foretages af forbrugeren, ikke kan fastslås på grundlag af kreditaftalen eller antagelserne i litra g), i), j), k), l) og m), antages det, at betalingen finder sted i overensstemmelse med de datoer og betingelser, der kræves af kreditgiver, og hvis disse er ukendte:










  i) | betales der renter sammen med tilbagebetalingerne af kapitalen |
| --- | --- | --- |

h)

Hvis datoen eller beløbet for en betaling, der skal foretages af forbrugeren, ikke kan fastslås på grundlag af kreditaftalen eller antagelserne i litra g), i), j), k), l) og m), antages det, at betalingen finder sted i overensstemmelse med de datoer og betingelser, der kræves af kreditgiver, og hvis disse er ukendte:

i)

betales der renter sammen med tilbagebetalingerne af kapitalen

| ii) | betales der ikkerentebærende omkostninger udtrykt som et enkelt beløb på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen |
| --- | --- |

ii)

betales der ikkerentebærende omkostninger udtrykt som et enkelt beløb på tidspunktet for indgåelse af kreditaftalen

| iii) | betales der ikkerentebærende omkostninger udtrykt som flere betalinger med regelmæssige mellemrum, begyndende med datoen for den første tilbagebetaling af kapital, og hvis beløbet for sådanne betalinger ikke er kendt, antages de at være lige store beløb |
| --- | --- |

iii)

betales der ikkerentebærende omkostninger udtrykt som flere betalinger med regelmæssige mellemrum, begyndende med datoen for den første tilbagebetaling af kapital, og hvis beløbet for sådanne betalinger ikke er kendt, antages de at være lige store beløb

| iv) | indfrier den endelige betaling tilgodehavendet i form af kapital, renter og andre eventuelle omkostninger. |
| --- | --- |

iv)

indfrier den endelige betaling tilgodehavendet i form af kapital, renter og andre eventuelle omkostninger.

| i) | I tilfælde af en kassekredit anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed og for kreditaftalens fulde løbetid. Hvis kassekredittens løbetid ikke kendes, beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at kredittens løbetid er tre måneder. |
| --- | --- |

i)

I tilfælde af en kassekredit anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed og for kreditaftalens fulde løbetid. Hvis kassekredittens løbetid ikke kendes, beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at kredittens løbetid er tre måneder.

| j) | I tilfælde af et foreløbigt lån anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed og for kreditaftalens fulde løbetid. Hvis kreditaftalens løbetid ikke kendes, beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at kredittens løbetid er 12 måneder. |
| --- | --- |

j)

I tilfælde af et foreløbigt lån anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed og for kreditaftalens fulde løbetid. Hvis kreditaftalens løbetid ikke kendes, beregnes de årlige omkostninger i procent ud fra den antagelse, at kredittens løbetid er 12 måneder.

| k) | I tilfælde af en anden tidsubegrænset kreditaftale end en kassekredit og et foreløbigt lån antages det, at:










  i) | kreditten i forbindelse med kreditaftaler, hvis formål er at erhverve eller bevare rettigheder til fast ejendom, ydes for en periode på 20 år regnet fra datoen for den første udnyttelse af kreditmuligheden, og at den endelige betaling foretaget af forbrugeren indfrier tilgodehavendet i form af kapital, renter og andre eventuelle omkostninger; i tilfælde af kreditaftaler, hvis formål ikke er at erhverve eller bevare rettigheder til fast ejendom, eller hvor kreditmuligheden udnyttes ved hjælp af købekort med henstand med betalingen eller kreditkort, er denne periode et år |
| --- | --- | --- |

k)

I tilfælde af en anden tidsubegrænset kreditaftale end en kassekredit og et foreløbigt lån antages det, at:

i)

kreditten i forbindelse med kreditaftaler, hvis formål er at erhverve eller bevare rettigheder til fast ejendom, ydes for en periode på 20 år regnet fra datoen for den første udnyttelse af kreditmuligheden, og at den endelige betaling foretaget af forbrugeren indfrier tilgodehavendet i form af kapital, renter og andre eventuelle omkostninger; i tilfælde af kreditaftaler, hvis formål ikke er at erhverve eller bevare rettigheder til fast ejendom, eller hvor kreditmuligheden udnyttes ved hjælp af købekort med henstand med betalingen eller kreditkort, er denne periode et år

| ii) | kapitalen tilbagebetales af forbrugeren i lige store månedlige betalinger, første gang en måned efter datoen for den første udnyttelse af kreditmuligheden. I tilfælde, hvor kapitalen imidlertid skal tilbagebetales i sin helhed i form af en enkelt betaling i hver betalingsperiode, antages forbrugerens efterfølgende udnyttelser af kreditmuligheden og tilbagebetalinger af hele kapitalen at foregå i en periode på et år. Renter og andre omkostninger pålægges i overensstemmelse med disse udnyttelser af kreditmuligheden og tilbagebetalinger af kapitalen og som fastsat i kreditaftalen.



  I dette litra forstås ved en tidsubegrænset kreditaftale en kreditaftale uden fast løbetid, som omfatter kreditter, som skal tilbagebetales i deres helhed inden for eller efter en periode, men som efter tilbagebetaling står til rådighed til fornyet udnyttelse. |
| --- | --- |

ii)

kapitalen tilbagebetales af forbrugeren i lige store månedlige betalinger, første gang en måned efter datoen for den første udnyttelse af kreditmuligheden. I tilfælde, hvor kapitalen imidlertid skal tilbagebetales i sin helhed i form af en enkelt betaling i hver betalingsperiode, antages forbrugerens efterfølgende udnyttelser af kreditmuligheden og tilbagebetalinger af hele kapitalen at foregå i en periode på et år. Renter og andre omkostninger pålægges i overensstemmelse med disse udnyttelser af kreditmuligheden og tilbagebetalinger af kapitalen og som fastsat i kreditaftalen.

| l) | I tilfælde af eventual- eller garantiforpligtelser:










  i) | anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed som et enkelt beløb på det tidspunkt, der ligger først, af










  a) | datoen for den seneste udnyttelse af kreditmuligheden, som er tilladt i henhold til den kreditaftale, der er den potentielle kilde til eventual- eller garantiforpligtelsen eller |
| --- | --- | --- | --- |

l)

I tilfælde af eventual- eller garantiforpligtelser:

i)

anses det samlede kreditbeløb for udnyttet i sin helhed som et enkelt beløb på det tidspunkt, der ligger først, af

a)

datoen for den seneste udnyttelse af kreditmuligheden, som er tilladt i henhold til den kreditaftale, der er den potentielle kilde til eventual- eller garantiforpligtelsen eller

| b) | udløbet af den første periode forud for forlængelsen af aftalen i tilfælde af en aftale, der forlænges. |
| --- | --- |

b)

udløbet af den første periode forud for forlængelsen af aftalen i tilfælde af en aftale, der forlænges.

| m) | I tilfælde af værdibaserede kreditaftaler:










  i) | anses forbrugernes betalinger for at finde sted på den eller de seneste datoer, som er tilladt i henhold til kreditaftalen |
| --- | --- | --- |

m)

I tilfælde af værdibaserede kreditaftaler:

i)

anses forbrugernes betalinger for at finde sted på den eller de seneste datoer, som er tilladt i henhold til kreditaftalen

| ii) | anses de procentvise stigninger i værdien af den faste ejendom, som sikrer den værdibaserede kreditaftale, og raten for inflationsindekset, som er omhandlet i aftalen, for at være en procentsats svarende til den højeste af centralbankens nuværende mål for inflationsraten eller inflationsniveauet i den medlemsstat, hvor den faste ejendom er beliggende på tidspunktet for indgåelsen af kreditaftalen, eller 0 %, hvis disse procentsatser er negative. |
| --- | --- |

ii)

anses de procentvise stigninger i værdien af den faste ejendom, som sikrer den værdibaserede kreditaftale, og raten for inflationsindekset, som er omhandlet i aftalen, for at være en procentsats svarende til den højeste af centralbankens nuværende mål for inflationsraten eller inflationsniveauet i den medlemsstat, hvor den faste ejendom er beliggende på tidspunktet for indgåelsen af kreditaftalen, eller 0 %, hvis disse procentsatser er negative.

BILAG II

Europæisk standardiseret informationsark (ESIS)

DEL A

Teksten i denne model gengives som sådan i ESIS-formularen. Teksten i skarp parentes erstattes af de relevante oplysninger. Del B indeholder en vejledning
  for kreditgiver eller i givet fald kreditformidler
  i, hvordan man udfylder ESIS-formularen.

Når
  betegnelsen
  »hvis relevant«
  er
  angivet, skal kreditgiver
  give de ønskede
  oplysninger,
  hvis de er
  relevante for kreditaftalen. Hvis oplysningerne ikke er relevante, sletter kreditgiver de pågældende oplysninger eller hele afsnittet
  (f.eks. i de tilfælde, hvor afsnittet ikke er relevant). Hvis hele afsnittet slettes
  , tilpasses nummereringen af ESIS-afsnittene tilsvarende.

Nedennævnte
  oplysninger
  ▌ gives i ét dokument. Den anvendte skrifttype skal være klart læsbar. Der anvendes fede typer, skygger eller større skrifttype, hvis nogle oplysninger skal fremhæves.
  Alle relevante risikoadvarsler skal fremhæves.

ESIS-model

| (Indledende tekst) |
| --- |
| Dette dokument blev udarbejdet for [navn på forbrugeren] den [dags dato].




  Dette dokument blev udarbejdet ud fra de oplysninger, som De hidtil har givet, og ud fra de i øjeblikket gældende betingelser på finansmarkedet.




  Nedennævnte oplysninger er gyldige indtil den [gyldighedsdato] (hvis relevant) med undtagelse af renten og andre omkostninger. Efter denne dato kan de ændre sig afhængigt af markedsbetingelserne.




  (Hvis relevant) Dette dokumentet forpligter ikke [kreditgivers navn] til at yde Dem lån. |
| 1. | Långiver |

(Indledende tekst)

Dette dokument blev udarbejdet for [navn på forbrugeren] den [dags dato].

Dette dokument blev udarbejdet ud fra de oplysninger, som De hidtil har givet, og ud fra de i øjeblikket gældende betingelser på finansmarkedet.

Nedennævnte oplysninger er gyldige indtil den [gyldighedsdato] (hvis relevant) med undtagelse af renten og andre omkostninger. Efter denne dato kan de ændre sig afhængigt af markedsbetingelserne.

(Hvis relevant) Dette dokumentet forpligter ikke [kreditgivers navn] til at yde Dem lån.

1.

[Navn]

[Telefonnummer]

[Fysisk adresse]

(Valgfrit)[E-mail-adresse]

(Valgfrit)[Faxnummer]

(Valgfrit)[Websted]

(Valgfrit) [kontaktperson/kontaktpunkt]

(Hvis relevant, oplysninger om, hvorvidt der ydes rådgivningstjenester:) [(Efter at have vurderet Deres behov anbefaler vi Dem at optage dette lån/"Vi anbefaler Dem ikke noget bestemt lån. Baseret på Deres svar på en række spørgsmål giver vi Dem imidlertid information om dette lån, så De kan træffe Deres eget valg.]

| 2. | (Hvis relevant) Kreditformidler: |
| --- | --- |

2.

[Navn]

[Telefonnummer]

[Fysisk adresse]

(Valgfrit) [e-mail adresse]

(Valgfrit)[Faxnummer]

(Valgfrit)[Websted]

(Valgfrit) [kontaktperson/kontaktpunkt]

(Hvis relevant, oplysninger om, hvorvidt der ydes rådgivningstjenester:)[(Efter at have vurderet Deres behov anbefaler vi Dem at optage dette lån/Vi anbefaler Dem ikke noget bestemt lån. Baseret på Deres svar på en række spørgsmål giver vi Dem imidlertid information om dette lån, så De kan træffe Deres eget valg.]

[Vederlag]

| 3. | Hovedtrækkene ved lånet |
| --- | --- |

3.

Lånebeløb og –valuta: [værdi][valuta]

(Hvis relevant) »Dette lån er ikke i [låntagers nationale valuta]«

(Hvis relevant) Værdien af Deres lån i [låntagers nationale valuta] kan ændre sig.

(Hvis relevant) Såfremt værdien af [låntagers nationale valuta] f.eks. falder med 20 % i forhold til [lånets valuta], vil værdien af Deres lån blive forøget til [indsæt beløb i låntagers nationale valuta]. Der kan imidlertid blive tale om mere, hvis værdien af [låntagers nationale valuta] falder med mere end 20 %.”

(Hvis relevant) Den maksimale værdi af Deres lån er [indsæt beløb i låntagers nationale valuta].](Hvis relevant) De modtager en advarsel, hvis kreditbeløbet når op på [indsæt beløb i låntagers nationale valuta]. (Hvis relevant) De får mulighed for at [indsæt ret til at genforhandle lånet i udenlandsk valuta eller ret til at konvertere lånet til [relevant valuta] og betingelser]

Lånets løbetid: [løbetid]

[Låntype]

[Gældende rentetype]

Samlet beløb, der skal tilbagebetales:

Det betyder, at De skal tilbagebetale [beløb] for hver lånt [valutaenhed].

(Hvis relevant) Denne del af dette er et afdragsfrit lån. De vil stadig skylde [indsæt det afdragsfrie lånebeløb] ved lånets udløb.

(Hvis relevant) Anslået værdi af ejendommen med henblik på udarbejdelsen af dette informationsblad: [indsæt beløb]

(Hvis relevant) Maksimalt lånebeløb i forhold til ejendommens værdi [indsæt belåningsprocent] eller minimumsværdi af ejendommen påkrævet til låntagning af det illustrerede beløb [indsæt beløb]

(Hvis relevant) [Sikkerhedsstillelse]

| 4. | Rentesats og andre omkostninger |
| --- | --- |

4.

De årlige omkostninger i procent (ÅOP) er de samlede omkostninger ved lånet udtrykt som en årlig procentsats. ÅOP anføres for at hjælpe Dem med at sammenligne forskellige tilbud.

Den gældende ÅOP for Deres lån er på [ÅOP].

Den omfatter:

Rentesats [i procent eller, hvis relevant, angivelse af en referencesats og kreditgiverens rentespænd i procent]

[Andre elementer af ÅOP]

Engangsomkostninger

(Hvis relevant) De skal betale et gebyr for registrering af lånet. [Indsæt gebyrets størrelse, hvis det er kendt, eller grundlaget for beregningen.]

Periodiske omkostninger

(Hvis relevant) ÅOP beregnes på grundlag af antagelser vedrørende rentesatsen.

(Hvis relevant) Eftersom [en del af]Deres lån er med variabel rente, kan den reelle ÅOP være forskellig fra denne ÅOP, hvis rentesatsen på Deres lån ændrer sig. Hvis rentesatsen f.eks. stiger til [tilfælde som beskrevet i del B], kan ÅOP stige til [indsæt ÅOP for at illustrere dette tilfælde].

(Hvis relevant) Bemærk venligst, at denne ÅOP er beregnet ud fra den forudsætning, at rentesatsen i hele aftalens løbetid forbliver på det niveau, der blev fastsat for den første periode.

(Hvis relevant) Følgende omkostninger kendes ikke af långiver og medregnes derfor ikke i ÅOP: [Omkostninger]

(Hvis relevant) De skal betale et gebyr for registrering af lånet.

Vær venligst opmærksom på alle andre afgifter og omkostninger i forbindelse med lånet.

| 5. | Betalingernes hyppighed og antal |
| --- | --- |

5.

Betalingernes hyppighed [hyppighed]

Antal betalinger: [antal]

| 6. | Ydelsens størrelse |
| --- | --- |

6.

[Beløb] [valuta]

Deres indtægt kan ændre sig. Overvej venligst, om De stadig har råd til at betale Deres [hyppighed] afdrag, hvis Deres indtægt falder.

(Hvis relevant) Da [dette/en del af dette] er et afdragsfrit lån skal De træffe særskilte foranstaltninger til tilbagebetaling af [indsæt det afdragsfrie lånebeløb], som De skylder ved lånets udløb. Husk at tilføje eventuelle yderligere afdrag, der skal betales ud over den ydelse, der er vist her.

(Hvis relevant) Rentesatsen på [en del af] dette lån kan ændre sig. Dette betyder, at afdragenes størrelse kan øges eller mindskes. Hvis rentesatsen f.eks. stiger til [tilfælde som beskrevet i del B], kan Deres afdrag stige til [indsæt den ydelse, der svarer til dette tilfælde]

(Hvis relevant) Værdien af det beløb, De skal betale i [låntagers nationale valuta] hver [hyppigheden af ydelsen], kan ændre sig. (Hvis relevant) Deres betalinger kan forøges til [indsæt det maksimale beløb i låntagers nationale valuta] hver [indsæt periode] (Hvis relevant) Hvis f.eks. værdien af [låntagers nationale valuta] falder med 20 % i forhold til [lånevalutaen], vil De skulle betale yderligere [indsæt beløbet i låntagers nationale valuta] hver [indsæt periode]. Deres betalinger vil kunne stige med mere end dette.

(Hvis relevant) Den valutakurs, der anvendes til at konvertere Deres tilbagebetaling i [lånevaluta] til [låntagers nationale valuta], er den kurs, som offentliggøres af [navnet på det institut, der offentliggør valutakursen] den [dato], eller som beregnes den [dato] under anvendelse af [indsæt navn på referencetal eller beregningsmetode].

(Hvis relevant) [Detaljer om bundne opsparingsprodukter, lån til udskudt rente]

| 7. | (Hvis relevant) Illustrativ amortiseringstabel |
| --- | --- |

7.

Denne tabel viser det beløb, der skal betales hver [hyppighed].

Ydelserne (kolonne [relevant nr.]) er summen af den rente, der skal betales (kolonne [relevant nr.]), hvis relevant, den kapital, der skal betales (kolonne [relevant nr.]), og i givet fald andre omkostninger (kolonne [relevant nr.]). (Hvis relevant) Omkostningerne i den anden kolonne med omkostninger vedrører [liste over omkostninger]. Restgæld (kolonne [relevant nr.]) er det resterende lånebeløb efter hver ydelse.

[Tabel]

| 8. | Yderligere forpligtelser |
| --- | --- |

8.

Låntager skal opfylde følgende forpligtelser for at kunne drage fordel af de lånebetingelser, der er anført i dette dokument.

[Forpligtelser]

(Hvis relevant) Bemærk venligst, at lånebetingelserne som beskrevet i dette dokument (inklusive rentesatsen) kan ændre sig, hvis disse forpligtelser ikke er opfyldt.

(Hvis relevant) Vær venligst opmærksom på de eventuelle konsekvenser ved på et sent tidspunkt at opsige accessoriske tjenesteydelser i forbindelse med lånet:

[Konsekvenser]

| 9. | Førtidig indfrielse |
| --- | --- |

9.

De har mulighed for at indfri lånet helt eller delvis før tiden.

(Hvis relevant) [Betingelser]

(Hvis relevant) Gebyr ved førtidig indfrielse: [indsæt beløb eller, hvis dette ikke er muligt, beregningsmetode]

(Hvis relevant) Hvis De beslutter Dem for at indfri dette lån før tiden, bedes De kontakte os for at få oplysning om det nøjagtige kompensationsgebyr for førtidig indfrielse.

| 10. | Fleksible funktioner |
| --- | --- |

10.

(Hvis relevant) [Oplysninger om overførsel/subrogation] De har mulighed for at overføre dette lån til en anden [långiver][eller] [ejendom]. [Indsæt betingelser]

(Hvis relevant) De har ikke mulighed for at overføre dette lån til en anden [långiver][eller] [ejendom].

(Hvis relevant) Yderligere funktioner: [indsæt forklaring på de yderligere funktioner opstillet i del B og, valgfrit, eventuelle andre funktioner, som långiveren tilbyder som del af kreditaftalen, og som ikke er omhandlet i de foregående afsnit].

| 11. | Låntagers øvrige rettigheder |
| --- | --- |

11.

(Hvis relevant) De har [betænkningstidens varighed] efter [tidspunktet for betænkningsperiodens begyndelse] til at overveje, før De forpligter Dem til at optage dette lån. (Hvis relevant) Når De har modtaget kreditaftalen fra långiver, kan De ikke acceptere den inden udløbet af [betænkningstidens varighed].

(Hvis relevant) I en periode på [fortrydelsesrettens varighed] efter [det tidspunkt, hvorfra fortrydelsesfristen løber] kan låntager benytte sig af sin ret til at annullere aftalen. [Betingelser] [Indsæt procedure]

(Hvis relevant) De kan miste Deres ret til at annullere aftalen, hvis De i den pågældende periode køber eller sælger en ejendom, der er knyttet til denne kreditaftale.

(Hvis relevant) Hvis De beslutter Dem for at udøve Deres fortrydelsesret [i forbindelse med kreditaftalen], bedes De venligst kontrollere, om De fortsat vil være bundet af Deres øvrige forpligtelser vedrørende lånet [herunder de accessoriske tjenester i forbindelse med lånet] [som omhandlet i afsnit 8].

| 12. | Klager |
| --- | --- |

12.

Hvis De ønsker at klage bedes De kontakte [indsæt internt kontaktpunkt og sted for information om proceduren].

(Hvis relevant) Maksimalt tidsrum til at behandle klagen [periode]

(Hvis relevant) [Hvis De ikke er tilfreds med vores interne afgørelse på Deres klagesag,] kan De også kontakte: [indsæt navn på eksternt organ til udenretslig klage- og tvistbilæggelse] (Hvis relevant), eller De kan kontakte FIN-NET for nærmere oplysninger om det tilsvarende organ i Deres eget land.

| 13. | Manglende overholdelse af forpligtelserne i forbindelse med lånet: konsekvenser for låntager |
| --- | --- |

13.

[Kategori af manglende overholdelse]

[Økonomiske og/eller retlige konsekvenser]

Hvis De får problemer med at betale de [hyppighed] ydelser, opfordrer vi Dem til at kontakte os så hurtigt som muligt med henblik på at finde mulige løsninger.

(Hvis relevant) I sidste instans kan De miste Deres hjem, hvis De ikke kan overholde betalingerne.

(Hvis relevant) 14. Yderligere oplysninger ▌

(Hvis relevant) [Angivelse af den lovgivning, der finder anvendelse på kreditaftalen].

(Hvis långiver har til hensigt at anvende et andet sprog end ESIS) Oplysninger og aftalevilkår gives på [sprog]. Hvis De er indforstået hermed, vil vi kommunikere på [sprog] i kreditaftalens løbetid.

[Indsæt erklæring om retten til afhængigt af situationen at modtage eller få tilbudt et udkast til kreditaftale]

| 15. | Tilsynsførende |
| --- | --- |

15.

Tilsynet med långiver foretages af [tilsynsmyndighedens(-myndighedernes) navn(e) og websted(er)].

(Hvis relevant) Tilsynet med denne kreditformidler foretages af [tilsynsmyndighedens navn og websted].

DEL B

Vejledning i udfyldelse af ESIS

Når ESIS udfyldes, skal
  som minimum
  følgende vejledning følges.
  Medlemsstaterne kan dog uddybe eller yderligere præcisere vejledningen i udfyldelse af ESIS.

Afsnittet »Indledende tekst«

| 1) | Gyldighedsdatoen skal fremhæves tydeligt.
  I dette afsnit forstås ved »gyldighedsdato« det tidsrum, oplysningerne, f.eks. om debitorrenten, i ESIS forbliver uændret og finder anvendelse, hvis kreditgiver beslutter at yde lånet inden for denne periode. Hvis fastsættelsen af den gældende debitorrente og andre omkostninger afhænger af resultatet af salget af underliggende obligationer, kan den endelige debitorrente og andre omkostninger være forskellige fra de angivne. Under disse omstændigheder bør det angives, at gyldighedsdatoen ikke finder anvendelse for debitorrenten og andre omkostninger, ved tilføjelse af ordene: »med undtagelse af renten og andre omkostninger«. |
| --- | --- |

1)

Gyldighedsdatoen skal fremhæves tydeligt.
  I dette afsnit forstås ved »gyldighedsdato« det tidsrum, oplysningerne, f.eks. om debitorrenten, i ESIS forbliver uændret og finder anvendelse, hvis kreditgiver beslutter at yde lånet inden for denne periode. Hvis fastsættelsen af den gældende debitorrente og andre omkostninger afhænger af resultatet af salget af underliggende obligationer, kan den endelige debitorrente og andre omkostninger være forskellige fra de angivne. Under disse omstændigheder bør det angives, at gyldighedsdatoen ikke finder anvendelse for debitorrenten og andre omkostninger, ved tilføjelse af ordene: »med undtagelse af renten og andre omkostninger«.

Afsnit 1. Långiver

| 1) | Kreditgivers navn, telefonnummer
  og
  fysiske adresse ▌skal omfatte de
  kontaktoplysninger, som forbrugeren kan anvende i forbindelse med fremtidig korrespondanc
  e. |
| --- | --- |

1)

Kreditgivers navn, telefonnummer
  og
  fysiske adresse ▌skal omfatte de
  kontaktoplysninger, som forbrugeren kan anvende i forbindelse med fremtidig korrespondanc
  e.

| 2) | Det er frivilligt at angive oplysninger om
  e-mail-adresse, faxnummer, websted og
  kontaktperson
  /kontaktpunkt
  . |
| --- | --- |

2)

Det er frivilligt at angive oplysninger om
  e-mail-adresse, faxnummer, websted og
  kontaktperson
  /kontaktpunkt
  .

| 3) | I henhold til artikel 3 i direktiv 2002/65/EF skal der i givet fald angives navn og fysisk adresse på kreditgivers repræsentant i den medlemsstat, hvor
  forbrugeren
  har bopæl, hvis transaktionen tilbydes som en fjernsalgsaftale. Det er frivilligt at angive telefonnummer, e-mail-adresse og websted for så vidt angår kreditgivers repræsentant. |
| --- | --- |

3)

I henhold til artikel 3 i direktiv 2002/65/EF skal der i givet fald angives navn og fysisk adresse på kreditgivers repræsentant i den medlemsstat, hvor
  forbrugeren
  har bopæl, hvis transaktionen tilbydes som en fjernsalgsaftale. Det er frivilligt at angive telefonnummer, e-mail-adresse og websted for så vidt angår kreditgivers repræsentant.

| 4) | Når afsnit 2 ikke finder anvendelse, meddeler kreditgiver forbrugeren, om der ydes rådgivningstjenester og på hvilket grundlag; formuleringen i del A anvendes. |
| --- | --- |

4)

Når afsnit 2 ikke finder anvendelse, meddeler kreditgiver forbrugeren, om der ydes rådgivningstjenester og på hvilket grundlag; formuleringen i del A anvendes.

(Hvis relevant) Afsnit 2. Kreditformidler

Når det er en kreditformidler, der giver forbrugeren produktoplysningerne, skal der gives følgende oplysninger:

| 1) | Kreditformidlers navn, telefonnummer og fysiske adresse skal omfatte de kontaktoplysninger, som forbrugeren kan anvende i forbindelse med fremtidig korrespondance. |
| --- | --- |

1)

Kreditformidlers navn, telefonnummer og fysiske adresse skal omfatte de kontaktoplysninger, som forbrugeren kan anvende i forbindelse med fremtidig korrespondance.

| 2) | Det er frivilligt at angive oplysninger om e-mail-adresse, faxnummer, websted og kontaktperson/kontaktpunkt. |
| --- | --- |

2)

Det er frivilligt at angive oplysninger om e-mail-adresse, faxnummer, websted og kontaktperson/kontaktpunkt.

| 3) | Kreditformidler meddeler forbrugeren, om der ydes rådgivningstjenester og på hvilket grundlag; formuleringen i del A anvendes. |
| --- | --- |

3)

Kreditformidler meddeler forbrugeren, om der ydes rådgivningstjenester og på hvilket grundlag; formuleringen i del A anvendes.

| 4) | Der gøres rede for, hvordan kreditformidler aflønnes. Når denne modtager provision fra en kreditgiver, oplyses beløbet og kreditgivers navn, hvis der er tale om en anden end i afsnit 1. |
| --- | --- |

4)

Der gøres rede for, hvordan kreditformidler aflønnes. Når denne modtager provision fra en kreditgiver, oplyses beløbet og kreditgivers navn, hvis der er tale om en anden end i afsnit 1.

Afsnit 3. Hovedtrækkene ved lånet

| 1) | I dette afsnit forklares tydeligt kredittens hovedtræk, herunder værdi og valuta og de potentielle risici, der er forbundet med debitorrenten, bl.a. dem, der er nævnt i punkt 8, samt amortiseringsstrukturen. |
| --- | --- |

1)

I dette afsnit forklares tydeligt kredittens hovedtræk, herunder værdi og valuta og de potentielle risici, der er forbundet med debitorrenten, bl.a. dem, der er nævnt i punkt 8, samt amortiseringsstrukturen.

| 2) | Når lånevalutaen er en anden end forbrugerens nationale valuta, oplyser kreditgiver, at forbrugeren vil modtage en advarsel med jævne mellemrum, som et minimum når vekselkursen svinger med mere end 20 %, i givet fald om retten til at konvertere kreditaftalens valuta eller muligheden for at genforhandle betingelserne samt om andre ordninger, der er tilgængelige for forbrugeren til begrænsning af valutakursrisikoen. Hvis kreditaftalen indeholder en bestemmelse om begrænsning af valutakursrisici, skal kreditgiver oplyse det maksimumsbeløb, som forbrugeren kan skulle tilbagebetale. Hvis kreditaftalen ikke indeholder en bestemmelse om begrænsning af forbrugerens eksponering for valutakursrisici til valutakurssvingninger på mindre end 20 %, skal kreditgiver fremlægge en illustration af virkningen på lånets værdi af et fald på 20 % i værdien af forbrugerens nationale valuta i forhold til kreditvalutaen. |
| --- | --- |

2)

Når lånevalutaen er en anden end forbrugerens nationale valuta, oplyser kreditgiver, at forbrugeren vil modtage en advarsel med jævne mellemrum, som et minimum når vekselkursen svinger med mere end 20 %, i givet fald om retten til at konvertere kreditaftalens valuta eller muligheden for at genforhandle betingelserne samt om andre ordninger, der er tilgængelige for forbrugeren til begrænsning af valutakursrisikoen. Hvis kreditaftalen indeholder en bestemmelse om begrænsning af valutakursrisici, skal kreditgiver oplyse det maksimumsbeløb, som forbrugeren kan skulle tilbagebetale. Hvis kreditaftalen ikke indeholder en bestemmelse om begrænsning af forbrugerens eksponering for valutakursrisici til valutakurssvingninger på mindre end 20 %, skal kreditgiver fremlægge en illustration af virkningen på lånets værdi af et fald på 20 % i værdien af forbrugerens nationale valuta i forhold til kreditvalutaen.

| 3) | Lånets varighed
  udtrykkes
  i år eller måneder, alt efter hvad der er mest relevant. Hvis lånets varighed ikke ligger fast i lånets
  løbetid
  , redegør kreditgiver for, hvornår og på hvilke betingelser dette kan være tilfældet.
  Hvis lånet er tidsubegrænset, f.eks. i forbindelse med et sikret kreditkort, skal kreditgiver tydeligt angive dette. |
| --- | --- |

3)

Lånets varighed
  udtrykkes
  i år eller måneder, alt efter hvad der er mest relevant. Hvis lånets varighed ikke ligger fast i lånets
  løbetid
  , redegør kreditgiver for, hvornår og på hvilke betingelser dette kan være tilfældet.
  Hvis lånet er tidsubegrænset, f.eks. i forbindelse med et sikret kreditkort, skal kreditgiver tydeligt angive dette.

| 4) | Kredittypen bør fremgå tydeligt (f.eks. lån med pant i fast ejendom, boliglån, sikret kreditkort osv.).
  Beskrivelsen af låntype skal indeholde klare angivelser af, hvordan kapital og rente tilbagebetales i lånets løbetid (dvs.
  amortiseringsstrukturen), og hvorvidt kreditaftalen omhandler tilbagebetaling af kapital eller er afdragsfri, eller en kombination af de to
  . |
| --- | --- |

4)

Kredittypen bør fremgå tydeligt (f.eks. lån med pant i fast ejendom, boliglån, sikret kreditkort osv.).
  Beskrivelsen af låntype skal indeholde klare angivelser af, hvordan kapital og rente tilbagebetales i lånets løbetid (dvs.
  amortiseringsstrukturen), og hvorvidt kreditaftalen omhandler tilbagebetaling af kapital eller er afdragsfri, eller en kombination af de to
  .

| 5) | Når hele kreditten eller en del af den er afdragsfri, skal der på en fremtrædende plads i slutningen af dette afsnit indsættes en erklæring herom; formuleringen i del A anvendes. |
| --- | --- |

5)

Når hele kreditten eller en del af den er afdragsfri, skal der på en fremtrædende plads i slutningen af dette afsnit indsættes en erklæring herom; formuleringen i del A anvendes.

| 6
  ) | I dette afsnit forklares det, om
  debitorrenten
  er fast eller variabel, og i givet fald angives de perioder, hvor renten er fast; hyppigheden af de efterfølgende ændringer og eksistensen af begrænsninger på debitorrentens udsving, såsom renteloft og fastsættelse af minimumsrentesats.
  Den formel, der anvendes til at ændre
  debitorrenten og dens forskellige elementer (f.eks. referencesats
  og
  rentespænd
  ), forklares. Kreditgiver anfører,
  f.eks. med angivelse af websted
  , hvor yderligere oplysninger om de indeks eller satser, som anvendes i formlen, kan findes,
  f.eks. Euribor eller centralbankens referencesats. |
| --- | --- |

6
  )

I dette afsnit forklares det, om
  debitorrenten
  er fast eller variabel, og i givet fald angives de perioder, hvor renten er fast; hyppigheden af de efterfølgende ændringer og eksistensen af begrænsninger på debitorrentens udsving, såsom renteloft og fastsættelse af minimumsrentesats.

Den formel, der anvendes til at ændre
  debitorrenten og dens forskellige elementer (f.eks. referencesats
  og
  rentespænd
  ), forklares. Kreditgiver anfører,
  f.eks. med angivelse af websted
  , hvor yderligere oplysninger om de indeks eller satser, som anvendes i formlen, kan findes,
  f.eks. Euribor eller centralbankens referencesats.

| 7) | Hvis der anvendes forskellige debitorrenter under forskellige omstændigheder, bør der gives oplysninger om alle de relevante renter. |
| --- | --- |

7)

Hvis der anvendes forskellige debitorrenter under forskellige omstændigheder, bør der gives oplysninger om alle de relevante renter.

| 8
  ) | Det »samlede
  beløb, der skal tilbagebetales«,
  svarer til det samlede beløb, der skal betales af forbrugeren. Det angives
  som summen af kreditbeløbet og de samlede omkostninger for forbrugeren i forbindelse med lånet.
  Hvis der ikke er en fast debitorrente i aftalens løbetid, skal det fremhæves, at dette beløb er illustrativt og især kan variere i forbindelse med variationer i debitorrenten. |
| --- | --- |

8
  )

Det »samlede
  beløb, der skal tilbagebetales«,
  svarer til det samlede beløb, der skal betales af forbrugeren. Det angives
  som summen af kreditbeløbet og de samlede omkostninger for forbrugeren i forbindelse med lånet.
  Hvis der ikke er en fast debitorrente i aftalens løbetid, skal det fremhæves, at dette beløb er illustrativt og især kan variere i forbindelse med variationer i debitorrenten.

| 9) | Hvis der stilles sikkerhed for lånet i form af pant i den faste ejendom eller en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse eller i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom, henleder kreditgiver forbrugerens opmærksomhed herpå. Kreditgiver angiver i givet fald den anslåede værdi af den faste ejendom eller anden sikkerhedsstillelse, der er anvendt til udarbejdelsen af dette informationsblad. |
| --- | --- |

9)

Hvis der stilles sikkerhed for lånet i form af pant i den faste ejendom eller en anden tilsvarende sikkerhedsstillelse eller i form af en rettighed, der er knyttet til fast ejendom, henleder kreditgiver forbrugerens opmærksomhed herpå. Kreditgiver angiver i givet fald den anslåede værdi af den faste ejendom eller anden sikkerhedsstillelse, der er anvendt til udarbejdelsen af dette informationsblad.

| 10) | Kreditgiver oplyser i givet fald enten










  a) | »det maksimale
  lånebeløb i forhold til ejendommens værdi«
  med angivelse af
  belåningsprocenten. Belåningsprocenten ledsages af et eksempel i absolutte tal på det maksimale beløb, der kan lånes til en given ejendomsværdi
  eller |
| --- | --- | --- |

10)

Kreditgiver oplyser i givet fald enten

a)

»det maksimale
  lånebeløb i forhold til ejendommens værdi«
  med angivelse af
  belåningsprocenten. Belåningsprocenten ledsages af et eksempel i absolutte tal på det maksimale beløb, der kan lånes til en given ejendomsværdi
  eller

| b) | »den minimumsværdi af ejendommen, som kreditgiver kræver for at udlåne det illustrerede beløb«. |
| --- | --- |

b)

»den minimumsværdi af ejendommen, som kreditgiver kræver for at udlåne det illustrerede beløb«.

| 11) | Når kreditter består af flere dele (f.eks. delvis fast rente, delvis variabel rente), skal dette afspejles i angivelsen af kredittypen, og oplysningerne skal gives for hver del af kreditten. |
| --- | --- |

11)

Når kreditter består af flere dele (f.eks. delvis fast rente, delvis variabel rente), skal dette afspejles i angivelsen af kredittypen, og oplysningerne skal gives for hver del af kreditten.

Afsnit 4. Rentesats
  og andre omkostninger

| 1) | Henvisningen til »rente« svarer til debitorrenten eller -renterne. |
| --- | --- |

1)

Henvisningen til »rente« svarer til debitorrenten eller -renterne.

| 2) | Debitorrenten angives i procent. Hvis debitorrenten er variabel og baseret på en referencesats, kan kreditgiver angive debitorrenten i form af en referencerente og kreditgivers rentespænd i procent. Kreditgiver bør imidlertid angive værdien af den gældende referencesats på den dag, hvor ESIS udsendes.



  Når debitorrenten er variabel, skal oplysningerne omfatte: a) de antagelser, der er anvendt til beregning af de årlige omkostninger i procent, b) i givet fald de gældende rentelofter og minimumsrentesatser og c) en advarsel om, at udsvinget vil kunne påvirke de faktiske årlige omkostninger i procent. For at tiltrække forbrugerens opmærksomhed skal advarslen være skrevet med en større skrifttype og stå på en fremtrædende plads i ESIS' hovedtekst. Advarslen ledsages af et illustrativt eksempel på de årlige omkostninger i procent. Når der er et loft over debitorrenten, skal eksemplet bygge på, at debitorrenten stiger ved førstkommende lejlighed til det højeste niveau, der er fastsat i kreditaftalen. Når der ikke er noget loft, skal eksemplet illustrere de årlige omkostninger i procent med den højeste debitorrente i mindst de sidste 20 år, eller hvis de data, der ligger til grund for beregningen af debitorrenten, er til rådighed for mindre end 20 år, den længste periode, for hvilken disse data er til rådighed, baseret på den højeste værdi af en ekstern referencesats, der anvendes til beregning af debitorrenten, når den er til rådighed, eller den højeste værdi af en referencerente, der er fastsat af en kompetent myndighed eller EBA, når kreditgiver ikke anvender en ekstern referencerente. Disse krav gælder ikke for kreditaftaler, hvori debitorrenten er fastsat for en materiel indledende periode på flere år og derefter kan fastsættes for endnu en periode efter forhandling mellem kreditgiver og forbruger. For kreditaftaler, hvori debitorrenten er fastsat for en materiel indledende periode på flere år og derefter kan fastsættes for endnu en periode efter forhandling mellem kreditgiver og forbruger, skal oplysningerne omfatte en advarsel om, at de årlige omkostninger i procent er beregnet på grundlag af debitorrenten for den indledende periode. Advarslen ledsages af en yderligere illustration af de årlige omkostninger i procent, der er beregnet i henhold til artikel 12, stk. 4. Hvis en kredit består af flere dele (f.eks. en del med fast rente og en del med variabel rente), angives disse oplysninger for hver del af kreditten. |
| --- | --- |

2)

Debitorrenten angives i procent. Hvis debitorrenten er variabel og baseret på en referencesats, kan kreditgiver angive debitorrenten i form af en referencerente og kreditgivers rentespænd i procent. Kreditgiver bør imidlertid angive værdien af den gældende referencesats på den dag, hvor ESIS udsendes.

| 3) | I afsnittet om »andre elementer af de årlige omkostninger i procent« anføres alle de andre omkostninger, der indgår i de årlige omkostninger i procent, herunder engangsomkostninger såsom administrationsgebyrer og periodiske omkostninger såsom årlige administrationsgebyrer. Kreditgiver anfører hver enkelt omkostning pr. kategori (engangsomkostninger, periodiske omkostninger, der indgår i ydelserne, og periodiske omkostninger, der ikke indgår i ydelserne) med angivelse af beløb, modtager af betaling og tidspunkt for betaling. Dette behøver ikke omfatte omkostninger i forbindelse med brud på kontraktlige forpligtelser. Hvis beløbet ikke kendes, tilvejebringer kreditgiver om muligt en omtrentlig angivelse af beløbet eller, hvis dette ikke er muligt, en angivelse af, hvordan beløbet beregnes, og anfører, at beløbet kun er vejledende. Hvis visse omkostninger ikke indgår i de årlige omkostninger i procent, fordi de ikke kendes af kreditgiver, bør dette fremhæves.



  Hvis forbrugeren har underrettet kreditgiver om et eller flere elementer i den kredit, han foretrækker, såsom kreditaftalens løbetid og det samlede kreditbeløb, anvender kreditgiver så vidt muligt disse elementer; hvis en kreditaftale giver forskellige muligheder for at udnytte kreditmuligheden med forskellige omkostninger eller debitorrenter, og kreditgiver anvender antagelserne i bilag I, del II, skal det i kreditaftalen anføres, at andre muligheder for at udnytte kreditmuligheden for denne type kreditaftale kan medføre højere årlige omkostninger i procent. Hvis betingelserne for udnyttelse af kreditmuligheden anvendes til beregning af de årlige omkostninger i procent, bør kreditgiver fremhæve omkostningerne i forbindelse med andre muligheder for at udnytte kreditmuligheden, som ikke nødvendigvis er dem, der anvendes til beregning af de årlige omkostninger i procent. |
| --- | --- |

3)

I afsnittet om »andre elementer af de årlige omkostninger i procent« anføres alle de andre omkostninger, der indgår i de årlige omkostninger i procent, herunder engangsomkostninger såsom administrationsgebyrer og periodiske omkostninger såsom årlige administrationsgebyrer. Kreditgiver anfører hver enkelt omkostning pr. kategori (engangsomkostninger, periodiske omkostninger, der indgår i ydelserne, og periodiske omkostninger, der ikke indgår i ydelserne) med angivelse af beløb, modtager af betaling og tidspunkt for betaling. Dette behøver ikke omfatte omkostninger i forbindelse med brud på kontraktlige forpligtelser. Hvis beløbet ikke kendes, tilvejebringer kreditgiver om muligt en omtrentlig angivelse af beløbet eller, hvis dette ikke er muligt, en angivelse af, hvordan beløbet beregnes, og anfører, at beløbet kun er vejledende. Hvis visse omkostninger ikke indgår i de årlige omkostninger i procent, fordi de ikke kendes af kreditgiver, bør dette fremhæves.

| 4) | Når der skal betales et gebyr for registrering af pantet eller en tilsvarende sikkerhedsstillelse, anføres det i dette afsnit med angivelse af beløbet, hvis det er kendt, eller, hvis dette ikke er muligt, grundlaget for beregning af beløbet. Når gebyrerne er kendt og indregnet i de årlige omkostninger i procent, skal gebyrets eksistens og beløbet anføres under »Engangsudgifter«. Når kreditgiver ikke kender gebyrerne, og de derfor ikke er indregnet i de årlige udgifter i procent, skal eksistensen af gebyret klart nævnes på listen over omkostninger, som kreditgiver ikke kender. I begge tilfælde skal den standardiserede formulering i del A anvendes under en passende benævnelse. |
| --- | --- |

4)

Når der skal betales et gebyr for registrering af pantet eller en tilsvarende sikkerhedsstillelse, anføres det i dette afsnit med angivelse af beløbet, hvis det er kendt, eller, hvis dette ikke er muligt, grundlaget for beregning af beløbet. Når gebyrerne er kendt og indregnet i de årlige omkostninger i procent, skal gebyrets eksistens og beløbet anføres under »Engangsudgifter«. Når kreditgiver ikke kender gebyrerne, og de derfor ikke er indregnet i de årlige udgifter i procent, skal eksistensen af gebyret klart nævnes på listen over omkostninger, som kreditgiver ikke kender. I begge tilfælde skal den standardiserede formulering i del A anvendes under en passende benævnelse.

Afsnit 5. Betalingernes hyppighed og antal

| 1) | Hvis der skal
  foretages
  regelmæssige betalinger, angives betalingernes hyppighed (f.eks. månedligt). Hvis betalingerne skal foretages uregelmæssigt, forklares dette udtrykkeligt for forbrugeren. |
| --- | --- |

1)

Hvis der skal
  foretages
  regelmæssige betalinger, angives betalingernes hyppighed (f.eks. månedligt). Hvis betalingerne skal foretages uregelmæssigt, forklares dette udtrykkeligt for forbrugeren.

| 2) | Det anførte antal betalinger skal omfatte hele lånets løbetid. |
| --- | --- |

2)

Det anførte antal betalinger skal omfatte hele lånets løbetid.

Afsnit 6. Ydelsernes størrelse

| 1) | Kredittens
  og ydelsernes
  valuta skal fremgå tydeligt. |
| --- | --- |

1)

Kredittens
  og ydelsernes
  valuta skal fremgå tydeligt.

| 2) | Hvis ydelserne kan variere i lånets løbetid, præciserer kreditgiver den periode, i hvilken den oprindelige ydelse forbliver
  uændret
  , og hvornår og hvor hyppigt den derefter ændrer sig. |
| --- | --- |

2)

Hvis ydelserne kan variere i lånets løbetid, præciserer kreditgiver den periode, i hvilken den oprindelige ydelse forbliver
  uændret
  , og hvornår og hvor hyppigt den derefter ændrer sig.

| 3) | Når
  hele kreditten eller en del af den er afdragsfrit, indsættes der på en fremtrædende plads i slutningen af dette afsnit en erklæring herom; formuleringen i del A anvendes
  .

  Hvis der er et krav om, at forbrugeren skal optage en bunden opsparing som en betingelse for, at der ydes en afdragsfri kredit med sikkerhed i pant eller tilsvarende sikkerhed, skal angives beløbene og hyppigheden af indbetalinger for dette produkt. |
| --- | --- |

3)

Når
  hele kreditten eller en del af den er afdragsfrit, indsættes der på en fremtrædende plads i slutningen af dette afsnit en erklæring herom; formuleringen i del A anvendes
  .

| 4) | Når debitorrenten er variabel, skal oplysningerne også omfatte en erklæring herom i formuleringen i del A og en illustration af en maksimumsydelse. Når der er et loft, skal illustrationen vise ydelserne, hvis debitorrenten stiger til loftet. Når der ikke er et loft, skal det værst tænkelige scenarium illustrere ydelserne med den højeste debitorrente i de sidste 20 år, eller hvis de data, der ligger til grund for beregningen af debitorrenten, er til rådighed for mindre end 20 år, den længste periode, for hvilken disse data er til rådighed, baseret på den højeste værdi af en ekstern referencerente, der er anvendt til beregningen af debitorrenten, hvis det er relevant, eller den højeste værdi af en referencerente, der er fastsat af en kompetent myndighed eller EBA, når kreditgiver ikke anvender en ekstern referencerente. Kravet om, at der skal gives et illustrativt eksempel, gælder ikke for kreditaftaler, hvori debitorrenten er fastsat for en materiel indledende periode på flere år og derefter kan fastsættes for endnu en periode efter forhandling mellem kreditgiver og forbruger. Hvis en kredit består af flere dele (f.eks. en del med fast rente og en del med variabel rente), angives disse oplysninger for hver del af kreditten og i alt. |
| --- | --- |

4)

Når debitorrenten er variabel, skal oplysningerne også omfatte en erklæring herom i formuleringen i del A og en illustration af en maksimumsydelse. Når der er et loft, skal illustrationen vise ydelserne, hvis debitorrenten stiger til loftet. Når der ikke er et loft, skal det værst tænkelige scenarium illustrere ydelserne med den højeste debitorrente i de sidste 20 år, eller hvis de data, der ligger til grund for beregningen af debitorrenten, er til rådighed for mindre end 20 år, den længste periode, for hvilken disse data er til rådighed, baseret på den højeste værdi af en ekstern referencerente, der er anvendt til beregningen af debitorrenten, hvis det er relevant, eller den højeste værdi af en referencerente, der er fastsat af en kompetent myndighed eller EBA, når kreditgiver ikke anvender en ekstern referencerente. Kravet om, at der skal gives et illustrativt eksempel, gælder ikke for kreditaftaler, hvori debitorrenten er fastsat for en materiel indledende periode på flere år og derefter kan fastsættes for endnu en periode efter forhandling mellem kreditgiver og forbruger. Hvis en kredit består af flere dele (f.eks. en del med fast rente og en del med variabel rente), angives disse oplysninger for hver del af kreditten og i alt.

| 5) | (Hvis relevant) Hvis lånevalutaen er forskellig fra forbrugerens nationale valuta, eller hvis lånet er indekseret i en valuta, som er forskellig fra
  forbrugerens nationale valuta, angiver kreditgiver et taleksempel, hvoraf det klart fremgår, hvordan ændringer i den relevante valutakurs kan påvirke ydelserne;
  formuleringen i del A anvendes
  .
  Dette eksempel baseres på en 20 % reduktion af værdien af forbrugerens nationale valuta og en erklæring på en fremtrædende plads om, at ydelserne vil kunne stige med mere end beløbet i dette eksempel. Når der er et loft, som begrænser den stigning til mindre end 20 %, angives maksimumsværdien af betalingerne i forbrugerens valuta i stedet, og erklæringen om mulige yderligere stigninger udelades. |
| --- | --- |

5)

(Hvis relevant) Hvis lånevalutaen er forskellig fra forbrugerens nationale valuta, eller hvis lånet er indekseret i en valuta, som er forskellig fra
  forbrugerens nationale valuta, angiver kreditgiver et taleksempel, hvoraf det klart fremgår, hvordan ændringer i den relevante valutakurs kan påvirke ydelserne;
  formuleringen i del A anvendes
  .
  Dette eksempel baseres på en 20 % reduktion af værdien af forbrugerens nationale valuta og en erklæring på en fremtrædende plads om, at ydelserne vil kunne stige med mere end beløbet i dette eksempel. Når der er et loft, som begrænser den stigning til mindre end 20 %, angives maksimumsværdien af betalingerne i forbrugerens valuta i stedet, og erklæringen om mulige yderligere stigninger udelades.

| 6) | Når kreditten helt eller delvis er en kredit med variabel rente, og punkt 3 finder anvendelse, skal illustrationen i punkt 3 gives på grundlag af den ydelse, der er omhandlet i punkt 1. |
| --- | --- |

6)

Når kreditten helt eller delvis er en kredit med variabel rente, og punkt 3 finder anvendelse, skal illustrationen i punkt 3 gives på grundlag af den ydelse, der er omhandlet i punkt 1.

| 7
  ) | Hvis den valuta, der anvendes til betaling af ydelserne, er forskellig fra lånevalutaen,
  eller hvis hver ydelses størrelse udtrykt i forbrugerens nationale valuta afhænger af det tilsvarende beløb i en anden valuta, angives i dette afsnit datoen for beregningen af den gældende kurs og enten kursen eller grundlaget for beregningen heraf og justeringshyppigheden. Disse oplysninger skal i givet fald
  indeholde navnet på det institut, der offentliggør
  valutakursen. |
| --- | --- |

7
  )

Hvis den valuta, der anvendes til betaling af ydelserne, er forskellig fra lånevalutaen,
  eller hvis hver ydelses størrelse udtrykt i forbrugerens nationale valuta afhænger af det tilsvarende beløb i en anden valuta, angives i dette afsnit datoen for beregningen af den gældende kurs og enten kursen eller grundlaget for beregningen heraf og justeringshyppigheden. Disse oplysninger skal i givet fald
  indeholde navnet på det institut, der offentliggør
  valutakursen.

| 8) | Når kreditten er en kredit med udskudt rentebetaling, hvor renten ikke betales fuldt ud i ydelserne og lægges til den samlede restgæld, skal der gøres rede for, hvordan og hvornår de udskudte renter lægges til kreditten som et pengebeløb, og hvad virkningen heraf er for forbrugeren i forhold til den resterende gæld. |
| --- | --- |

8)

Når kreditten er en kredit med udskudt rentebetaling, hvor renten ikke betales fuldt ud i ydelserne og lægges til den samlede restgæld, skal der gøres rede for, hvordan og hvornår de udskudte renter lægges til kreditten som et pengebeløb, og hvad virkningen heraf er for forbrugeren i forhold til den resterende gæld.

Afsnit 7. Illustrativ amortiseringstabel

| 1) | Dette afsnit medtages, når kreditten er en kredit med udskudt rentebetaling, hvor renten ikke betales fuldt ud i ydelserne og lægges til den samlede restgæld, eller hvor der er en fast debitorrente i kreditaftalens løbetid. Medlemsstaterne kan træffe afgørelse om, at den illustrative amortiseringstabel er obligatorisk i andre tilfælde.



  Når forbrugeren har ret til at modtage en revideret amortiseringstabel, angives dette sammen med betingelserne for denne ret. |
| --- | --- |

1)

Dette afsnit medtages, når kreditten er en kredit med udskudt rentebetaling, hvor renten ikke betales fuldt ud i ydelserne og lægges til den samlede restgæld, eller hvor der er en fast debitorrente i kreditaftalens løbetid. Medlemsstaterne kan træffe afgørelse om, at den illustrative amortiseringstabel er obligatorisk i andre tilfælde.

| 2) | Medlemsstaterne kan kræve, at
  kreditgiver,
  hvis
  debitorrenten kan variere i kredittens
  løbetid
  , anfører den periode, i løbet af hvilken den oprindelige debitorrente forbliver
  uændret
  . |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterne kan kræve, at
  kreditgiver,
  hvis
  debitorrenten kan variere i kredittens
  løbetid
  , anfører den periode, i løbet af hvilken den oprindelige debitorrente forbliver
  uændret
  .

| 3) | Den tabel, der skal medtages i dette afsnit, skal indeholde følgende kolonner: »
  tidsplan
  for tilbagebetaling«
  (f.eks. måned 1, måned 2, måned 3)
  , »ydelse«, »rente, der betales pr. ydelse«, »andre omkostninger, der indgår i ydelsen« (hvis relevant), »kapital, der tilbagebetales pr. ydelse« og »restgæld efter hver ydelse«. |
| --- | --- |

3)

Den tabel, der skal medtages i dette afsnit, skal indeholde følgende kolonner: »
  tidsplan
  for tilbagebetaling«
  (f.eks. måned 1, måned 2, måned 3)
  , »ydelse«, »rente, der betales pr. ydelse«, »andre omkostninger, der indgår i ydelsen« (hvis relevant), »kapital, der tilbagebetales pr. ydelse« og »restgæld efter hver ydelse«.

| 4) | I det første tilbagebetalingsår anføres der oplysninger for hver ydelse, og der anføres en subtotal for hver kolonne ved udgangen af det første år. For de følgende år kan oplysningerne gives på årsbasis. I slutningen af tabellen anføres der en række med en samlet total, der indeholder de samlede beløb for hver kolonne. Den samlede
  kreditomkostning
  , som forbrugeren skal betale, (dvs. det samlede beløb fra kolonnen »ydelse«) fremhæves tydeligt og angives som sådan. |
| --- | --- |

4)

I det første tilbagebetalingsår anføres der oplysninger for hver ydelse, og der anføres en subtotal for hver kolonne ved udgangen af det første år. For de følgende år kan oplysningerne gives på årsbasis. I slutningen af tabellen anføres der en række med en samlet total, der indeholder de samlede beløb for hver kolonne. Den samlede
  kreditomkostning
  , som forbrugeren skal betale, (dvs. det samlede beløb fra kolonnen »ydelse«) fremhæves tydeligt og angives som sådan.

| 5) | Hvis debitorrenten ikke er fast, og ydelsen efter hver ændring er ukendt, kan kreditgiver i amortiseringstabellen angive den samme ydelse i hele lånets løbetid. I et sådant tilfælde skal kreditgiver henlede forbrugerens opmærksomhed på dette forhold ved visuelt at gøre forskel på de kendte beløb og de hypotetiske beløb (f.eks. ved at anvende en anden skrifttype, rammer eller skygge). Derudover skal en tydelig og læsbar tekst forklare, for hvilke perioder beløbene i tabellen kan variere og hvorfor. |
| --- | --- |

5)

Hvis debitorrenten ikke er fast, og ydelsen efter hver ændring er ukendt, kan kreditgiver i amortiseringstabellen angive den samme ydelse i hele lånets løbetid. I et sådant tilfælde skal kreditgiver henlede forbrugerens opmærksomhed på dette forhold ved visuelt at gøre forskel på de kendte beløb og de hypotetiske beløb (f.eks. ved at anvende en anden skrifttype, rammer eller skygge). Derudover skal en tydelig og læsbar tekst forklare, for hvilke perioder beløbene i tabellen kan variere og hvorfor.

Afsnit 8. Yderligere forpligtelser

| 1) | Kreditgiver skal i dette afsnit henvise til forpligtelser såsom
  forpligtelsen
  til at forsikre den faste ejendom, tegne livsforsikring,
  indbetale løn til en konto hos kreditgiver
  eller købe enhver anden vare eller tjenesteydelse. Kreditgiver skal for den enkelte forpligtelse præcisere, over for hvem og hvornår forpligtelsen skal opfyldes. |
| --- | --- |

1)

Kreditgiver skal i dette afsnit henvise til forpligtelser såsom
  forpligtelsen
  til at forsikre den faste ejendom, tegne livsforsikring,
  indbetale løn til en konto hos kreditgiver
  eller købe enhver anden vare eller tjenesteydelse. Kreditgiver skal for den enkelte forpligtelse præcisere, over for hvem og hvornår forpligtelsen skal opfyldes.

| 2) | Kreditgiver
  angiver forpligtelsens varighed, f.eks. indtil kreditaftalen udløber
  .
  Kreditgiver skal opføre hver enkelt omkostning, som forbrugeren skal betale, og som ikke er indregnet i de årlige omkostninger i procent. |
| --- | --- |

2)

Kreditgiver
  angiver forpligtelsens varighed, f.eks. indtil kreditaftalen udløber
  .
  Kreditgiver skal opføre hver enkelt omkostning, som forbrugeren skal betale, og som ikke er indregnet i de årlige omkostninger i procent.

| 3) | Kreditgiver angiver, om det er obligatorisk for forbrugeren at have accessoriske tjenesteydelser for at opnå lånet på de opstillede betingelser, og i givet fald om forbrugeren er forpligtet til at købe disse fra kreditgivers foretrukne udbyder, eller om de kan købes af en udbyder efter forbrugerens eget valg. Hvis en sådan mulighed er betinget af, at de accessoriske tjenesteydelser opfylder visse minimumskrav, bør sådanne krav beskrives i dette afsnit.



  Når kreditaftalen indgår i en pakke med andre produkter, angiver kreditgiver disse produkters særlige kendetegn og anfører tydeligt, om forbrugeren har ret til at opsige kreditaftalen eller produkterne i pakken særskilt, betingelserne for og følgerne heraf og i givet fald de mulige konsekvenser ved at opsige de accessoriske tjenesteydelser, der kræves i forbindelse med kreditaftalen. |
| --- | --- |

3)

Kreditgiver angiver, om det er obligatorisk for forbrugeren at have accessoriske tjenesteydelser for at opnå lånet på de opstillede betingelser, og i givet fald om forbrugeren er forpligtet til at købe disse fra kreditgivers foretrukne udbyder, eller om de kan købes af en udbyder efter forbrugerens eget valg. Hvis en sådan mulighed er betinget af, at de accessoriske tjenesteydelser opfylder visse minimumskrav, bør sådanne krav beskrives i dette afsnit.

Afsnit 9. Førtidig indfrielse

| 1) | Kreditgiver anfører, på hvilke betingelser forbrugeren kan
  indfri kreditten før tid, enten helt eller delvis. |
| --- | --- |

1)

Kreditgiver anfører, på hvilke betingelser forbrugeren kan
  indfri kreditten før tid, enten helt eller delvis.

| 2) | I afsnittet om gebyrer for førtidig indfrielse
  henleder kreditgiver forbrugerens
  opmærksomhed på et eventuelt gebyr for førtidig indfrielse eller andre omkostninger i forbindelse hermed for at kompensere kreditgiver og angiver om muligt
  beløbet. Hvis
  kompensationen
  for førtidig indfrielse afhænger af forskellige faktorer, f.eks. det tilbagebetalte beløb eller den gældende rente på tidspunktet for den førtidige indfrielse, oplyser kreditgiver, hvordan
  kompensationen vil blive beregnet, og angiver maksimumsgebyret, eller, hvis dette ikke er muligt, et illustrativt eksempel
  for at vise forbrugeren, hvor stor
  kompensationen
  for førtidig indfrielse kan være i forskellige situationer. |
| --- | --- |

2)

I afsnittet om gebyrer for førtidig indfrielse
  henleder kreditgiver forbrugerens
  opmærksomhed på et eventuelt gebyr for førtidig indfrielse eller andre omkostninger i forbindelse hermed for at kompensere kreditgiver og angiver om muligt
  beløbet. Hvis
  kompensationen
  for førtidig indfrielse afhænger af forskellige faktorer, f.eks. det tilbagebetalte beløb eller den gældende rente på tidspunktet for den førtidige indfrielse, oplyser kreditgiver, hvordan
  kompensationen vil blive beregnet, og angiver maksimumsgebyret, eller, hvis dette ikke er muligt, et illustrativt eksempel
  for at vise forbrugeren, hvor stor
  kompensationen
  for førtidig indfrielse kan være i forskellige situationer.

Afsnit 10. Fleksible funktioner

| 1) | Kreditgiver forklarer i givet fald muligheden og betingelserne for overførsel af kreditten til en anden kreditgiver eller fast ejendom. |
| --- | --- |

1)

Kreditgiver forklarer i givet fald muligheden og betingelserne for overførsel af kreditten til en anden kreditgiver eller fast ejendom.

| 2) | (Hvis relevant) Yderligere funktioner: Hvis dette produkt indeholder en eller flere af de funktioner, der er anført i punkt 5 nedenfor, skal dette afsnit indeholde en oversigt over disse funktioner og give en kort forklaring af følgende: under hvilke omstændigheder forbrugeren kan gøre brug af funktionen; eventuelle betingelser knyttet til funktionen; hvorvidt det, at funktionen indgår i en kredit med sikkerhed i pant eller tilsvarende sikkerhed, indebærer, at forbrugeren mister nogen lovgivningsmæssig eller anden form for beskyttelse, der normalt er forbundet med funktionen; og hvilken virksomhed, der leverer funktionen (hvis ikke kreditgiver). |
| --- | --- |

2)

(Hvis relevant) Yderligere funktioner: Hvis dette produkt indeholder en eller flere af de funktioner, der er anført i punkt 5 nedenfor, skal dette afsnit indeholde en oversigt over disse funktioner og give en kort forklaring af følgende: under hvilke omstændigheder forbrugeren kan gøre brug af funktionen; eventuelle betingelser knyttet til funktionen; hvorvidt det, at funktionen indgår i en kredit med sikkerhed i pant eller tilsvarende sikkerhed, indebærer, at forbrugeren mister nogen lovgivningsmæssig eller anden form for beskyttelse, der normalt er forbundet med funktionen; og hvilken virksomhed, der leverer funktionen (hvis ikke kreditgiver).

| 3) | Hvis funktionen indeholder yderligere kredit, skal dette afsnit indeholde en forklaring til forbrugeren af følgende: det samlede kreditbeløb (herunder den kredit, der er sikret ved pant eller tilsvarende sikkerhed); hvorvidt den yderligere kredit er sikret eller ej; de relevante debitorrenter; og hvorvidt disse er reguleret eller ej. Et sådant yderligere kreditbeløb skal enten medtages i den oprindelige vurdering af kreditværdigheden eller, hvis den ikke medtages, skal det fremgå klart af dette afsnit, at adgangen til det yderligere beløb afhænger af en ny vurdering af forbrugerens evne til at tilbagebetale lånet. |
| --- | --- |

3)

Hvis funktionen indeholder yderligere kredit, skal dette afsnit indeholde en forklaring til forbrugeren af følgende: det samlede kreditbeløb (herunder den kredit, der er sikret ved pant eller tilsvarende sikkerhed); hvorvidt den yderligere kredit er sikret eller ej; de relevante debitorrenter; og hvorvidt disse er reguleret eller ej. Et sådant yderligere kreditbeløb skal enten medtages i den oprindelige vurdering af kreditværdigheden eller, hvis den ikke medtages, skal det fremgå klart af dette afsnit, at adgangen til det yderligere beløb afhænger af en ny vurdering af forbrugerens evne til at tilbagebetale lånet.

| 4) | Hvis funktionen omfatter en opsparingsordning, skal den relevante rentesats forklares. |
| --- | --- |

4)

Hvis funktionen omfatter en opsparingsordning, skal den relevante rentesats forklares.

| 5) | Mulige yderlige funktioner omfatter: overbetalinger/underbetalinger [betaling af mere eller mindre end den ydelse, der normalt skal betales ifølge amortiseringsstrukturen]; afdragsfrie perioder [perioder, hvor forbrugeren ikke skal foretage betalinger]; tilbagelån [muligheden for, at forbrugeren atter kan låne midler, der allerede er udnyttet og tilbagebetalt]; yderligere optagelse af lån uden yderligere godkendelse; yderligere sikret eller ikkesikret lånoptagelse [i henhold til punkt 3 ovenfor]; kreditkort; tilknyttet løbende konto og tilknyttet opsparingskonto. |
| --- | --- |

5)

Mulige yderlige funktioner omfatter: overbetalinger/underbetalinger [betaling af mere eller mindre end den ydelse, der normalt skal betales ifølge amortiseringsstrukturen]; afdragsfrie perioder [perioder, hvor forbrugeren ikke skal foretage betalinger]; tilbagelån [muligheden for, at forbrugeren atter kan låne midler, der allerede er udnyttet og tilbagebetalt]; yderligere optagelse af lån uden yderligere godkendelse; yderligere sikret eller ikkesikret lånoptagelse [i henhold til punkt 3 ovenfor]; kreditkort; tilknyttet løbende konto og tilknyttet opsparingskonto.

| 6) | Kreditgiver kan inkludere andre funktioner, som vedkommende udbyder som dele af kreditaftalen, der ikke er omhandlet i de foregående afsnit
  . |
| --- | --- |

6)

Kreditgiver kan inkludere andre funktioner, som vedkommende udbyder som dele af kreditaftalen, der ikke er omhandlet i de foregående afsnit
  .

Afsnit 11.
  Låntagers øvrige rettigheder

| 1) | Kreditgiver gør rede for
  rettigheden
  (rettighederne), f.eks.
  fortrydelsesret
  eller ret til betænkningstid og i givet fald andre rettigheder såsom ret til overførsel (herunder subrogation,)
  præciserer, hvilke rettigheder der findes, og anfører betingelserne for denne eller
  disse rettigheder
  , den procedure, som forbrugeren skal følge for at udøve denne eller
  disse rettigheder
  , bl.a. den adresse, hvortil meddelelsen om fortrydelse skal sendes, og i givet fald de tilsvarende gebyrer. |
| --- | --- |

1)

Kreditgiver gør rede for
  rettigheden
  (rettighederne), f.eks.
  fortrydelsesret
  eller ret til betænkningstid og i givet fald andre rettigheder såsom ret til overførsel (herunder subrogation,)
  præciserer, hvilke rettigheder der findes, og anfører betingelserne for denne eller
  disse rettigheder
  , den procedure, som forbrugeren skal følge for at udøve denne eller
  disse rettigheder
  , bl.a. den adresse, hvortil meddelelsen om fortrydelse skal sendes, og i givet fald de tilsvarende gebyrer.

| 2) | Når der gælder betænkningstid eller fortrydelsesret for forbrugeren, skal dette klart angives. |
| --- | --- |

2)

Når der gælder betænkningstid eller fortrydelsesret for forbrugeren, skal dette klart angives.

| 3) | I henhold til artikel 3 i direktiv 2002/65/EF underrettes forbrugeren om, hvorvidt der findes en fortrydelsesret, hvis transaktionen tilbydes som en fjernsalgsaftale. |
| --- | --- |

3)

I henhold til artikel 3 i direktiv 2002/65/EF underrettes forbrugeren om, hvorvidt der findes en fortrydelsesret, hvis transaktionen tilbydes som en fjernsalgsaftale.

Afsnit 12.
  Klager

| 1) | I dette afsnit angives det interne kontaktpunkt [navnet på den relevante afdeling] og kontaktoplysninger med henblik på klage [fysisk adresse] eller [telefonnummer] eller [kontaktperson:] [kontaktoplysninger] og et link til klageproceduren eller den relevante side på et websted eller en lignende informationskilde. |
| --- | --- |

1)

I dette afsnit angives det interne kontaktpunkt [navnet på den relevante afdeling] og kontaktoplysninger med henblik på klage [fysisk adresse] eller [telefonnummer] eller [kontaktperson:] [kontaktoplysninger] og et link til klageproceduren eller den relevante side på et websted eller en lignende informationskilde.

| 2) | Der angives navnet på det relevante eksterne organ for udenretslige klager og tvistbilæggelse, og, når anvendelse af den internationale klageprocedure er en betingelse for adgang til dette organ, angives dette i formuleringen i del A. |
| --- | --- |

2)

Der angives navnet på det relevante eksterne organ for udenretslige klager og tvistbilæggelse, og, når anvendelse af den internationale klageprocedure er en betingelse for adgang til dette organ, angives dette i formuleringen i del A.

| 3) | For kreditaftaler med en forbruger, der har bopæl i en anden medlemsstat, henviser kreditgiver til FIN-NET (http://ec.europa.eu/internal_market/fin-net/). |
| --- | --- |

3)

For kreditaftaler med en forbruger, der har bopæl i en anden medlemsstat, henviser kreditgiver til FIN-NET (http://ec.europa.eu/internal_market/fin-net/).

Afsnit 13.

Manglende overholdelse af forpligtelserne i forbindelse med lånet:

konsekvenser for låntager

| 1) | Hvis manglende overholdelse af forbrugerens forpligtelser i forbindelse med lånet kan have finansielle eller juridiske konsekvenser for forbrugeren, skal kreditgiver i dette afsnit beskrive de
  vigtigste
  tilfælde (f.eks. for sen betaling/misligholdelse, manglende overholdelse af forpligtelserne i afsnit 7 Yderligere forpligtelser)
  og angive, hvor der kan fås yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

1)

Hvis manglende overholdelse af forbrugerens forpligtelser i forbindelse med lånet kan have finansielle eller juridiske konsekvenser for forbrugeren, skal kreditgiver i dette afsnit beskrive de
  vigtigste
  tilfælde (f.eks. for sen betaling/misligholdelse, manglende overholdelse af forpligtelserne i afsnit 7 Yderligere forpligtelser)
  og angive, hvor der kan fås yderligere oplysninger.

| 2) | For hvert enkelt af disse tilfælde beskriver kreditgiver på en klar og forståelig måde de sanktioner eller konsekvenser, det kan medføre. Henvisning til alvorlige konsekvenser fremhæves. |
| --- | --- |

2)

For hvert enkelt af disse tilfælde beskriver kreditgiver på en klar og forståelig måde de sanktioner eller konsekvenser, det kan medføre. Henvisning til alvorlige konsekvenser fremhæves.

| 3) | Når den faste ejendom, der anvendes til sikkerhedsstillelse for kreditten, kan tilbagegives eller overdrages til kreditgiver, hvis forbrugeren ikke opfylder betingelserne, skal dette afsnit indeholde en angivelse heraf i formuleringen i del A. |
| --- | --- |

3)

Når den faste ejendom, der anvendes til sikkerhedsstillelse for kreditten, kan tilbagegives eller overdrages til kreditgiver, hvis forbrugeren ikke opfylder betingelserne, skal dette afsnit indeholde en angivelse heraf i formuleringen i del A.

Afsnit 
  14
  . Yderligere information

| 1) | I
  tilfælde af fjernsalg vil dette afsnit omfatte
  en
  bestemmelse om, hvilken lovgivning der skal anvendes på kreditaftalen, eller hvilken domstol der er kompetent. |
| --- | --- |

1)

I
  tilfælde af fjernsalg vil dette afsnit omfatte
  en
  bestemmelse om, hvilken lovgivning der skal anvendes på kreditaftalen, eller hvilken domstol der er kompetent.

| 2) | Hvis kreditgiver har til hensigt at kommunikere med forbrugeren i løbet af aftaleperioden på et andet sprog end det, ESIS er affattet på, skal denne hensigt og kommunikationssproget fremgå. Denne artikel berører ikke artikel 3, stk. 1, nr. 3), litra g), i direktiv 2002/65/EF. |
| --- | --- |

2)

Hvis kreditgiver har til hensigt at kommunikere med forbrugeren i løbet af aftaleperioden på et andet sprog end det, ESIS er affattet på, skal denne hensigt og kommunikationssproget fremgå. Denne artikel berører ikke artikel 3, stk. 1, nr. 3), litra g), i direktiv 2002/65/EF.

| 3) | Kreditgiver eller kreditformidler angiver, at forbrugeren har ret til at få eller blive tilbudt en kopi af udkastet til kreditaftale, senest når der er givet et tilbud, der er bindende for kreditgiver. |
| --- | --- |

3)

Kreditgiver eller kreditformidler angiver, at forbrugeren har ret til at få eller blive tilbudt en kopi af udkastet til kreditaftale, senest når der er givet et tilbud, der er bindende for kreditgiver.

Afsnit
  15. Tilsynsførende

| 1) | Den eller de relevante myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med fasen forud for aftaleindgåelse i forbindelse med lån, anføres. |
| --- | --- |

1)

Den eller de relevante myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med fasen forud for aftaleindgåelse i forbindelse med lån, anføres.

BILAG III

Minimumskrav til viden og kompetencer

| 1. | Minimumskravene til den viden og de kompetencer, som kreditgiveres, kreditformidleres og udpegede repræsentanters personale (artikel 9) og de personer, der deltager i ledelsen hos kreditformidlere og udpegede repræsentanter (artikel 29, stk. 2, og artikel 31, stk. 2), skal have, skal mindst omfatte:









  a) | passende kendskab til kreditprodukter i henhold til artikel 3 og de accessoriske tjenesteydelser, som typisk tilbydes sammen med dem |
| --- | --- | --- |

1.

a)

passende kendskab til kreditprodukter i henhold til artikel 3 og de accessoriske tjenesteydelser, som typisk tilbydes sammen med dem

| b) | hensigtsmæssig viden om lovgivningen vedrørende kreditaftaler for forbrugere, navnlig om forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

b)

hensigtsmæssig viden om lovgivningen vedrørende kreditaftaler for forbrugere, navnlig om forbrugerbeskyttelse

| c) | passende kendskab til og forståelse af processen i forbindelse med køb af fast ejendom |
| --- | --- |

c)

passende kendskab til og forståelse af processen i forbindelse med køb af fast ejendom

| d) | passende kendskab til vurdering af sikkerhed |
| --- | --- |

d)

passende kendskab til vurdering af sikkerhed

| e) | passende kendskab til ejendomsregistrenes organisering og funktion |
| --- | --- |

e)

passende kendskab til ejendomsregistrenes organisering og funktion

| f) | passende kendskab til markedet i den relevante medlemsstat |
| --- | --- |

f)

passende kendskab til markedet i den relevante medlemsstat

| g) | passende kendskab til standarder for forretningsmoral |
| --- | --- |

g)

passende kendskab til standarder for forretningsmoral

| h) | passende kendskab til processen i forbindelse med vurdering af forbrugernes kreditværdighed eller i givet fald kompetence til denne vurdering |
| --- | --- |

h)

passende kendskab til processen i forbindelse med vurdering af forbrugernes kreditværdighed eller i givet fald kompetence til denne vurdering

| i) | passende niveau for finansielle og økonomiske kompetencer. |
| --- | --- |

i)

passende niveau for finansielle og økonomiske kompetencer.

| 2. | Når medlemsstaterne fastsætter minimumskravene til viden og kompetencer, kan de sondre mellem niveauerne for og typerne af de krav, som kreditgiveres, kreditformidleres eller udpegede repræsentanters personale og ledelsen hos kreditformidlere eller udpegede repræsentanter skal have. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Medlemsstaterne fastsætter et passende niveau for viden og kompetencer på grundlag af:









  a) | erhvervsmæssige kvalifikationer, f.eks. eksamensbeviser, titler, erhvervsuddannelse, kompetencetest eller |
| --- | --- | --- |

3.

a)

erhvervsmæssige kvalifikationer, f.eks. eksamensbeviser, titler, erhvervsuddannelse, kompetencetest eller

| b) | erhvervserfaring, der kan defineres som mindst et vist antal års beskæftigelse på områder med tilknytning til etablering, distribution eller formidling af kreditprodukter.



  Efter ...

   (*)

  må fastsættelsen af det passende niveau for viden og kompetencer ikke baseres alene på de i første afsnit, litra b), anførte metoder. |
| --- | --- |

b)

erhvervserfaring, der kan defineres som mindst et vist antal års beskæftigelse på områder med tilknytning til etablering, distribution eller formidling af kreditprodukter.

---

(*)  
  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/360 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/360

---

P7_TA(2013)0342

Insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om insiderhandel og kursmanipulation (markedsmisbrug) (COM(2011)0651 — C7-0360/2011 — 2011/0295(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0651) og det ændrede forslag (COM(2012)0421), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Parlamentet og Rådet (COM(2011)0651) og det ændrede forslag (COM(2012)0421),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0360/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 22. marts 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 22. marts 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 28. marts 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. juni 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Retsudvalget (A7-0347/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Retsudvalget (A7-0347/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 161 af 7.6.2012, s. 3.

(2)  EUT C 181 af 21.6.2012, s. 64.

---

P7_TC1-COD(2011)0295

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissions direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 596/2014).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/361 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/361

---

P7_TA(2013)0343

Ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger (COM(2012)0591 — C7-0332/2012 — 2012/0285(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0591), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0591),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0332/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0332/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 11. juli 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 11. juli 2012 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0259/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0259/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 157.

---

P7_TC1-COD(2012)0285

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 (3) tillægges Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 (3) tillægges Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser.

| (2) | Som følge af Lissabontraktatens ikrafttrædelse bør de beføjelser, som Kommissionen blev tillagt i henhold til forordning (EF) nr. 2187/2005, bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af Lissabontraktatens ikrafttrædelse bør de beføjelser, som Kommissionen blev tillagt i henhold til forordning (EF) nr. 2187/2005, bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (3) | Kommissionen bør tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2187/2005, for så vidt angår foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, som kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen bør tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2187/2005, for så vidt angår foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, som kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag.

| (4) | Der er ikke længere behov for beføjelser til at fastlægge gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2187/2005. Den bestemmelse, som tillægger sådanne beføjelser, bør derfor udgå. |
| --- | --- |

(4)

Der er ikke længere behov for beføjelser til at fastlægge gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 2187/2005. Den bestemmelse, som tillægger sådanne beføjelser, bør derfor udgå.

| (5) | Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på at ændre reglerne for konstruktionen af visse redskaber. Disse ændringer bør afspejle ændringer i fiskeriets selektivitetsmønstre, den seneste tekniske viden om de materialer, der anvendes til fiskeredskaber, eller ændringer i redskabernes tilrigning, som kan gøre dem mere selektive. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på at ændre reglerne for konstruktionen af visse redskaber. Disse ændringer bør afspejle ændringer i fiskeriets selektivitetsmønstre, den seneste tekniske viden om de materialer, der anvendes til fiskeredskaber, eller ændringer i redskabernes tilrigning, som kan gøre dem mere selektive.

| (6) | Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde i forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(6)

Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde i forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (7) | Forordning (EF) nr. 2187/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 2187/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 2187/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 26, stk. 5, affattes således:
  »5.   Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en gennemførelsesafgørelse

  gennemførelsesretsakt
  om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.«[Ændring 1] |
| --- | --- |

1)

Artikel 26, stk. 5, affattes således:

»5.   Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en gennemførelsesafgørelse

  gennemførelsesretsakt
  om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.«[Ændring 1]

| 2) | Artikel 28 udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 28 udgår.

| 3) | Artikel 29 affattes således:
  »Artikel 29
  Ændring af tillæg 1 og 2 i bilag II
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a med henblik på at ændre eller supplere tillæg 1 og 2 til bilag II ved at tilpasse specifikationerne af fiskeredskaberne til:






  a) | ændringer i selektiviteten |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 29 affattes således:

»Artikel 29

Ændring af tillæg 1 og 2 i bilag II

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29a med henblik på at ændre eller supplere tillæg 1 og 2 til bilag II ved at tilpasse specifikationerne af fiskeredskaberne til:

a)

ændringer i selektiviteten

| b) | større teknisk viden om nye materialer, der anvendes til fremstilling af fiskeredskaber |
| --- | --- |

b)

større teknisk viden om nye materialer, der anvendes til fremstilling af fiskeredskaber

| c) | ændringer i tilrigningen, som gør redskaberne mere selektive.« |
| --- | --- |

c)

ændringer i tilrigningen, som gør redskaberne mere selektive.«

| 4) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 29a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastsatte betingelser.
  2.   De

  Beføjelsen til at vedtage
  delegerede beføjelser

  retsakter
  , i
  jf. artikel 29, tillægges Kommissionen for en ubegrænset tidsperiode

  periode på tre år fra den ...

   (*).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 2]

  3.   Den i artikel 29 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 29 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

  (*)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  " |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 29a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastsatte betingelser.

2.   De

  Beføjelsen til at vedtage
  delegerede beføjelser

  retsakter
  , i
  jf. artikel 29, tillægges Kommissionen for en ubegrænset tidsperiode

  periode på tre år fra den ...

   (*).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. [Ændring 2]

3.   Den i artikel 29 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen har vedtaget en delegeret retsakt, underretter den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 29 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

(*)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  "

| 4a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 31a




  Generel vurdering og revision




  Senest den ...

   (**)

  foretager Kommissionen en vurdering af effektiviteten af foranstaltningerne i denne forordning og forelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til retsakt om ændring af denne forordning for at sikre, at den er forenelig med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013

   (4)

  .



  [Ændring 3]


  (**)  
  Et år efter ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. .../2013 [om den fælles fiskeripolitik] (se dokument 2011/0195(COD)).
  "


  (4)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om den fælles fiskeripolitik (EUT L ...).

   ()
  «"


  ()  
  Reference til dokumentet i 2011/0195(COD). |
| --- | --- |

4a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 31a

Generel vurdering og revision

Senest den ...

   (**)

  foretager Kommissionen en vurdering af effektiviteten af foranstaltningerne i denne forordning og forelægger om nødvendigt Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til retsakt om ændring af denne forordning for at sikre, at den er forenelig med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013

   (4)

  .

[Ændring 3]

(**)  
  Et år efter ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. .../2013 [om den fælles fiskeripolitik] (se dokument 2011/0195(COD)).
  "

(4)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om den fælles fiskeripolitik (EUT L ...).

   ()
  «"

()  
  Reference til dokumentet i 2011/0195(COD).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 44 af 15.2.2013, s. 157.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 10.9.2013.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98 (EUT L 349 af 31.12.2005, s. 1).

3

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/364 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/364

---

P7_TA(2013)0349

Udnævnelse af Luigi Berlinguer til det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 255 i TEUF

Europa-Parlamentets afgørelse af 10. september 2013 om indstilling af Luigi Berlinguer til medlem af det udvalg, der er omhandlet i artikel 255 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2013/2161(INS))

(2016/C 093/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 255, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 107a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 107a,

| A. | der henviser til, at Luigi Berlinguer opfylder kravene i artikel 255, stk. 2, i TEUF; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Luigi Berlinguer opfylder kravene i artikel 255, stk. 2, i TEUF;

| 1. | indstiller Luigi Berlinguer til medlem af udvalget; |
| --- | --- |

1.

indstiller Luigi Berlinguer til medlem af udvalget;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Domstolens præsident. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Domstolens præsident.

---

Onsdag den 11. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/365 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/365

---

P7_TA(2013)0352

Forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 — Opjustering af overslaget over andre indtægter med hensyn til indtægterne af bøder, tvangsbøder og sanktioner — Forhøjelse af betalingsbevillingerne

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11693/2013 — C7-0245/2013 — 2013/2056(BUD))

(2016/C 093/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til de fælles erklæringer om betalingerne for 2012 og 2013, undertegnet af Parlamentet, Rådet og Kommissionen i december 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles erklæringer om betalingerne for 2012 og 2013, undertegnet af Parlamentet, Rådet og Kommissionen i december 2012,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013, forelagt af Kommissionen den 27. marts 2013 (COM(2013)0183), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013, forelagt af Kommissionen den 27. marts 2013 (COM(2013)0183),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013, vedtaget af Rådet den 9. juli 2013 (11693/2013 — C7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013, vedtaget af Rådet den 9. juli 2013 (11693/2013 — C7-0245/2013),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.-8. februar om den flerårige finansielle ramme (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2013 om Det Europæiske Råds konklusioner af 7.-8. februar om den flerårige finansielle ramme (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (6); |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 (6);

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0287/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0287/2013),

| A. | der henviser til, at der i forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 til det almindelige budget for 2013 foreslås en opjustering af såvel overslaget over indtægter fra bøder og sanktioner med 290 mio. EUR som af betalingsbevillingerne med 11,2 mia. EUR under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4 i den flerårige finansielle ramme (FFR) med henblik på at dække betalingsbehov indtil årets udgang ved at indfri tidligere indgåede og løbende forpligtelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 til det almindelige budget for 2013 foreslås en opjustering af såvel overslaget over indtægter fra bøder og sanktioner med 290 mio. EUR som af betalingsbevillingerne med 11,2 mia. EUR under udgiftsområde 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4 i den flerårige finansielle ramme (FFR) med henblik på at dække betalingsbehov indtil årets udgang ved at indfri tidligere indgåede og løbende forpligtelser;

| B. | der henviser til, at det samlede beløb for betalingsanmodninger på 16,2 mia. EUR, der står tilbage fra 2012 for samhørighedspolitikken (2007-2013), måtte fremføres til regnskabsåret 2013, hvilket derfor reducerer niveauet for de disponible betalinger i budgettet for 2013 til dækning af betalingsbehovene for indeværende år; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det samlede beløb for betalingsanmodninger på 16,2 mia. EUR, der står tilbage fra 2012 for samhørighedspolitikken (2007-2013), måtte fremføres til regnskabsåret 2013, hvilket derfor reducerer niveauet for de disponible betalinger i budgettet for 2013 til dækning af betalingsbehovene for indeværende år;

| C. | der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen gennem en fælles erklæring fra december 2012 forpligtede sig til at dække alle uindfriede betalingsanmodninger for 2012 i form af et ændringsbudget i starten af 2013; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen gennem en fælles erklæring fra december 2012 forpligtede sig til at dække alle uindfriede betalingsanmodninger for 2012 i form af et ændringsbudget i starten af 2013;

| D. | der henviser til, at den politiske aftale, som blev indgået den 27. juni 2013 på højeste politiske plan mellem Parlamentet, Rådets formandskab og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden 2014-2020, omfattede en politisk forpligtelse fra Rådets side til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at EU's forpligtelser fra 2013 opfyldes fuldt ud, til formelt at vedtage forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 på 7,3 mia. EUR samt snarest muligt at vedtage et yderligere forslag til ændringsbudget, som skal forelægges af Kommissionen i starten af efteråret, for at undgå eventuel mangel på berettigede betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den politiske aftale, som blev indgået den 27. juni 2013 på højeste politiske plan mellem Parlamentet, Rådets formandskab og Kommissionen om den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden 2014-2020, omfattede en politisk forpligtelse fra Rådets side til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at EU's forpligtelser fra 2013 opfyldes fuldt ud, til formelt at vedtage forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 på 7,3 mia. EUR samt snarest muligt at vedtage et yderligere forslag til ændringsbudget, som skal forelægges af Kommissionen i starten af efteråret, for at undgå eventuel mangel på berettigede betalingsbevillinger;

| E. | der henviser til, at Rådet formelt vedtog sin holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 den 9. juli 2013 på 7,3 mia. EUR, som vil dække uindfriede betalingsbehov inden for udgiftsområderne 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Rådet formelt vedtog sin holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 den 9. juli 2013 på 7,3 mia. EUR, som vil dække uindfriede betalingsbehov inden for udgiftsområderne 1a, 1b, 2, 3a, 3b og 4;

| F. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 3. juli 2013 knytter Rådets vedtagelse af det yderligere forslag til ændringsbudget i starten af efteråret til vedtagelsen af FFR-forordningen eller budgettet for 2014; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 3. juli 2013 knytter Rådets vedtagelse af det yderligere forslag til ændringsbudget i starten af efteråret til vedtagelsen af FFR-forordningen eller budgettet for 2014;

| 1. | noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 2/2013, som forelagt af Kommissionen, og Rådets holdning til det, som er forenelig med den politiske forpligtelse, der blev indgået under forhandlingerne om FFR 2014-2020; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 2/2013, som forelagt af Kommissionen, og Rådets holdning til det, som er forenelig med den politiske forpligtelse, der blev indgået under forhandlingerne om FFR 2014-2020;

| 2. | er indforstået med, at den samlede forhøjelse på 11,2 mia. EUR oprindelig blev foreslået af Kommissionen på dette niveau for ikke at anfægte betalingsloftet for FFR i 2013 og således undgå en revision af den nuværende FFR; udtrykker dog frygt for, at dette muligvis viser sig ikke at være tilstrækkeligt til at dække alle forelagte betalingsanmodninger indtil slutningen af 2013; minder i særdeleshed om, at størstedelen af fakturaer under udgiftsområde 1b traditionelt forelægges af medlemsstaterne imod slutningen af hvert regnskabsår for at undgå eventuelle frigørelser som følge af anvendelse af »n+2«- og »n+3«-reglerne; |
| --- | --- |

2.

er indforstået med, at den samlede forhøjelse på 11,2 mia. EUR oprindelig blev foreslået af Kommissionen på dette niveau for ikke at anfægte betalingsloftet for FFR i 2013 og således undgå en revision af den nuværende FFR; udtrykker dog frygt for, at dette muligvis viser sig ikke at være tilstrækkeligt til at dække alle forelagte betalingsanmodninger indtil slutningen af 2013; minder i særdeleshed om, at størstedelen af fakturaer under udgiftsområde 1b traditionelt forelægges af medlemsstaterne imod slutningen af hvert regnskabsår for at undgå eventuelle frigørelser som følge af anvendelse af »n+2«- og »n+3«-reglerne;

| 3. | påpeger, at de fælles erklæringer af december 2012 var en integrerende del af aftalen om budgettet for 2013 og udgør en formel forpligtelse for de tre institutioner, hvilket skal respekteres fuldt ud som et tegn på gensidig tillid og loyalt samarbejde; har dog forståelse for de finansielle begrænsninger, som medlemsstaterne er underlagt, og accepterer af denne grund, at uindfriede betalingsbehov dækkes i to på hinanden følgende faser frem til slutningen af 2013 (11,2 mia. EUR som anslået af Kommissionen); |
| --- | --- |

3.

påpeger, at de fælles erklæringer af december 2012 var en integrerende del af aftalen om budgettet for 2013 og udgør en formel forpligtelse for de tre institutioner, hvilket skal respekteres fuldt ud som et tegn på gensidig tillid og loyalt samarbejde; har dog forståelse for de finansielle begrænsninger, som medlemsstaterne er underlagt, og accepterer af denne grund, at uindfriede betalingsbehov dækkes i to på hinanden følgende faser frem til slutningen af 2013 (11,2 mia. EUR som anslået af Kommissionen);

| 4. | minder Rådet om den formelle forpligtelse, som blev indgået som en del af den politiske aftale om FFR 2014-2020 efter udtrykkelig anmodning fra Parlamentet, om også at sikre finansiering af anden tranche af uindfriede betalinger, som skal garantere afklaring af betalingsproblemet, inden den nye FFR-periode starter; opfordrer indtrængende Kommissionen til i starten af efteråret at forelægge et ændringsbudget, der udelukkende behandler dette spørgsmål; |
| --- | --- |

4.

minder Rådet om den formelle forpligtelse, som blev indgået som en del af den politiske aftale om FFR 2014-2020 efter udtrykkelig anmodning fra Parlamentet, om også at sikre finansiering af anden tranche af uindfriede betalinger, som skal garantere afklaring af betalingsproblemet, inden den nye FFR-periode starter; opfordrer indtrængende Kommissionen til i starten af efteråret at forelægge et ændringsbudget, der udelukkende behandler dette spørgsmål;

| 5. | gentager sit standpunkt, som fremgår af dets beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om FFR 2014-2020 med hensyn til, at Parlamentet ikke vil give sit samtykke til FFR-forordningen eller vedtage budgettet for 2014, før dette nye ændringsbudget, der skal dække det resterende underskud i betalinger som fastlagt af Kommissionen, er blevet vedtaget af Rådet; |
| --- | --- |

5.

gentager sit standpunkt, som fremgår af dets beslutning af 3. juli 2013 om den politiske aftale om FFR 2014-2020 med hensyn til, at Parlamentet ikke vil give sit samtykke til FFR-forordningen eller vedtage budgettet for 2014, før dette nye ændringsbudget, der skal dække det resterende underskud i betalinger som fastlagt af Kommissionen, er blevet vedtaget af Rådet;

| 6. | anser beløbet på 11,2 mia. EUR for det absolutte minimum til at dække de faktiske behov frem til slutningen af 2013; anmoder de tre institutioner om at fremsætte en konkret, bindende løsning, såfremt de foreslåede forhøjelser fordelt over to trancher i medfør af forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 ikke skulle vise sig tilstrækkelige og ikke til fulde forhindrer flere overførsler af betalinger til den næste FFR; |
| --- | --- |

6.

anser beløbet på 11,2 mia. EUR for det absolutte minimum til at dække de faktiske behov frem til slutningen af 2013; anmoder de tre institutioner om at fremsætte en konkret, bindende løsning, såfremt de foreslåede forhøjelser fordelt over to trancher i medfør af forslag til ændringsbudget nr. 2/2013 ikke skulle vise sig tilstrækkelige og ikke til fulde forhindrer flere overførsler af betalinger til den næste FFR;

| 7. | anser Kommissionen for at være den eneste institution, der kan forelægge budgetmyndigheden præcise oplysninger om de forventede betalingsbehov med udgangspunkt i medlemsstaternes anmodninger fra regnskabsår N og deres overslag for regnskabsår N+1; påpeger, at Rådet ikke besidder et objektivt grundlag til at kunne rejse indsigelse mod de af Kommissionen fremlagte tal, som er baseret på sammenlagte oplysninger fra 27 medlemsstater; minder om, at hver medlemsstat udelukkende står til ansvar for sine egne oplysninger, som derfor er de eneste tal, som den kan anfægte; |
| --- | --- |

7.

anser Kommissionen for at være den eneste institution, der kan forelægge budgetmyndigheden præcise oplysninger om de forventede betalingsbehov med udgangspunkt i medlemsstaternes anmodninger fra regnskabsår N og deres overslag for regnskabsår N+1; påpeger, at Rådet ikke besidder et objektivt grundlag til at kunne rejse indsigelse mod de af Kommissionen fremlagte tal, som er baseret på sammenlagte oplysninger fra 27 medlemsstater; minder om, at hver medlemsstat udelukkende står til ansvar for sine egne oplysninger, som derfor er de eneste tal, som den kan anfægte;

| 8. | minder om, at vedtagelsen af forslag til ændringsbudget nr. 3/2013 vil reducere andelen af BNI-bidraget fra medlemsstaterne til Unionens budget og derfor delvist kompensere for deres bidrag til ændringsbudget nr. 2/2013; understreger derfor det forhold, at de to sager skal vedtages efter den samme tidsplan, idet de ud fra et politisk synspunkt er snævert forbundet med hinanden; |
| --- | --- |

8.

minder om, at vedtagelsen af forslag til ændringsbudget nr. 3/2013 vil reducere andelen af BNI-bidraget fra medlemsstaterne til Unionens budget og derfor delvist kompensere for deres bidrag til ændringsbudget nr. 2/2013; understreger derfor det forhold, at de to sager skal vedtages efter den samme tidsplan, idet de ud fra et politisk synspunkt er snævert forbundet med hinanden;

| 9. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013; |
| --- | --- |

9.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 2/2013;

| 10. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 2/2013 er blevet endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 2/2013 er blevet endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0078.

(6)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0304.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/367 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/367

---

P7_TA(2013)0353

Forslag til ændringsbudget nr. 3/2013 — Overskuddet fra gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2012

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11694/2013 — C7-0246/2013 — 2013/2070(BUD))

(2016/C 093/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), navnlig artikel 18, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), navnlig artikel 18,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2013, som Kommissionen forelagde den 15. april 2013 (COM(2013)0224), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2013, som Kommissionen forelagde den 15. april 2013 (COM(2013)0224),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2013, vedtaget af Rådet den 9. juli 2013 (11694/2013 — C7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2013, vedtaget af Rådet den 9. juli 2013 (11694/2013 — C7-0246/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0284/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0284/2013),

| A. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2013 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2012 på i alt 1 023,3 mio. EUR på 2013-budgettet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2013 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2012 på i alt 1 023,3 mio. EUR på 2013-budgettet;

| B. | der henviser til, at hovedelementerne i dette overskud er et underforbrug af udgifter på 244,3 mio. EUR, et positivt resultat af indkomsterne på mere end 719,1 mio. EUR og en positiv saldo for omveksling mellem valutaer på 59,9 mio. EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hovedelementerne i dette overskud er et underforbrug af udgifter på 244,3 mio. EUR, et positivt resultat af indkomsterne på mere end 719,1 mio. EUR og en positiv saldo for omveksling mellem valutaer på 59,9 mio. EUR;

| C. | der henviser til, at stigningen på indtægtssiden hovedsageligt kommer fra restitutioner og bidrag i forbindelse med EU-aftaler og -programmer (350 mio. EUR), fra en stigning i egne indtægter, der faktisk er blevet opkrævet, i forhold til de budgetterede (231 mio. EUR), og fra bøder og morarenter (159 mio. EUR); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at stigningen på indtægtssiden hovedsageligt kommer fra restitutioner og bidrag i forbindelse med EU-aftaler og -programmer (350 mio. EUR), fra en stigning i egne indtægter, der faktisk er blevet opkrævet, i forhold til de budgetterede (231 mio. EUR), og fra bøder og morarenter (159 mio. EUR);

| D. | der henviser til, at underforbruget af udgifterne beløber sig til 244 mio. EUR, hvoraf 168 mio. EUR er i forhold til budgetbevillingerne for 2012 og 76 mio. EUR i forhold til fremførsler fra 2011; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at underforbruget af udgifterne beløber sig til 244 mio. EUR, hvoraf 168 mio. EUR er i forhold til budgetbevillingerne for 2012 og 76 mio. EUR i forhold til fremførsler fra 2011;

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 3/2013, som udelukkende har til formål at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2012 for et beløb på 1 023,3 mio. EUR på budgettet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 18, og Rådets holdning hertil; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 3/2013, som udelukkende har til formål at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2012 for et beløb på 1 023,3 mio. EUR på budgettet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 18, og Rådets holdning hertil;

| 2. | erindrer om, at vedtagelsen af dette forslag til ændringsbudget vil reducere andelen af BNI-bidraget fra medlemsstaterne til EU-budgettet og derfor delvist kompensere for deres bidrag til finansieringen af ændringsbudget nr. 2/2013; understreger derfor, at de to sager skal vedtages efter den samme tidsplan, da de er nøje forbundet ud fra såvel et politisk som et proceduremæssigt synspunkt; |
| --- | --- |

2.

erindrer om, at vedtagelsen af dette forslag til ændringsbudget vil reducere andelen af BNI-bidraget fra medlemsstaterne til EU-budgettet og derfor delvist kompensere for deres bidrag til finansieringen af ændringsbudget nr. 2/2013; understreger derfor, at de to sager skal vedtages efter den samme tidsplan, da de er nøje forbundet ud fra såvel et politisk som et proceduremæssigt synspunkt;

| 3. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2013; |
| --- | --- |

3.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2013;

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 3/2013 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 3/2013 er endeligt vedtaget, og foranledige, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/368 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/368

---

P7_TA(2013)0355

Anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: oversvømmelse i Slovenien, Kroatien og Østrig i efteråret 2002

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (COM(2013)0259 — C7-0116/2013 — 2013/2085(BUD))

(2016/C 093/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0259 — C7-0116/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0259 — C7-0116/2013),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under forligsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under forligsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0283/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0283/2013),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, afgørelse nr. 2013/714/EU).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/369 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/369

---

P7_TA(2013)0356

Forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 — Anvendelse af EU's Solidaritetsfond i forbindelse med oversvømmelser i 2012 i Slovenien, Kroatien og Østrig

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen (11697/2013 — C7-0248/2013 — 2013/2086(BUD))

(2016/C 093/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, som endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, som endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 22. juli 2013 om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 22. juli 2013 om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for at tage hensyn til de udgiftsbehov, der følger af Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (4),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2013 for regnskabsåret 2013, som Kommissionen vedtog den 2. maj 2013 (COM(2013)0258), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2013 for regnskabsåret 2013, som Kommissionen vedtog den 2. maj 2013 (COM(2013)0258),

| — | der henviser til den holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2013, som Rådet vedtog den 15. juli 2013 (11697/2013 — C7-0248/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2013, som Rådet vedtog den 15. juli 2013 (11697/2013 — C7-0248/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0286/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0286/2013),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 vedrører anvendelsen af et beløb på 14 607 942 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond (EUSF) i forbindelse med de voldsomme regnskyl og den efterfølgende oversvømmelseskatastrofe, der ramte Slovenien, Kroatien og Østrig i efteråret 2012; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 vedrører anvendelsen af et beløb på 14 607 942 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond (EUSF) i forbindelse med de voldsomme regnskyl og den efterfølgende oversvømmelseskatastrofe, der ramte Slovenien, Kroatien og Østrig i efteråret 2012;

| B. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 formelt er at opføre disse budgetmæssige tilpasninger på 2013-budgettet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 formelt er at opføre disse budgetmæssige tilpasninger på 2013-budgettet;

| 1. | noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 som forelagt af Kommissionen og Rådets holdning hertil; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 5/2013 som forelagt af Kommissionen og Rådets holdning hertil;

| 2. | understreger det presserende behov for at frigive finansiel bistand gennem EUSF til de lande, der er ramt af denne naturkatastrofe; beklager på grund af sagens hastende karakter, at Rådet endnu en gang har besluttet ikke at forkorte fristen på otte uger for information til de nationale parlamenter, hvilket artikel 4 i protokol nr. 1 i traktaten udtrykkeligt giver mulighed for, inden det vedtager sin holdning til dette ændringsbudget; |
| --- | --- |

2.

understreger det presserende behov for at frigive finansiel bistand gennem EUSF til de lande, der er ramt af denne naturkatastrofe; beklager på grund af sagens hastende karakter, at Rådet endnu en gang har besluttet ikke at forkorte fristen på otte uger for information til de nationale parlamenter, hvilket artikel 4 i protokol nr. 1 i traktaten udtrykkeligt giver mulighed for, inden det vedtager sin holdning til dette ændringsbudget;

| 3. | bifalder Rådets holdning, der bekræfter Kommissionens forslag uden ændringer og derved sikrer, at ændringsbudget nr. 5/2013 dækkes af friske bevillinger; minder om, at manglen på betalingsbevillinger for 2013, som lå til grund for forelæggelsen af FÆB 2/2013, på forhånd udelukker, at ressourcerne til ændringsbudget nr. 5/2013 kan tilvejebringes ved omfordeling; |
| --- | --- |

3.

bifalder Rådets holdning, der bekræfter Kommissionens forslag uden ændringer og derved sikrer, at ændringsbudget nr. 5/2013 dækkes af friske bevillinger; minder om, at manglen på betalingsbevillinger for 2013, som lå til grund for forelæggelsen af FÆB 2/2013, på forhånd udelukker, at ressourcerne til ændringsbudget nr. 5/2013 kan tilvejebringes ved omfordeling;

| 4. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2013; |
| --- | --- |

4.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2013;

| 5. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 5/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 5/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 209 af 3.8.2013, s. 14.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/371 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/371

---

P7_TA(2013)0357

Direktiv om kvaliteten af benzin og dieselolie og af direktiv om vedvarende energi ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (COM(2012)0595 — C7-0337/2012 — 2012/0288(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0595),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0337/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. april 2013 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. april 2013 (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget samt Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0279/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget samt Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0279/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 56.

---

P7_TC1-COD(2012)0288

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

Under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, sammenholdt med artikel 114 i forbindelse med artikel 1, stk. 2–9, og artikel 2, stk. 5–7, i dette direktiv,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og (2)

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 3, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3) fastsættes det, at medlemsstaterne skal sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder inden for alle former for transport i 2020 mindst svarer til 10 % af det endelige energiforbrug. Iblanding af biobrændstoffer er en af de metoder, medlemsstaterne kan bruge til at nå dette mål, og det forventes, at denne metode vil bidrage mest til at nå målet.
  Andre metoder, som er til rådighed, til at nå målet består i at reducere energiforbruget, hvilket er bydende nødvendigt, fordi det sandsynligvis vil blive stadig vanskeligere at nå et bindende procentmål for energi fra vedvarende energikilder på en bæredygtig måde, hvis den samlede efterspørgsel efter energi til transport fortsætter med at stige, og i anvendelsen af elektricitet fra vedvarende energikilder. [Ændring 123] |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3) fastsættes det, at medlemsstaterne skal sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder inden for alle former for transport i 2020 mindst svarer til 10 % af det endelige energiforbrug. Iblanding af biobrændstoffer er en af de metoder, medlemsstaterne kan bruge til at nå dette mål, og det forventes, at denne metode vil bidrage mest til at nå målet.
  Andre metoder, som er til rådighed, til at nå målet består i at reducere energiforbruget, hvilket er bydende nødvendigt, fordi det sandsynligvis vil blive stadig vanskeligere at nå et bindende procentmål for energi fra vedvarende energikilder på en bæredygtig måde, hvis den samlede efterspørgsel efter energi til transport fortsætter med at stige, og i anvendelsen af elektricitet fra vedvarende energikilder. [Ændring 123]

| (2) | På baggrund af Unionens mål om en yderligere reduktion af drivhusgasemissionerne og det forhold, at brændstoffer til vejtransport bidrager væsentligt til disse emissioner, fastsættes det i artikel 7a, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF (4), at brændstofleverandører skal reducere vugge til grav-emissionerne af drivhusgasser pr. energienhed (»drivhusgasintensiteten«) med mindst 6 % senest den 31. december 2020 for brændstoffer, der i Unionen anvendes af vejgående køretøjer, mobile ikke-vejgående maskiner og landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer, når de ikke er til søs. Iblanding af biobrændstoffer er en af

  med nul- eller lavemission af drivhusgasser og andre brændstoffer fremstillet af uundgåelige affaldsgasser ved anvendelse af kulstofopsamling og anvendelse til transportformål er blandt
  de metoder, som leverandører af fossile brændstoffer kan anvende til at reducere drivhusgasintensiteten for det fossile brændstof, der leveres. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(2)

På baggrund af Unionens mål om en yderligere reduktion af drivhusgasemissionerne og det forhold, at brændstoffer til vejtransport bidrager væsentligt til disse emissioner, fastsættes det i artikel 7a, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF (4), at brændstofleverandører skal reducere vugge til grav-emissionerne af drivhusgasser pr. energienhed (»drivhusgasintensiteten«) med mindst 6 % senest den 31. december 2020 for brændstoffer, der i Unionen anvendes af vejgående køretøjer, mobile ikke-vejgående maskiner og landbrugs- og skovbrugstraktorer samt fritidsfartøjer, når de ikke er til søs. Iblanding af biobrændstoffer er en af

  med nul- eller lavemission af drivhusgasser og andre brændstoffer fremstillet af uundgåelige affaldsgasser ved anvendelse af kulstofopsamling og anvendelse til transportformål er blandt
  de metoder, som leverandører af fossile brændstoffer kan anvende til at reducere drivhusgasintensiteten for det fossile brændstof, der leveres. [Ændring 2]

| (3) | I artikel 17 i direktiv 2009/28/EF fastlægges de bæredygtighedskriterier, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler skal opfylde for at blive medregnet i opfyldelsen af direktivets mål og få del i de offentlige støtteordninger. Disse kriterier omfatter krav om de minimumsbesparelser i drivhusgasemissionen, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler skal opnå i forhold til fossile brændstoffer. Der er fastlagt tilsvarende bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer i artikel 7b i direktiv 98/70/EF. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 17 i direktiv 2009/28/EF fastlægges de bæredygtighedskriterier, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler skal opfylde for at blive medregnet i opfyldelsen af direktivets mål og få del i de offentlige støtteordninger. Disse kriterier omfatter krav om de minimumsbesparelser i drivhusgasemissionen, som biobrændstoffer og flydende biobrændsler skal opnå i forhold til fossile brændstoffer. Der er fastlagt tilsvarende bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer i artikel 7b i direktiv 98/70/EF.

| (3a) | Selv om direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF anvender betegnelserne »biobrændstoffer og flydende biobrændsler«, gælder bestemmelserne, herunder det relevante bæredygtighedskriterium for alle vedvarende brændstoffer som defineret i disse direktiver. [Ændring 4] |
| --- | --- |

(3a)

Selv om direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF anvender betegnelserne »biobrændstoffer og flydende biobrændsler«, gælder bestemmelserne, herunder det relevante bæredygtighedskriterium for alle vedvarende brændstoffer som defineret i disse direktiver. [Ændring 4]

| (4) | Hvis græsarealer eller landbrugsjord, som tidligere var bestemt for fødevare-, foder- og fibermarkeder, omlægges til produktion af biobrændstoffer, vil efterspørgslen efter andre produkter end brændstoffer stadig skulle imødekommes, enten gennem intensivering af den nuværende produktion eller ved at bringe ikke-landbrugsjord i produktion andre steder. Sidstnævnte tilfælde udgør en indirekte ændring i arealanvendelsen, og når den indebærer omlægning af arealer med store kulstoflagre, kan det resultere i betydelige drivhusgasemissioner. Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF bør derfor omfatte bestemmelser om indirekte ændringer af arealanvendelsen, da de nuværende biobrændstoffer hovedsagelig fremstilles af afgrøder på eksisterende landbrugsarealer.
  [Ændring 124] |
| --- | --- |

(4)

Hvis græsarealer eller landbrugsjord, som tidligere var bestemt for fødevare-, foder- og fibermarkeder, omlægges til produktion af biobrændstoffer, vil efterspørgslen efter andre produkter end brændstoffer stadig skulle imødekommes, enten gennem intensivering af den nuværende produktion eller ved at bringe ikke-landbrugsjord i produktion andre steder. Sidstnævnte tilfælde udgør en indirekte ændring i arealanvendelsen, og når den indebærer omlægning af arealer med store kulstoflagre, kan det resultere i betydelige drivhusgasemissioner. Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF bør derfor omfatte bestemmelser om indirekte ændringer af arealanvendelsen, da de nuværende biobrændstoffer hovedsagelig fremstilles af afgrøder på eksisterende landbrugsarealer.
  [Ændring 124]

| (4a) | Artikel 19, stk. 7, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 6, i direktiv 98/70/EF bestemmer, at der skal træffes passende foranstaltninger til at afbøde konsekvenserne for drivhusgasemissionerne af indirekte ændringer i arealanvendelsen, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at beskytte de eksisterende investeringer. [Ændring 126] |
| --- | --- |

(4a)

Artikel 19, stk. 7, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 6, i direktiv 98/70/EF bestemmer, at der skal træffes passende foranstaltninger til at afbøde konsekvenserne for drivhusgasemissionerne af indirekte ændringer i arealanvendelsen, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at beskytte de eksisterende investeringer. [Ændring 126]

| (5) | På grundlag af prognoserne for efterspørgsel efter biobrændstof, som indberettes af medlemsstaterne, samt skønnene over emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen for forskellige råmaterialer til biobrændstof er det sandsynligt, at drivhusgasemissionerne i forbindelse med indirekte ændringer i arealanvendelsen er betydelige og vil kunne modvirke alle eller nogle af de drivhusgasbesparelser, der opnås med individuelle biobrændstoffer. Dette skyldes, at
  landbaserede biobrændstoffer har modtaget et stort beløb i offentlig støtte (10 mia. EUR om året), og
  næsten hele produktionen af biobrændstoffer i 2020
  derfor
  forventes at komme fra afgrøder, der dyrkes på arealer, som kan anvendes til forsyning af fødevare- og fodermarkederne.
  Endvidere medvirker produktion af biobrændstoffer fra fødevareafgrøder til svingende fødevarepriser og kan få negative sociale konsekvenser for eksistensgrundlaget og muligheden for at gennemføre menneskerettigheder, herunder retten til mad og adgangen til jord for lokale samfund, der lever i fattigdom i lande uden for Unionen.
  For at reducere sådanne emissioner og
  sådanne negative sociale virkninger samt afhjælpe negative virkninger
  bør der skelnes mellem afgrødegrupper som f.eks. olieholdige afgrøder, korn, sukker og andre stivelsesholdige afgrøder

  navnlig fokuseres på af mindske den forventede anvendelse af biobrændstoffer, der dyrkes på jord, og der bør tages højde for emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen ved beregningen af reduktionen af drivhusgasemissioner, der er fastsat i bæredygtighedskriterierne i direktiv 2009/28/EF og 98/70/EF
  .
  For at nå frem til løsninger på mellemlang og lang sigt bør der desuden tilskyndes til forskning og udvikling i nye sektorer inden for avancerede biobrændstoffer, som ikke konkurrerer med fødevareafgrøderne, og forskellige afgrødetypers virkning på både direkte og indirekte ændringer i arealanvendelsen bør undersøges yderligere. [Ændring 8] |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af prognoserne for efterspørgsel efter biobrændstof, som indberettes af medlemsstaterne, samt skønnene over emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen for forskellige råmaterialer til biobrændstof er det sandsynligt, at drivhusgasemissionerne i forbindelse med indirekte ændringer i arealanvendelsen er betydelige og vil kunne modvirke alle eller nogle af de drivhusgasbesparelser, der opnås med individuelle biobrændstoffer. Dette skyldes, at
  landbaserede biobrændstoffer har modtaget et stort beløb i offentlig støtte (10 mia. EUR om året), og
  næsten hele produktionen af biobrændstoffer i 2020
  derfor
  forventes at komme fra afgrøder, der dyrkes på arealer, som kan anvendes til forsyning af fødevare- og fodermarkederne.
  Endvidere medvirker produktion af biobrændstoffer fra fødevareafgrøder til svingende fødevarepriser og kan få negative sociale konsekvenser for eksistensgrundlaget og muligheden for at gennemføre menneskerettigheder, herunder retten til mad og adgangen til jord for lokale samfund, der lever i fattigdom i lande uden for Unionen.
  For at reducere sådanne emissioner og
  sådanne negative sociale virkninger samt afhjælpe negative virkninger
  bør der skelnes mellem afgrødegrupper som f.eks. olieholdige afgrøder, korn, sukker og andre stivelsesholdige afgrøder

  navnlig fokuseres på af mindske den forventede anvendelse af biobrændstoffer, der dyrkes på jord, og der bør tages højde for emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen ved beregningen af reduktionen af drivhusgasemissioner, der er fastsat i bæredygtighedskriterierne i direktiv 2009/28/EF og 98/70/EF
  .
  For at nå frem til løsninger på mellemlang og lang sigt bør der desuden tilskyndes til forskning og udvikling i nye sektorer inden for avancerede biobrændstoffer, som ikke konkurrerer med fødevareafgrøderne, og forskellige afgrødetypers virkning på både direkte og indirekte ændringer i arealanvendelsen bør undersøges yderligere. [Ændring 8]

| (6) | Det forventes, at transportsektoren vil få brug for brændstoffer fra vedvarende energikilder til at reducere sine drivhusgasemissioner. Avancerede biobrændstoffer som f.eks. dem, der fremstilles af affald og alger, giver store drivhusgasbesparelser med lav risiko for at forårsage indirekte ændringer i arealanvendelsen, og de konkurrerer ikke direkte om landbrugsarealer til fødevare- og fodermarkederne. Det er derfor hensigtsmæssigt at tilskynde til større produktion af disse avancerede biobrændstoffer, da de i øjeblikket ikke er kommercielt tilgængelige i store mængder, hvilket delvis skyldes, at de konkurrerer om offentlig støtte med de etablerede biobrændstofteknologier, som er baseret på fødevareafgrøder. Der bør etableres yderligere incitamenter ved at øge de avancerede biobrændstoffers vægtning i bestræbelserne for at opfylde det mål for transportsektoren på 10 %, der er fastsat i direktiv 2009/28/EF, i forhold til de konventionelle biobrændstoffer. I den sammenhæng bør kun avancerede biobrændstoffer, for hvilke virkningerne som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen skønnes at være beskedne, og som samlet set indebærer store drivhusgasbesparelser, støttes under politikken for vedvarende energi efter 2020. |
| --- | --- |

(6)

Det forventes, at transportsektoren vil få brug for brændstoffer fra vedvarende energikilder til at reducere sine drivhusgasemissioner. Avancerede biobrændstoffer som f.eks. dem, der fremstilles af affald og alger, giver store drivhusgasbesparelser med lav risiko for at forårsage indirekte ændringer i arealanvendelsen, og de konkurrerer ikke direkte om landbrugsarealer til fødevare- og fodermarkederne. Det er derfor hensigtsmæssigt at tilskynde til større produktion af disse avancerede biobrændstoffer, da de i øjeblikket ikke er kommercielt tilgængelige i store mængder, hvilket delvis skyldes, at de konkurrerer om offentlig støtte med de etablerede biobrændstofteknologier, som er baseret på fødevareafgrøder. Der bør etableres yderligere incitamenter ved at øge de avancerede biobrændstoffers vægtning i bestræbelserne for at opfylde det mål for transportsektoren på 10 %, der er fastsat i direktiv 2009/28/EF, i forhold til de konventionelle biobrændstoffer. I den sammenhæng bør kun avancerede biobrændstoffer, for hvilke virkningerne som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen skønnes at være beskedne, og som samlet set indebærer store drivhusgasbesparelser, støttes under politikken for vedvarende energi efter 2020.

| (6a) | For at sikre effektiviteten af tilskyndende foranstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod at fremme avancerede biobrændstoffer, er det vigtigt, at de støttepolitikker og støttesystemer, som fastlægges af medlemsstaterne, muliggør identifikation, bekræftelse og kvalitetskontrol af biobrændstofmængder med henblik på at undgå svigagtige eller vildledende angivelser af biobrændstofprodukternes oprindelse og hindre indgivelse af flere erklæringer for én og samme biobrændstofmængde i henhold til to eller flere nationale systemer eller internationale akkrediteringsordninger. [Ændring 11] |
| --- | --- |

(6a)

For at sikre effektiviteten af tilskyndende foranstaltninger, navnlig dem, der er rettet mod at fremme avancerede biobrændstoffer, er det vigtigt, at de støttepolitikker og støttesystemer, som fastlægges af medlemsstaterne, muliggør identifikation, bekræftelse og kvalitetskontrol af biobrændstofmængder med henblik på at undgå svigagtige eller vildledende angivelser af biobrændstofprodukternes oprindelse og hindre indgivelse af flere erklæringer for én og samme biobrændstofmængde i henhold til to eller flere nationale systemer eller internationale akkrediteringsordninger. [Ændring 11]

| (6b) | Selv om biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af affald og restprodukter har potentiale til at opnå store besparelser på drivhusgasemissioner og samtidig medfører færre negative miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger, vil det være hensigtsmæssigt at foretage en yderligere vurdering af deres tilgængelighed, fordele og risici, bl.a. med henblik på at tilvejebringe et informationsgrundlag for politikken efter 2020. Samtidig er der behov for yderligere oplysninger om de energisikkerhedsmæssige fordele ved både konventionelle og avancerede biobrændstoffer, navnlig i det omfang der direkte eller indirekte anvendes fossile brændstoffer til at fremstille dem. Kommissionen bør gives mandat til at forelægge en rapport og, om nødvendigt, forelægge forslag for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende disse forhold. I rapporten bør der tages højde for de miljømæssige, sociale og økonomiske offeromkostninger ved at anvende råmaterialer til andet end fremstilling af biobrændstoffer og flydende biobrændsler for at sikre, at de samlede positive og negative virkninger afspejles i rapporten. [Ændring 12] |
| --- | --- |

(6b)

Selv om biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af affald og restprodukter har potentiale til at opnå store besparelser på drivhusgasemissioner og samtidig medfører færre negative miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger, vil det være hensigtsmæssigt at foretage en yderligere vurdering af deres tilgængelighed, fordele og risici, bl.a. med henblik på at tilvejebringe et informationsgrundlag for politikken efter 2020. Samtidig er der behov for yderligere oplysninger om de energisikkerhedsmæssige fordele ved både konventionelle og avancerede biobrændstoffer, navnlig i det omfang der direkte eller indirekte anvendes fossile brændstoffer til at fremstille dem. Kommissionen bør gives mandat til at forelægge en rapport og, om nødvendigt, forelægge forslag for Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende disse forhold. I rapporten bør der tages højde for de miljømæssige, sociale og økonomiske offeromkostninger ved at anvende råmaterialer til andet end fremstilling af biobrændstoffer og flydende biobrændsler for at sikre, at de samlede positive og negative virkninger afspejles i rapporten. [Ændring 12]

| (6c) | I alle medlemsstater bør konventionelle og avancerede biobrændstoffer af ensartet og høj kvalitet være tilgængelige. For at bidrage til at opnå dette, bør Kommissionen så hurtigt som muligt give Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) et klart mandat til at udarbejde tekniske præstationsstandarder for avancerede biobrændstoffer og endelige brændstofblandinger og, om nødvendigt, til at revidere standarderne for konventionelle biobrændstoffer med henblik på at sikre, at det endelige brændstofprodukts kvalitet hverken vil forringe CO2-emissionspræstationen eller køretøjers overordnede operationelle effektivitet. [Ændring 13] |
| --- | --- |

(6c)

I alle medlemsstater bør konventionelle og avancerede biobrændstoffer af ensartet og høj kvalitet være tilgængelige. For at bidrage til at opnå dette, bør Kommissionen så hurtigt som muligt give Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) et klart mandat til at udarbejde tekniske præstationsstandarder for avancerede biobrændstoffer og endelige brændstofblandinger og, om nødvendigt, til at revidere standarderne for konventionelle biobrændstoffer med henblik på at sikre, at det endelige brændstofprodukts kvalitet hverken vil forringe CO2-emissionspræstationen eller køretøjers overordnede operationelle effektivitet. [Ændring 13]

| (7) | For at sikre langsigtet konkurrencedygtighed i de biobaserede industrisektorer og i tråd med meddelelsen fra 2012 »Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa« og køreplanen for et ressourceeffektivt Europa, der fremmer integrerede og diversificerede bioraffinaderier i hele Europa, bør de udbyggede incitamenter under direktiv 2009/28/EF fastsættes på en sådan måde, at anvendelsen af biomasseråmaterialer, som ikke har en stor økonomisk værdi for andre anvendelser end biobrændstoffer,
  eller som ikke påvirker miljøet i en sådan grad, at de lokale økosystemer bringes i fare ved at tage jord og vand fra afgrøder til fødevarer
  , prioriteres. [Ændring 129] |
| --- | --- |

(7)

For at sikre langsigtet konkurrencedygtighed i de biobaserede industrisektorer og i tråd med meddelelsen fra 2012 »Nye veje til bæredygtig vækst: Bioøkonomi i Europa« og køreplanen for et ressourceeffektivt Europa, der fremmer integrerede og diversificerede bioraffinaderier i hele Europa, bør de udbyggede incitamenter under direktiv 2009/28/EF fastsættes på en sådan måde, at anvendelsen af biomasseråmaterialer, som ikke har en stor økonomisk værdi for andre anvendelser end biobrændstoffer,
  eller som ikke påvirker miljøet i en sådan grad, at de lokale økosystemer bringes i fare ved at tage jord og vand fra afgrøder til fødevarer
  , prioriteres. [Ændring 129]

| (7a) | Sammenhængen mellem direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/28/EF og lovgivningen på andre af Unionens politikområder bør forbedres med henblik på at udnytte synergierne og forbedre retssikkerheden. Definitionerne af affald og restprodukter som omhandlet i direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF bør bringes i overensstemmelse med de definitioner, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (5)

  . De affalds- og restproduktstrømme, der er angivet i direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF, bør identificeres bedre ved hjælp af affaldskoderne i det europæiske affaldskatalog, som er oprettet ved Kommissionens beslutning 2000/532/EF

   (6)

  med henblik på at lette anvendelsen af disse direktiver for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Fremme af biobrændstoffer og flydende biobrændsler i henhold til direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF bør ske i overensstemmelse med målsætningerne i og formålet med direktiv 2008/98/EF. For at nå Unionens målsætning om at bevæge sig hen imod et genanvendelsessamfund bør affaldshierarkiet i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF gennemføres fuldt ud. For at lette dette bør anvendelsen af affald og affaldsprodukter til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler indgå i de affaldshåndteringsplaner og affaldsforebyggelsesprogrammer, som medlemsstaterne har udarbejdet i henhold til kapitel V i direktiv 2008/98/EF. Anvendelsen af direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF bør ikke bringe den fulde gennemførelse af direktiv 2008/98/EF i fare. [Ændring 16] |
| --- | --- |

(7a)

Sammenhængen mellem direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/28/EF og lovgivningen på andre af Unionens politikområder bør forbedres med henblik på at udnytte synergierne og forbedre retssikkerheden. Definitionerne af affald og restprodukter som omhandlet i direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF bør bringes i overensstemmelse med de definitioner, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (5)

  . De affalds- og restproduktstrømme, der er angivet i direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF, bør identificeres bedre ved hjælp af affaldskoderne i det europæiske affaldskatalog, som er oprettet ved Kommissionens beslutning 2000/532/EF

   (6)

  med henblik på at lette anvendelsen af disse direktiver for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Fremme af biobrændstoffer og flydende biobrændsler i henhold til direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF bør ske i overensstemmelse med målsætningerne i og formålet med direktiv 2008/98/EF. For at nå Unionens målsætning om at bevæge sig hen imod et genanvendelsessamfund bør affaldshierarkiet i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF gennemføres fuldt ud. For at lette dette bør anvendelsen af affald og affaldsprodukter til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler indgå i de affaldshåndteringsplaner og affaldsforebyggelsesprogrammer, som medlemsstaterne har udarbejdet i henhold til kapitel V i direktiv 2008/98/EF. Anvendelsen af direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF bør ikke bringe den fulde gennemførelse af direktiv 2008/98/EF i fare. [Ændring 16]

| (8) | De minimumstærskler for besparelse i drivhusgasemission, der gælder for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres i nye anlæg, bør forhøjes med virkning fra den 1. juli 2014 for at forbedre deres samlede drivhusgasbalance og bremse yderligere investeringer i anlæg med lave drivhusgaspræstationer. Med en sådan forhøjelse beskyttes investeringer i produktionskapacitet for biobrændstoffer og flydende biobrændsler i overensstemmelse med artikel 19, stk. 6, andet afsnit, i direktiv 2009/28/EF. |
| --- | --- |

(8)

De minimumstærskler for besparelse i drivhusgasemission, der gælder for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres i nye anlæg, bør forhøjes med virkning fra den 1. juli 2014 for at forbedre deres samlede drivhusgasbalance og bremse yderligere investeringer i anlæg med lave drivhusgaspræstationer. Med en sådan forhøjelse beskyttes investeringer i produktionskapacitet for biobrændstoffer og flydende biobrændsler i overensstemmelse med artikel 19, stk. 6, andet afsnit, i direktiv 2009/28/EF.

| (8a) | I indsatsen for at fremme udviklingen af markedet for vedvarende energikilder og brændstoffer, bør der tages hensyn til deres konsekvenser ikke blot for klimaet, men også for de regionale og lokale udviklings- og beskæftigelsesmuligheder. Produktionen af andengenerationsbiobrændstoffer og avancerede biobrændstoffer har potentiale til at skabe arbejdspladser og vækst, ikke mindst i landdistrikter. EU-regionernes selvforsyning med energi og forsyningssikkerhed er også mål i forbindelse med at fremme markederne for vedvarende energi og brændsel. [Ændring 17] |
| --- | --- |

(8a)

I indsatsen for at fremme udviklingen af markedet for vedvarende energikilder og brændstoffer, bør der tages hensyn til deres konsekvenser ikke blot for klimaet, men også for de regionale og lokale udviklings- og beskæftigelsesmuligheder. Produktionen af andengenerationsbiobrændstoffer og avancerede biobrændstoffer har potentiale til at skabe arbejdspladser og vækst, ikke mindst i landdistrikter. EU-regionernes selvforsyning med energi og forsyningssikkerhed er også mål i forbindelse med at fremme markederne for vedvarende energi og brændsel. [Ændring 17]

| (9) | For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen i perioden frem til 2020 er det hensigtsmæssigt at begrænse den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af fødevareafgrøder i del A i bilag VIII til direktiv 2009/28/EF og del A i bilag V til direktiv 98/70/EF, der kan medregnes i opfyldelsen af målene i direktiv 2009/28/EF. Den andel af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af målene i direktiv 2009/28/EF, bør ikke være større end den andel af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der blev forbrugt i 2011, uden at den overordnede anvendelse af sådanne biobrændstoffer dermed begrænses. |
| --- | --- |

(9)

For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen i perioden frem til 2020 er det hensigtsmæssigt at begrænse den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af fødevareafgrøder i del A i bilag VIII til direktiv 2009/28/EF og del A i bilag V til direktiv 98/70/EF, der kan medregnes i opfyldelsen af målene i direktiv 2009/28/EF. Den andel af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af målene i direktiv 2009/28/EF, bør ikke være større end den andel af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der blev forbrugt i 2011, uden at den overordnede anvendelse af sådanne biobrændstoffer dermed begrænses.

| (10) | Begrænsningen på 5 %

  6 %
  i artikel 3, stk. 4, litra d), i direktiv 2009/28/EF berører ikke medlemsstaternes frihed til at fastlægge deres eget forløb med hensyn til at overholde denne fastsatte andel af konventionelle biobrændstoffer inden for det overordnede mål på 10 %. Derfor vil der fortsat være fuldstændig åben adgang til markedet for biobrændstoffer, der produceres af anlæg, som er i drift før udgangen af 2013. Dette ændringsdirektiv berører således ikke de berettigede forventninger hos driftslederne på sådanne anlæg. [Ændring 183] |
| --- | --- |

(10)

Begrænsningen på 5 %

  6 %
  i artikel 3, stk. 4, litra d), i direktiv 2009/28/EF berører ikke medlemsstaternes frihed til at fastlægge deres eget forløb med hensyn til at overholde denne fastsatte andel af konventionelle biobrændstoffer inden for det overordnede mål på 10 %. Derfor vil der fortsat være fuldstændig åben adgang til markedet for biobrændstoffer, der produceres af anlæg, som er i drift før udgangen af 2013. Dette ændringsdirektiv berører således ikke de berettigede forventninger hos driftslederne på sådanne anlæg. [Ændring 183]

| (10a) | Der bør skabes incitamenter til at fremme brugen af elektricitet fra vedvarende energikilder i transportsektoren. Endvidere bør der tilskyndes til at træffe energieffektivitets- og energibesparelsesforanstaltninger i transportsektoren. [Ændring 133] |
| --- | --- |

(10a)

Der bør skabes incitamenter til at fremme brugen af elektricitet fra vedvarende energikilder i transportsektoren. Endvidere bør der tilskyndes til at træffe energieffektivitets- og energibesparelsesforanstaltninger i transportsektoren. [Ændring 133]

| (11) | De skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen bør indgå i rapporteringen af drivhusgasemissioner fra biobrændstoffer i henhold til direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF. Biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, som ikke fører til yderligere efterspørgsel efter jordarealer, f.eks. råmaterialer fra affald, bør tildeles en nulemissionsfaktor. |
| --- | --- |

(11)

De skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen bør indgå i rapporteringen af drivhusgasemissioner fra biobrændstoffer i henhold til direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF. Biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, som ikke fører til yderligere efterspørgsel efter jordarealer, f.eks. råmaterialer fra affald, bør tildeles en nulemissionsfaktor.

| (11a) | Medlemsstaterne bør ligeledes have mulighed for at omdirigere de finansielle midler, som i dag er afsat til helt eller delvist at nå deres andel af energi fra biobrændstoffer fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder og andre energiafgrøder, der dyrkes på jord, til øget anvendelse af vedvarende energikilder, især vind-, sol-, bølge- og jordvarmeenergi, som har vist sig at være vedvarende og bæredygtig. [Ændring 22] |
| --- | --- |

(11a)

Medlemsstaterne bør ligeledes have mulighed for at omdirigere de finansielle midler, som i dag er afsat til helt eller delvist at nå deres andel af energi fra biobrændstoffer fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder og andre energiafgrøder, der dyrkes på jord, til øget anvendelse af vedvarende energikilder, især vind-, sol-, bølge- og jordvarmeenergi, som har vist sig at være vedvarende og bæredygtig. [Ændring 22]

| (11b) | De frivillige ordninger, der er anerkendt af Kommissionen, udgør de vigtigste instrumenter, som anvendes af de økonomiske aktører til at påvise overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 7b i direktiv 98/70/EF og artikel 17 i direktiv 2009/28/EF. Der bør dog fastsættes kriterier, som disse ordninger skal opfylde for at opnå anerkendelse. Der bør derfor fastsættes klarere regler. Kun de ordninger, der indebærer effektive mekanismer til sikring af revisionernes uafhængighed og pålidelighed og inddragelse af lokale og oprindelige befolkningsgrupper, bør være i overensstemmelse med nærværende direktiv. Disse ordninger bør endvidere omfatte klare og strenge regler om udelukkelse af partier af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fra ordningen i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne. For at overvåge og håndhæve ordningernes effektive gennemførelse bør Kommissionen kunne få adgang til og offentliggøre alle relevante dokumenter, der skaber bekymring om uregelmæssigheder. [Ændring 23] |
| --- | --- |

(11b)

De frivillige ordninger, der er anerkendt af Kommissionen, udgør de vigtigste instrumenter, som anvendes af de økonomiske aktører til at påvise overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i artikel 7b i direktiv 98/70/EF og artikel 17 i direktiv 2009/28/EF. Der bør dog fastsættes kriterier, som disse ordninger skal opfylde for at opnå anerkendelse. Der bør derfor fastsættes klarere regler. Kun de ordninger, der indebærer effektive mekanismer til sikring af revisionernes uafhængighed og pålidelighed og inddragelse af lokale og oprindelige befolkningsgrupper, bør være i overensstemmelse med nærværende direktiv. Disse ordninger bør endvidere omfatte klare og strenge regler om udelukkelse af partier af biobrændstoffer og flydende biobrændsler fra ordningen i tilfælde af manglende overholdelse af bestemmelserne. For at overvåge og håndhæve ordningernes effektive gennemførelse bør Kommissionen kunne få adgang til og offentliggøre alle relevante dokumenter, der skaber bekymring om uregelmæssigheder. [Ændring 23]

| (11c) | Direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF indeholder ikke nogen bestemmelser om anerkendelse af de frivillige ordninger og er derfor ikke effektive med hensyn til overholdelse af kriterierne om bæredygtighed og gennemsigtighed. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Kommissionen fastsætter obligatoriske minimumskrav i forbindelse med disse ordninger, så de kan formodes at være i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne. [Ændring 24] |
| --- | --- |

(11c)

Direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF indeholder ikke nogen bestemmelser om anerkendelse af de frivillige ordninger og er derfor ikke effektive med hensyn til overholdelse af kriterierne om bæredygtighed og gennemsigtighed. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Kommissionen fastsætter obligatoriske minimumskrav i forbindelse med disse ordninger, så de kan formodes at være i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne. [Ændring 24]

| (11d) | Anvendelsen af arealer til dyrkning af afgrøder til biobrændstoffer må ikke føre til flytning af lokale og oprindelige befolkningsgrupper. Der skal derfor indføres særlige foranstaltninger til at beskytte oprindelige befolkningsgruppers jordarealer. [Ændring 25] |
| --- | --- |

(11d)

Anvendelsen af arealer til dyrkning af afgrøder til biobrændstoffer må ikke føre til flytning af lokale og oprindelige befolkningsgrupper. Der skal derfor indføres særlige foranstaltninger til at beskytte oprindelige befolkningsgruppers jordarealer. [Ændring 25]

| (11e) | Direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF fastsætter forskellige behandlinger for råmaterialer, alt efter om de er klassificeret som affald eller som rest- og biprodukter. Da der på nuværende tidspunkt ikke findes en definition på disse kategorier, skaber det en usikkerhed, som kan være til hinder for effektiv anvendelse og overholdelse. Der bør derfor opstilles en vejledende liste over råmaterialer, der hører til disse forskellige kategorier. [Ændring 27] |
| --- | --- |

(11e)

Direktiv 98/70/EF og direktiv 2009/28/EF fastsætter forskellige behandlinger for råmaterialer, alt efter om de er klassificeret som affald eller som rest- og biprodukter. Da der på nuværende tidspunkt ikke findes en definition på disse kategorier, skaber det en usikkerhed, som kan være til hinder for effektiv anvendelse og overholdelse. Der bør derfor opstilles en vejledende liste over råmaterialer, der hører til disse forskellige kategorier. [Ændring 27]

| (12) | Kommissionen bør revurdere den metode for vurdering af faktorerne for emission som følge af ændringer i arealanvendelsen, der er opført i bilag VIII til direktiv 2009/28/EF og bilag V til direktiv 98/70/EF, under hensyntagen til tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling. Med henblik herpå, og hvis det er begrundet med den seneste videnskabelige dokumentation, bør Kommissionen overveje, om de foreslåede faktorer for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen bør revideres, og om der bør indføres faktorer i yderligere disaggregerede niveauer og tilføjes yderligere værdier, hvis der kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bør revurdere den metode for vurdering af faktorerne for emission som følge af ændringer i arealanvendelsen, der er opført i bilag VIII til direktiv 2009/28/EF og bilag V til direktiv 98/70/EF, under hensyntagen til tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling. Med henblik herpå, og hvis det er begrundet med den seneste videnskabelige dokumentation, bør Kommissionen overveje, om de foreslåede faktorer for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen bør revideres, og om der bør indføres faktorer i yderligere disaggregerede niveauer og tilføjes yderligere værdier, hvis der kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet.

| (13) | Artikel 19, stk. 8, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 8, i direktiv 98/70/EF indeholder bestemmelser, der skal anspore til dyrkning af afgrøder til biobrændstoffer i stærkt nedbrudte eller stærkt forurenede arealer, som en midlertidig foranstaltning til afbødning af de indirekte ændringer i arealanvendelsen. Disse bestemmelser er ikke længere hensigtsmæssige i deres nuværende form og bør integreres i den tilgang, der er fastlagt i nærværende direktiv for at sikre, at de generelle tiltag for at minimere emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen fortsat er sammenhængende. |
| --- | --- |

(13)

Artikel 19, stk. 8, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 8, i direktiv 98/70/EF indeholder bestemmelser, der skal anspore til dyrkning af afgrøder til biobrændstoffer i stærkt nedbrudte eller stærkt forurenede arealer, som en midlertidig foranstaltning til afbødning af de indirekte ændringer i arealanvendelsen. Disse bestemmelser er ikke længere hensigtsmæssige i deres nuværende form og bør integreres i den tilgang, der er fastlagt i nærværende direktiv for at sikre, at de generelle tiltag for at minimere emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen fortsat er sammenhængende.

| (14) | Det er hensigtsmæssigt at tilpasse reglerne for anvendelsen af standardværdier for at sikre ligebehandling for producenter, uanset hvor produktionen finder sted. Mens tredjelande kan anvende standardværdier, skal EU-producenterne anvende faktiske værdier, hvis disse overstiger standardværdierne eller medlemsstaten ikke har forelagt en rapport, hvilket øger deres administrative byrde. Derfor bør de nuværende regler forenkles, så anvendelsen af standardværdier ikke er begrænset til de områder i Unionen, der er optaget på de lister, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 2, i direktiv 98/70/EF. |
| --- | --- |

(14)

Det er hensigtsmæssigt at tilpasse reglerne for anvendelsen af standardværdier for at sikre ligebehandling for producenter, uanset hvor produktionen finder sted. Mens tredjelande kan anvende standardværdier, skal EU-producenterne anvende faktiske værdier, hvis disse overstiger standardværdierne eller medlemsstaten ikke har forelagt en rapport, hvilket øger deres administrative byrde. Derfor bør de nuværende regler forenkles, så anvendelsen af standardværdier ikke er begrænset til de områder i Unionen, der er optaget på de lister, der er omhandlet i artikel 19, stk. 2, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7d, stk. 2, i direktiv 98/70/EF.

| (14a) | For at nå målet for vedvarende energi inden for transport og samtidig opnå en reduktion af de negative virkninger af ændringer i arealanvendelsen bør vedvarende elektricitet, modalskifte, øget brug af offentlig transport og energieffektivitet fremmes. I overensstemmelse med hvidbogen om transport bør medlemsstaterne derfor bestræbe sig på at øge energieffektiviteten og reducere det samlede energiforbrug i transportsektoren og samtidig fremme markedsadgangen for elektriske køretøjer og anvendelsen af vedvarende elektricitet i transportsystemerne. [Ændring 29+139] |
| --- | --- |

(14a)

For at nå målet for vedvarende energi inden for transport og samtidig opnå en reduktion af de negative virkninger af ændringer i arealanvendelsen bør vedvarende elektricitet, modalskifte, øget brug af offentlig transport og energieffektivitet fremmes. I overensstemmelse med hvidbogen om transport bør medlemsstaterne derfor bestræbe sig på at øge energieffektiviteten og reducere det samlede energiforbrug i transportsektoren og samtidig fremme markedsadgangen for elektriske køretøjer og anvendelsen af vedvarende elektricitet i transportsystemerne. [Ændring 29+139]

| (15) | Målene for dette direktiv, nemlig

  bør
  sikre et indre marked for brændstof til vejtransport og mobile ikke-vejgående maskiner

  transportsektoren
  og sikre,
  at

  overholdelse af visse mindstekrav til miljøbeskyttelsen ved brug af dette brændstof,
  overholdes, og at der undgås negative konsekvenser for fødevaresikkerhed og arealanvendelsesrettigheder i forbindelse med produktionen og brugen af brændstoffet. Disse mål
  kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. [Ændring 30] |
| --- | --- |

(15)

Målene for dette direktiv, nemlig

  bør
  sikre et indre marked for brændstof til vejtransport og mobile ikke-vejgående maskiner

  transportsektoren
  og sikre,
  at

  overholdelse af visse mindstekrav til miljøbeskyttelsen ved brug af dette brændstof,
  overholdes, og at der undgås negative konsekvenser for fødevaresikkerhed og arealanvendelsesrettigheder i forbindelse med produktionen og brugen af brændstoffet. Disse mål
  kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. [Ændring 30]

| (16) | Som følge af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådes ikrafttræden bør de beføjelser, der tillægges Kommissionen i henhold til direktiv 2009/28/EF og 98/70/EF, tilpasses til artikel 290 i nævnte traktat. |
| --- | --- |

(16)

Som følge af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådes ikrafttræden bør de beføjelser, der tillægges Kommissionen i henhold til direktiv 2009/28/EF og 98/70/EF, tilpasses til artikel 290 i nævnte traktat.

| (17) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(17)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).

| (18) | For at muliggøre tilpasningen af direktiv 98/70/EF til den tekniske og videnskabelige udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter i delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende mekanismen for overvågning og reduktion af drivhusgasemissioner, de metodologiske principper og værdier, der er nødvendige for at vurdere, om bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer er opfyldt, kriterierne og de geografiske udstrækninger til at træffe afgørelse om græsarealer med høj diversitet, metoden til beregning og indberetning af vugge-til-grav-emissioner af drivhusgasser, metoden til beregning af emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, det tilladte niveau for metalbaserede additiver i brændstoffer, de tilladte analysemetoder for brændstofspecifikationer og den tilladte damptryksafvigelse for benzin, der indeholder bioethanol. |
| --- | --- |

(18)

For at muliggøre tilpasningen af direktiv 98/70/EF til den tekniske og videnskabelige udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter i delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende mekanismen for overvågning og reduktion af drivhusgasemissioner, de metodologiske principper og værdier, der er nødvendige for at vurdere, om bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer er opfyldt, kriterierne og de geografiske udstrækninger til at træffe afgørelse om græsarealer med høj diversitet, metoden til beregning og indberetning af vugge-til-grav-emissioner af drivhusgasser, metoden til beregning af emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, det tilladte niveau for metalbaserede additiver i brændstoffer, de tilladte analysemetoder for brændstofspecifikationer og den tilladte damptryksafvigelse for benzin, der indeholder bioethanol.

| (19) | For at muliggøre tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af direktiv 2009/28/EF bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende listen over de råmaterialer til biobrændstoffer, som medregnes flere gange i opfyldelsen af det mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, energiindholdet i transportbrændstoffer, kriterierne og de geografiske udstrækninger til at træffe afgørelse om græsarealer med høj biodiversitet, metoden til beregning af emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen og de metodologiske principper og værdier, der er nødvendige for at vurdere, om bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer og flydende biobrændsler er opfyldt. |
| --- | --- |

(19)

For at muliggøre tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af direktiv 2009/28/EF bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende listen over de råmaterialer til biobrændstoffer, som medregnes flere gange i opfyldelsen af det mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, energiindholdet i transportbrændstoffer, kriterierne og de geografiske udstrækninger til at træffe afgørelse om græsarealer med høj biodiversitet, metoden til beregning af emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen og de metodologiske principper og værdier, der er nødvendige for at vurdere, om bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer og flydende biobrændsler er opfyldt.

| (20) | Kommissionen bør på grundlag af den bedste og seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation revurdere effektiviteten af de foranstaltninger, der indføres ved dette direktiv, med hensyn til at begrænse drivhusgasemissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen og overveje måder, hvorpå disse indvirkninger kan mindskes yderligere, hvilket kan omfatte, at der i bæredygtighedsordningen indføres faktorer for de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen fra den 1. januar 2021. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen bør på grundlag af den bedste og seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation revurdere effektiviteten af de foranstaltninger, der indføres ved dette direktiv, med hensyn til at begrænse drivhusgasemissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen og overveje måder, hvorpå disse indvirkninger kan mindskes yderligere, hvilket kan omfatte, at der i bæredygtighedsordningen indføres faktorer for de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen fra den 1. januar 2021.

| (21) | Det er særlig vigtigt, at Kommissionen i forbindelse med dette direktiv gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(21)

Det er særlig vigtigt, at Kommissionen i forbindelse med dette direktiv gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (22) | I den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter har medlemsstaterne forpligtet sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til dette direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er begrundet. |
| --- | --- |

(22)

I den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter har medlemsstaterne forpligtet sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Med hensyn til dette direktiv finder lovgiveren, at fremsendelsen af sådanne dokumenter er begrundet.

| (23) | Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(23)

Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF bør derfor ændres —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer af direktiv 98/70/EF

I direktiv 98/70/EF foretages følgende ændringer:

| -1) | I artikel 2 indsættes følgende numre:




  »9a)
     
  »celluloseholdigt nonfood-materiale«: landbaserede nonfood energiafgrøder, der er dyrket med henblik på at producere bioenergi, herunder elefantgræs, andre energigræsser, nonfood-varianter af sorghum og industriel hamp men ikke afgrøder med et højt ligninindhold, såsom træer [Ændring 34]



  9b)
     
  »nonfood ligno-cellulosisk materiale«: landbaserede træede energiafgrøder, såsom lavskov med kort omdriftstid og skovbrugsafgrøder med kort omdriftstid [Ændring 35]



  9c)
     
  »direkte ændringer i arealanvendelsen«: enhver ændring i brugen af et landareal fra en af de seks IPCC-kategorier for arealdække (skovarealer, dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer) til en anden af disse kategorier plus en syvende kategori for flerårige afgrøder, der især omfatter flerårige afgrøder, hvis stilk normalt ikke høstes hvert år, såsom lavskov med kort omdriftstid og palmeolie [Ændring 36]



  9d)
     
  »vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: gasformige eller flydende brændstoffer undtagen biobrændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse, og som bruges inden for transport«


  [Ændring 37] |
| --- | --- |

-1)

I artikel 2 indsættes følgende numre:

»9a)
     
  »celluloseholdigt nonfood-materiale«: landbaserede nonfood energiafgrøder, der er dyrket med henblik på at producere bioenergi, herunder elefantgræs, andre energigræsser, nonfood-varianter af sorghum og industriel hamp men ikke afgrøder med et højt ligninindhold, såsom træer [Ændring 34]

9b)
     
  »nonfood ligno-cellulosisk materiale«: landbaserede træede energiafgrøder, såsom lavskov med kort omdriftstid og skovbrugsafgrøder med kort omdriftstid [Ændring 35]

9c)
     
  »direkte ændringer i arealanvendelsen«: enhver ændring i brugen af et landareal fra en af de seks IPCC-kategorier for arealdække (skovarealer, dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer) til en anden af disse kategorier plus en syvende kategori for flerårige afgrøder, der især omfatter flerårige afgrøder, hvis stilk normalt ikke høstes hvert år, såsom lavskov med kort omdriftstid og palmeolie [Ændring 36]

9d)
     
  »vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: gasformige eller flydende brændstoffer undtagen biobrændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse, og som bruges inden for transport«

| -1a) | Artikel 3, stk. 3, affattes således:




  »3.
     
  Medlemsstaterne kræver, at leverandørerne sikrer, at der markedsføres benzin med et maksimalt oxygenindhold på 2,7 % og et maksimalt ethanolindhold på 5 % indtil udgangen af 2018 og kan kræve, at denne form for benzin markedsføres i en længere periode, hvis det anses for nødvendigt. De sikrer, at forbrugerne modtager tilstrækkelige oplysninger direkte ved brændstofpumpen vedrørende indholdet af biobrændstof i benzin og navnlig om hensigtsmæssig brug af forskellige benzinblandinger. I den forbindelse skal mærkningsanbefalingerne i EN228: 2012 følges på alle tankstationer i Unionen.«


  [Ændring 38] |
| --- | --- |

-1a)

Artikel 3, stk. 3, affattes således:

»3.
     
  Medlemsstaterne kræver, at leverandørerne sikrer, at der markedsføres benzin med et maksimalt oxygenindhold på 2,7 % og et maksimalt ethanolindhold på 5 % indtil udgangen af 2018 og kan kræve, at denne form for benzin markedsføres i en længere periode, hvis det anses for nødvendigt. De sikrer, at forbrugerne modtager tilstrækkelige oplysninger direkte ved brændstofpumpen vedrørende indholdet af biobrændstof i benzin og navnlig om hensigtsmæssig brug af forskellige benzinblandinger. I den forbindelse skal mærkningsanbefalingerne i EN228: 2012 følges på alle tankstationer i Unionen.«

| -1b) | Artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, affattes således:




  »Hvis procentdelen af FAME tilsat i diesel overstiger 7 % (volumen), sikrer medlemsstaterne, at forbrugerne informeres fyldestgørende om indholdet af FAME direkte ved brændstofpumpen.«


  [Ændring 39] |
| --- | --- |

-1b)

Artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, affattes således:

»Hvis procentdelen af FAME tilsat i diesel overstiger 7 % (volumen), sikrer medlemsstaterne, at forbrugerne informeres fyldestgørende om indholdet af FAME direkte ved brændstofpumpen.«

| 1) | Artikel 7a ændres således:








  -a) | i stk. 1 indsættes følgende afsnit
  :


  »I forbindelse med leverandører af biobrændstoffer til anvendelse inden for luftfart sørger medlemsstaterne for, at de pågældende leverandører kan vælge at bidrage til reduktionsforpligtelsen fastsat i stk. 2 i det omfang, de leverede biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 7b.«


  [Ændring 40] |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 7a ændres således:

-a)

i stk. 1 indsættes følgende afsnit
  :

»I forbindelse med leverandører af biobrændstoffer til anvendelse inden for luftfart sørger medlemsstaterne for, at de pågældende leverandører kan vælge at bidrage til reduktionsforpligtelsen fastsat i stk. 2 i det omfang, de leverede biobrændstoffer opfylder bæredygtighedskriterierne i artikel 7b.«

| -aa) | i stk. 2 tilføjes følgende afsnit:




  »Med henblik på opfyldelsen af det mål, der er omhandlet i første afsnit, sikrer medlemsstaterne, at det maksimale bidrag fra biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder eller energiafgrøder, ikke overstiger det maksimale bidrag, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, litra d, i direktiv 2009/28/EF.«


  [Ændring 184/REV] |
| --- | --- |

-aa)

i stk. 2 tilføjes følgende afsnit:

»Med henblik på opfyldelsen af det mål, der er omhandlet i første afsnit, sikrer medlemsstaterne, at det maksimale bidrag fra biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder eller energiafgrøder, ikke overstiger det maksimale bidrag, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, litra d, i direktiv 2009/28/EF.«

| a) | i stk. 5 affattes indledningen således:
  »5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende især:« |
| --- | --- |

a)

i stk. 5 affattes indledningen således:

»5.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende især:«

| b) | følgende stykke indsættes:
  »6.   Brændstofleverandørerne indberetter senest den 31. marts hvert år til den myndighed, medlemsstaten har udpeget, de produktionsveje, mængder og vugge til grav-drivhusgasemissioner pr. energienhed for biobrændstoffer, herunder de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er fastlagt i bilag V. Medlemsstaterne indberetter disse data til Kommissionen.« |
| --- | --- |

b)

følgende stykke indsættes:

»6.   Brændstofleverandørerne indberetter senest den 31. marts hvert år til den myndighed, medlemsstaten har udpeget, de produktionsveje, mængder og vugge til grav-drivhusgasemissioner pr. energienhed for biobrændstoffer, herunder de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er fastlagt i bilag V. Medlemsstaterne indberetter disse data til Kommissionen.«

| 2) | Artikel 7b ændres således:






  a) | stk. 2 affattes således:
  »2.   Den besparelse i drivhusgasemissionerne ved anvendelse af biobrændstoffer, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal være mindst 60 % for biobrændstoffer, der er produceret i anlæg, som sættes i drift efter den 1. juli 2014. Et anlæg er »i drift«, hvis den fysiske produktion af biobrændstoffer har fundet sted.
  Med henblik på de i stk. 1 nævnte formål skal der i anlæg, der var i drift senest den 1. juli 2014, ved anvendelse af biobrændstoffer opnås besparelser i drivhusgasemissionerne på mindst 35 % frem til den 31. december 2017 og på mindst 50 % fra den 1. januar 2018.
  Besparelsen i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelse af biobrændstoffer beregnes i overensstemmelse med artikel 7d, stk. 1.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 7b ændres således:

a)

stk. 2 affattes således:

»2.   Den besparelse i drivhusgasemissionerne ved anvendelse af biobrændstoffer, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal være mindst 60 % for biobrændstoffer, der er produceret i anlæg, som sættes i drift efter den 1. juli 2014. Et anlæg er »i drift«, hvis den fysiske produktion af biobrændstoffer har fundet sted.

Med henblik på de i stk. 1 nævnte formål skal der i anlæg, der var i drift senest den 1. juli 2014, ved anvendelse af biobrændstoffer opnås besparelser i drivhusgasemissionerne på mindst 35 % frem til den 31. december 2017 og på mindst 50 % fra den 1. januar 2018.

Besparelsen i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelse af biobrændstoffer beregnes i overensstemmelse med artikel 7d, stk. 1.«

| b) | stk. 3, andet afsnit, affattes således:
  »Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende kriterier og geografiske udstrækninger for at afgøre, hvilke græsarealer der er omfattet af første afsnit, litra c).« |
| --- | --- |

b)

stk. 3, andet afsnit, affattes således:

»Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende kriterier og geografiske udstrækninger for at afgøre, hvilke græsarealer der er omfattet af første afsnit, litra c).«

| ba) | følgende stykke indsættes:




  »4a.
     
  Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer, hvortil der anvendes jordarealer, medmindre der er taget hensyn til tredjemands juridiske rettigheder vedrørende anvendelsen og ejendomsretten, herunder ved dennes forudgående frie og informerede samtykke, og med deltagelse af dennes repræsentative institutioner.«


  [Ændring 49] |
| --- | --- |

ba)

følgende stykke indsættes:

»4a.
     
  Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer, hvortil der anvendes jordarealer, medmindre der er taget hensyn til tredjemands juridiske rettigheder vedrørende anvendelsen og ejendomsretten, herunder ved dennes forudgående frie og informerede samtykke, og med deltagelse af dennes repræsentative institutioner.«

| bb) | stk. 7, andet afsnit, første punktum, affattes således:




  »Kommissionen aflægger hvert andet år rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om indvirkningen af en øget efterspørgsel efter biobrændstoffer på den sociale bæredygtighed i Fællesskabet og i tredjelande, om biobrændstofproduktionens bidrag til at nedbringe Unionens mangel på vegetabilske proteiner og om indvirkningen af Unionens biobrændstofpolitik på udbuddet af fødevarer til overkommelige priser, især for befolkningen i udviklingslandene, og andre generelle udviklingsspørgsmål.«


  [Ændring 50] |
| --- | --- |

bb)

stk. 7, andet afsnit, første punktum, affattes således:

»Kommissionen aflægger hvert andet år rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om indvirkningen af en øget efterspørgsel efter biobrændstoffer på den sociale bæredygtighed i Fællesskabet og i tredjelande, om biobrændstofproduktionens bidrag til at nedbringe Unionens mangel på vegetabilske proteiner og om indvirkningen af Unionens biobrændstofpolitik på udbuddet af fødevarer til overkommelige priser, især for befolkningen i udviklingslandene, og andre generelle udviklingsspørgsmål.«

| 2a) | Artikel 7c ændres således:










  a) | stk. 3, tredje afsnit, affattes således:




  »Kommissionen fastlægger efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3, den i første og andet afsnit nævnte liste over passende og relevante oplysninger. Kommissionen søger at sikre maksimal opfyldelse af de væsentlige forpligtelser i dette stykke og begrænse de uforholdsmæssige administrative byrder for aktører, navnlig de små aktører.«


  [Ændring 53] |
| --- | --- | --- |

2a)

Artikel 7c ændres således:

a)

stk. 3, tredje afsnit, affattes således:

»Kommissionen fastlægger efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3, den i første og andet afsnit nævnte liste over passende og relevante oplysninger. Kommissionen søger at sikre maksimal opfyldelse af de væsentlige forpligtelser i dette stykke og begrænse de uforholdsmæssige administrative byrder for aktører, navnlig de små aktører.«

| b) | stk. 3, femte afsnit, affattes således:




  »Medlemsstaterne fremsender oplysninger i aggregeret form til Kommissionen i henhold til første afsnit i dette stykke, herunder rapporter fra uafhængige revisorer. Kommissionen offentliggør oplysningerne via den i artikel 24 i direktiv 2009/28/EF omhandlede gennemsigtighedsplatform.«


  [Ændring 54] |
| --- | --- |

b)

stk. 3, femte afsnit, affattes således:

»Medlemsstaterne fremsender oplysninger i aggregeret form til Kommissionen i henhold til første afsnit i dette stykke, herunder rapporter fra uafhængige revisorer. Kommissionen offentliggør oplysningerne via den i artikel 24 i direktiv 2009/28/EF omhandlede gennemsigtighedsplatform.«

| c) | stk. 4, første afsnit, affattes således:




  »1.
     
  Unionen bestræber sig på at indgå bilaterale eller multilaterale aftaler med tredjelande, der indeholder obligatoriske forpligtelser vedrørende bestemmelser om bæredygtighedskriterier, der svarer til kriterierne i dette direktiv. Disse aftaler skal også fastlægge reglerne til sikring af, at tredjelandes toldprocedurer ikke medfører svig i forbindelse med import og eksport af biobrændstoffer og flydende biobrændsel, såvel som bestemmelser om lettelse af handelen. Unionen bør også bestræbe sig på at indgå aftaler med tredjelande, der indeholder bestemmelser om ratificering og håndhævelse af ILO-konventionerne og de multilaterale miljøaftaler i medfør af artikel 7b, stk. 7. Når Unionen har indgået aftaler, der indeholder obligatoriske forpligtelser i forbindelse med bestemmelser vedrørende emner omfattet af bæredygtighedskriterierne i artikel 7b, stk. 2-5, kan Kommissionen beslutte, at disse aftaler godtgør, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af råmaterialer dyrket i disse lande, overholder de omhandlede bæredygtighedskriterier. Ved indgåelsen af disse aftaler lægges der behørig vægt på de foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, indirekte ændringer i arealanvendelsen, genopretning af nedbrudte arealer samt undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 7b, stk. 7.«


  [Ændring 55] |
| --- | --- |

c)

stk. 4, første afsnit, affattes således:

»1.
     
  Unionen bestræber sig på at indgå bilaterale eller multilaterale aftaler med tredjelande, der indeholder obligatoriske forpligtelser vedrørende bestemmelser om bæredygtighedskriterier, der svarer til kriterierne i dette direktiv. Disse aftaler skal også fastlægge reglerne til sikring af, at tredjelandes toldprocedurer ikke medfører svig i forbindelse med import og eksport af biobrændstoffer og flydende biobrændsel, såvel som bestemmelser om lettelse af handelen. Unionen bør også bestræbe sig på at indgå aftaler med tredjelande, der indeholder bestemmelser om ratificering og håndhævelse af ILO-konventionerne og de multilaterale miljøaftaler i medfør af artikel 7b, stk. 7. Når Unionen har indgået aftaler, der indeholder obligatoriske forpligtelser i forbindelse med bestemmelser vedrørende emner omfattet af bæredygtighedskriterierne i artikel 7b, stk. 2-5, kan Kommissionen beslutte, at disse aftaler godtgør, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af råmaterialer dyrket i disse lande, overholder de omhandlede bæredygtighedskriterier. Ved indgåelsen af disse aftaler lægges der behørig vægt på de foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, indirekte ændringer i arealanvendelsen, genopretning af nedbrudte arealer samt undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 7b, stk. 7.«

| d) | følgende stykker tilføjes:




  »9a.
     
  Senest [et år efter nærværende direktivs ikrafttræden] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at revidere de aftaler eller frivillige ordninger, hvortil der er vedtaget beslutning i henhold til stk. 4, samt identificere bedste praksis. Rapporten skal baseres på de bedste tilgængelige data, herunder fra høringer af aktører, og på de praktiske erfaringer fra aftalernes eller ordningernes gennemførelse. Rapporten skal tage højde for de relevante internationalt anerkendte standarder og retningslinjer, herunder dem, der er udviklet af Den Internationale Standardiseringsorganisation og ISEAL-alliancen. I forbindelse med de enkelte aftaler og ordninger skal rapporten bl.a. analysere følgende:








  — | revisionernes uafhængighed, modalitet og hyppighed |
| --- | --- | --- |

d)

følgende stykker tilføjes:

»9a.
     
  Senest [et år efter nærværende direktivs ikrafttræden] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at revidere de aftaler eller frivillige ordninger, hvortil der er vedtaget beslutning i henhold til stk. 4, samt identificere bedste praksis. Rapporten skal baseres på de bedste tilgængelige data, herunder fra høringer af aktører, og på de praktiske erfaringer fra aftalernes eller ordningernes gennemførelse. Rapporten skal tage højde for de relevante internationalt anerkendte standarder og retningslinjer, herunder dem, der er udviklet af Den Internationale Standardiseringsorganisation og ISEAL-alliancen. I forbindelse med de enkelte aftaler og ordninger skal rapporten bl.a. analysere følgende:

—

revisionernes uafhængighed, modalitet og hyppighed

| — | tilgængelighed og erfaring for så vidt angår den anvendte metode til identificering og håndtering af manglende overholdelse |
| --- | --- |

—

tilgængelighed og erfaring for så vidt angår den anvendte metode til identificering og håndtering af manglende overholdelse

| — | gennemsigtighed, navnlig hvad angår adgang til ordningen, tilvejebringelse af oversættelser til de officielle sprog i de lande eller regioner, som råmaterialerne stammer fra, adgang til en liste over certificerede erhvervsdrivende med tilhørende certificeringer og adgang til revisionsberetninger |
| --- | --- |

—

gennemsigtighed, navnlig hvad angår adgang til ordningen, tilvejebringelse af oversættelser til de officielle sprog i de lande eller regioner, som råmaterialerne stammer fra, adgang til en liste over certificerede erhvervsdrivende med tilhørende certificeringer og adgang til revisionsberetninger

| — | inddragelse af aktører, navnlig høring af oprindelige og lokale befolkningsgrupper, i forbindelse med udarbejdelsen og gennemgangen af ordningen og under revisionen. |
| --- | --- |

—

inddragelse af aktører, navnlig høring af oprindelige og lokale befolkningsgrupper, i forbindelse med udarbejdelsen og gennemgangen af ordningen og under revisionen.

| — | ordningens overordnede holdbarhed, navnlig hvad angår reglerne om akkreditering, kvalifikationer og uafhængighed vedrørende de revisorer og relevante organer, der indgår i ordningen |
| --- | --- |

—

ordningens overordnede holdbarhed, navnlig hvad angår reglerne om akkreditering, kvalifikationer og uafhængighed vedrørende de revisorer og relevante organer, der indgår i ordningen

| — | ordningens markedsudvikling. |
| --- | --- |

—

ordningens markedsudvikling.

Kommissionen forelægger, hvis det er passende i lyset af rapporten, Europa-Parlamentet og Rådet et forslag til ændring af bestemmelserne i dette direktiv vedrørende frivillige ordninger med henblik på at fremme bedste praksis.

[Ændring 58]

9b.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende uafhængig kontrol og godkendelse af overholdelsen af det affaldshierarki, der er fastlagt i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (*)

  . Disse delegerede retsakter vedtages senest den 30. juni 2016.

[Ændring 59]

(*)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).«"

| 3) | Artikel 7d ændres således:








  -a) | i stk. 1 tilføjes følgende afsnit:




  »Med henblik på anvendelsen af artikel 7a beregnes vugge til grav-drivhusgasemissionerne fra biobrændstoffer fra 2020 og derefter ved at lægge den pågældende værdi i bilag V til det opnåede resultat i overensstemmelse med første afsnit.«

  [Ændring 60] |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 7d ændres således:

-a)

i stk. 1 tilføjes følgende afsnit:

»Med henblik på anvendelsen af artikel 7a beregnes vugge til grav-drivhusgasemissionerne fra biobrændstoffer fra 2020 og derefter ved at lægge den pågældende værdi i bilag V til det opnåede resultat i overensstemmelse med første afsnit.«

| -aa) | følgende stykke indsættes:




  »1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende optagelsen i bilag IV af en procedure for beregning af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende og gasformige brændstoffer af ikke-biologisk oprindelse med henblik på at kontrollere deres overholdelse af artikel 7b. Disse delegerede retsakter vedtages inden den 31. december 2015.«


  [Ændring 61] |
| --- | --- |

-aa)

følgende stykke indsættes:

»1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende optagelsen i bilag IV af en procedure for beregning af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende og gasformige brændstoffer af ikke-biologisk oprindelse med henblik på at kontrollere deres overholdelse af artikel 7b. Disse delegerede retsakter vedtages inden den 31. december 2015.«

| a) | stk. 3 — 6 affattes således:
  »3.   De typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af landbrugsråvarer i de rapporter, som er omhandlet i artikel 7d, stk. 2, når der er tale om medlemsstater, og i tilsvarende rapporter, når der er tale om territorier uden for Unionen, kan forelægges for Kommissionen.
  4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3, beslutte, at de i stk. 3 omhandlede rapporter skal indeholde nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer, der typisk produceres i disse områder, i forbindelse med artikel 7b, stk. 2.
  5.   Senest den 31. december 2012 og derefter hvert andet år udarbejder
  og offentliggør
  Kommissionen en rapport om de skønnede typiske værdier og standardværdier i bilag IV, del B og E, med særlig vægt på drivhusgasemissioner fra transport og forarbejdning. [Ændring 62]

  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende korrektionen af de skønnede typiske værdier og standardværdier i bilag IV, del B og E.
  6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med 10a vedrørende tilpasningen af bilag V til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved en revision af de foreslåede værdier for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen. indførelse af

  Med henblik på evalueringen af de økonomiske modeller, der bruges til vurdering af disse værdier for indirekte ændringer i arealanvendelsen, medtager Kommissionen i sin evaluering de seneste oplysninger med hensyn til de vigtigste antagelser, der har indflydelse på modelresultaterne, herunder de målte tendenser i forbindelse med landbrugets udbytte og produktivitet, fordeling af sideprodukter og de konstaterede globale ændringer i arealanvendelse samt afskovningsgrad. Kommissionen sikrer, at de interesserede parter inddrages i denne evalueringsproces. Den første evaluering skal finde sted inden den 30. juni 2016.




  Kommissionen foreslår, hvis det er relevant,
  nye værdier
  for indirekte ændringer i arealanvendelse
  i yderligere disaggregerede niveauer, tilføjelse af yderligere værdier, hvis der kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet, revision af de kategorier, hvorunder biobrændstoffer tildeles nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, og udvikling af faktorer for råmaterialer af celluloseholdigt nonfood-materiale og lignocellulosemateriale.«
  [Ændring 189] |
| --- | --- |

a)

stk. 3 — 6 affattes således:

»3.   De typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af landbrugsråvarer i de rapporter, som er omhandlet i artikel 7d, stk. 2, når der er tale om medlemsstater, og i tilsvarende rapporter, når der er tale om territorier uden for Unionen, kan forelægges for Kommissionen.

4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3, beslutte, at de i stk. 3 omhandlede rapporter skal indeholde nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer, der typisk produceres i disse områder, i forbindelse med artikel 7b, stk. 2.

5.   Senest den 31. december 2012 og derefter hvert andet år udarbejder
  og offentliggør
  Kommissionen en rapport om de skønnede typiske værdier og standardværdier i bilag IV, del B og E, med særlig vægt på drivhusgasemissioner fra transport og forarbejdning. [Ændring 62]

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende korrektionen af de skønnede typiske værdier og standardværdier i bilag IV, del B og E.

6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med 10a vedrørende tilpasningen af bilag V til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved en revision af de foreslåede værdier for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen. indførelse af

  Med henblik på evalueringen af de økonomiske modeller, der bruges til vurdering af disse værdier for indirekte ændringer i arealanvendelsen, medtager Kommissionen i sin evaluering de seneste oplysninger med hensyn til de vigtigste antagelser, der har indflydelse på modelresultaterne, herunder de målte tendenser i forbindelse med landbrugets udbytte og produktivitet, fordeling af sideprodukter og de konstaterede globale ændringer i arealanvendelse samt afskovningsgrad. Kommissionen sikrer, at de interesserede parter inddrages i denne evalueringsproces. Den første evaluering skal finde sted inden den 30. juni 2016.

Kommissionen foreslår, hvis det er relevant,
  nye værdier
  for indirekte ændringer i arealanvendelse
  i yderligere disaggregerede niveauer, tilføjelse af yderligere værdier, hvis der kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet, revision af de kategorier, hvorunder biobrændstoffer tildeles nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, og udvikling af faktorer for råmaterialer af celluloseholdigt nonfood-materiale og lignocellulosemateriale.«

| b) | stk. 7, første afsnit, affattes således:
  »7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende tilpasningen af bilag IV til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved tilføjelse af værdier for yderligere produktionsveje for biobrændstoffer for de samme eller for andre råmaterialer og ved at ændre metodologien i del C.« |
| --- | --- |

b)

stk. 7, første afsnit, affattes således:

»7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende tilpasningen af bilag IV til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved tilføjelse af værdier for yderligere produktionsveje for biobrændstoffer for de samme eller for andre råmaterialer og ved at ændre metodologien i del C.«

| c) | stk. 8 udgår. |
| --- | --- |

c)

stk. 8 udgår.

| ca) | følgende stykke tilføjes:




  »8a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a, vedrørende udarbejdelse af detaljerede specifikationer, herunder tekniske specifikationer, der er nødvendige for de i bilag IV, del C, punkt 9, fastlagte kategorier.«


  [Ændring 65] |
| --- | --- |

ca)

følgende stykke tilføjes:

»8a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a, vedrørende udarbejdelse af detaljerede specifikationer, herunder tekniske specifikationer, der er nødvendige for de i bilag IV, del C, punkt 9, fastlagte kategorier.«

| 4) | Artikel 8 ændres således:






  a) | stk. 1 affattes således:
  »1.   Medlemsstaterne overvåger overholdelsen af kravene i artikel 3 og 4 for henholdsvis benzin og dieselolie på grundlag af de analysemetoder, der er omhandlet i den gældende udgave af europæisk standard EN 228 og EN 590.« |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 8 ændres således:

a)

stk. 1 affattes således:

»1.   Medlemsstaterne overvåger overholdelsen af kravene i artikel 3 og 4 for henholdsvis benzin og dieselolie på grundlag af de analysemetoder, der er omhandlet i den gældende udgave af europæisk standard EN 228 og EN 590.«

| b) | stk. 3 affattes således:
  »3.   Medlemsstaterne forelægger senest den 30. juni hvert år en rapport med brændstofkvalitetsdata for det foregående kalenderår. Kommissionen opstiller en fælles formular til indsendelse af en oversigt over national brændstofkvalitet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3. Den første rapport forelægges senest den 30. juni 2002. Fra 1. januar 2004 skal rapporten udformes i overensstemmelse med modellen i den relevante europæiske standard. Derudover indberetter medlemsstaterne den samlede mængde benzin og dieselolie, der er markedsført på deres område, og den markedsførte mængde blyfri benzin og dieselolie med et maksimalt svovlindhold på 10 mg/kg. Medlemsstaterne aflægger endvidere hvert år rapport om adgangen på et passende geografisk afbalanceret grundlag til benzin og dieselolie med et maksimalt svovlindhold på 10 mg/kg, der markedsføres på deres område.« |
| --- | --- |

b)

stk. 3 affattes således:

»3.   Medlemsstaterne forelægger senest den 30. juni hvert år en rapport med brændstofkvalitetsdata for det foregående kalenderår. Kommissionen opstiller en fælles formular til indsendelse af en oversigt over national brændstofkvalitet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt vedtaget efter rådgivningsproceduren i artikel 11, stk. 3. Den første rapport forelægges senest den 30. juni 2002. Fra 1. januar 2004 skal rapporten udformes i overensstemmelse med modellen i den relevante europæiske standard. Derudover indberetter medlemsstaterne den samlede mængde benzin og dieselolie, der er markedsført på deres område, og den markedsførte mængde blyfri benzin og dieselolie med et maksimalt svovlindhold på 10 mg/kg. Medlemsstaterne aflægger endvidere hvert år rapport om adgangen på et passende geografisk afbalanceret grundlag til benzin og dieselolie med et maksimalt svovlindhold på 10 mg/kg, der markedsføres på deres område.«

| 5) | Artikel 8a, stk. 3, affattes således:
  »3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende revisionen af grænsen for indholdet af MMT i brændstoffer i stk. 2. Denne revision foretages på grundlag af resultaterne af den vurdering, der gennemføres ved anvendelse af den i stk. 1 nævnte prøvningsmetodologi. Den kan reduceres til nul, hvis det er berettiget på baggrund af risikovurderingen. Den kan ikke forhøjes, medmindre det er berettiget på baggrund af risikovurderingen.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 8a, stk. 3, affattes således:

»3.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende revisionen af grænsen for indholdet af MMT i brændstoffer i stk. 2. Denne revision foretages på grundlag af resultaterne af den vurdering, der gennemføres ved anvendelse af den i stk. 1 nævnte prøvningsmetodologi. Den kan reduceres til nul, hvis det er berettiget på baggrund af risikovurderingen. Den kan ikke forhøjes, medmindre det er berettiget på baggrund af risikovurderingen.«

| 5a) | I artikel 9 tilføjes følgende stykke:


  »
  2a.
     
  Kommissionen bør løbende føre tilsyn med biobrændstoffers præstation under alle årstidsmæssige forhold, som forekommer i Unionen, for at sikre, at kvaliteten af de biobrændstoffer, der anvendes i køretøjer, ikke fører til en forværring af emissionen af forurenende stoffer, CO2 eller køretøjernes generelle ydelse.




  Kommissionen tillægges beføjelse til om nødvendigt at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af bilag I eller II til dette direktiv med henblik på at indføre specifikke parametre, testgrænser og testmetoder.«


  [Ændring 66] |
| --- | --- |

5a)

I artikel 9 tilføjes følgende stykke:

»
  2a.
     
  Kommissionen bør løbende føre tilsyn med biobrændstoffers præstation under alle årstidsmæssige forhold, som forekommer i Unionen, for at sikre, at kvaliteten af de biobrændstoffer, der anvendes i køretøjer, ikke fører til en forværring af emissionen af forurenende stoffer, CO2 eller køretøjernes generelle ydelse.

Kommissionen tillægges beføjelse til om nødvendigt at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af bilag I eller II til dette direktiv med henblik på at indføre specifikke parametre, testgrænser og testmetoder.«

| 6) | Artikel 10, stk. 1, affattes således:
  »1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af de tilladte analysemetoder, der er omhandlet i bilag I, II og III.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 10, stk. 1, affattes således:

»1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 10a vedrørende tilpasningen til den tekniske og videnskabelige udvikling af de tilladte analysemetoder, der er omhandlet i bilag I, II og III.«

| 7) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 10a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   Den i artikel 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7
  og 8a
  , artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden.
  3.   Den i artikel 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7
  og 8a
  , artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i overensstemmelse med 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7
  og 8a
  , artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«
  [Ændring 149] |
| --- | --- |

7)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 10a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Den i artikel 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7
  og 8a
  , artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for dette direktivs ikrafttræden.

3.   Den i artikel 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7
  og 8a
  , artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i overensstemmelse med 7a, stk. 5, artikel 7b, stk. 3, andet afsnit, artikel 7d, stk. 5, 6 og 7
  og 8a
  , artikel 8a, stk. 3, og artikel 10, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 8) | Artikel 11, stk. 4, udgår. |
| --- | --- |

8)

Artikel 11, stk. 4, udgår.

| 9) | Bilagene ændres som anført i bilag I til dette direktiv. |
| --- | --- |

9)

Bilagene ændres som anført i bilag I til dette direktiv.

Artikel 2

Ændringer af direktiv 2009/28/EF

I direktiv 2009/28/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 2 tilføjes følgende litraer::






  »p) | »affald«: affald som defineret i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (**). Stoffer, der er blevet bevidst ændret eller er forurenet med henblik på at opfylde denne definition, er ikke omfattet af denne kategori. |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 2 tilføjes følgende litraer::

»p)

»affald«: affald som defineret i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (**). Stoffer, der er blevet bevidst ændret eller er forurenet med henblik på at opfylde denne definition, er ikke omfattet af denne kategori.

| q) | »celluloseholdigt nonfood-materiale«: landbaserede nonfood-energiafgrøder, der er dyrket med henblik på at producere bioenergi, herunder elefantgræs, andre energigræsser, nonfood-varianter af sorghum og industriel hamp men ikke afgrøder med et højt ligninindhold, såsom træer [Ændring 69] |
| --- | --- |

q)

»celluloseholdigt nonfood-materiale«: landbaserede nonfood-energiafgrøder, der er dyrket med henblik på at producere bioenergi, herunder elefantgræs, andre energigræsser, nonfood-varianter af sorghum og industriel hamp men ikke afgrøder med et højt ligninindhold, såsom træer [Ændring 69]

| r) | »nonfood ligno-cellulosisk materiale«: landbaserede træede energiafgrøder, såsom lavskov med kort omdriftstid og skovbrugsafgrøder med kort omdriftstid [Ændring 70] |
| --- | --- |

r)

»nonfood ligno-cellulosisk materiale«: landbaserede træede energiafgrøder, såsom lavskov med kort omdriftstid og skovbrugsafgrøder med kort omdriftstid [Ændring 70]

| s) | »sideprodukter«: råmaterialer, der har en markedsværdi eller alternative anvendelser, og materialer, der udgør et væsentligt resultat af en proces, hvad angår økonomisk værdi, eller hvor hovedprocessen forsætligt er blevet ændret til at frembringe en større mængde eller en anden kvalitet af dette materiale på bekostning af hovedproduktet [Ændring 71] |
| --- | --- |

s)

»sideprodukter«: råmaterialer, der har en markedsværdi eller alternative anvendelser, og materialer, der udgør et væsentligt resultat af en proces, hvad angår økonomisk værdi, eller hvor hovedprocessen forsætligt er blevet ændret til at frembringe en større mængde eller en anden kvalitet af dette materiale på bekostning af hovedproduktet [Ændring 71]

| t) | »vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: gasformige eller flydende brændstoffer undtagen biobrændstoffer, der er udvundet af andre vedvarende energikilder, og som bruges inden for transport [Ændring 72] |
| --- | --- |

t)

»vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: gasformige eller flydende brændstoffer undtagen biobrændstoffer, der er udvundet af andre vedvarende energikilder, og som bruges inden for transport [Ændring 72]

| u) | »direkte ændringer i arealanvendelsen«: enhver ændring i brugen af et landareal fra en af de seks IPCC-kategorier for arealdække (skovarealer, dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer) til en anden af disse kategorier plus en syvende kategori for flerårige afgrøder, der især omfatter flerårige afgrøder, hvis stilk normalt ikke høstes hvert år, såsom lavskov med kort omdriftstid og palmeolie [Ændring 74] |
| --- | --- |

u)

»direkte ændringer i arealanvendelsen«: enhver ændring i brugen af et landareal fra en af de seks IPCC-kategorier for arealdække (skovarealer, dyrkede arealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer) til en anden af disse kategorier plus en syvende kategori for flerårige afgrøder, der især omfatter flerårige afgrøder, hvis stilk normalt ikke høstes hvert år, såsom lavskov med kort omdriftstid og palmeolie [Ændring 74]

| v) | »kulstofopsamling og anvendelse til transportformål«: en proces, som opsamler kulstofholdige (CO/CO2) affalds- og restgasstrømme fra ikke-vedvarende energikilder og omdanner dem til brændstoffer, som anvendes i transportsektoren. [Ændring 75] |
| --- | --- |

v)

»kulstofopsamling og anvendelse til transportformål«: en proces, som opsamler kulstofholdige (CO/CO2) affalds- og restgasstrømme fra ikke-vedvarende energikilder og omdanner dem til brændstoffer, som anvendes i transportsektoren. [Ændring 75]

| w) | »restprodukt fra forarbejdning«: et stof, som ikke er det slutprodukt, der er det direkte formål med produktionsprocessen; det er ikke det primære mål for produktionsprocessen, og processen er ikke bevidst ændret for at producere det. [Ændring 76] |
| --- | --- |

w)

»restprodukt fra forarbejdning«: et stof, som ikke er det slutprodukt, der er det direkte formål med produktionsprocessen; det er ikke det primære mål for produktionsprocessen, og processen er ikke bevidst ændret for at producere det. [Ændring 76]

(**)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).«
  "

| 2) | Artikel 3 ændres således:






  a) | titlen affattes således:
  »Bindende nationale mål og foranstaltninger for anvendelse af energi fra vedvarende energikilder«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3 ændres således:

a)

titlen affattes således:

»Bindende nationale mål og foranstaltninger for anvendelse af energi fra vedvarende energikilder«.

| b) | i stk. 1 indsættes følgende afsnit:
  »For at nå det mål, der er omhandlet i første afsnit, må det maksimale fælles bidrag fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, ikke være større end den energimængde, der svarer til det maksimale bidrag, der er angivet i artikel 3, stk. 4, litra d).« |
| --- | --- |

b)

i stk. 1 indsættes følgende afsnit:

»For at nå det mål, der er omhandlet i første afsnit, må det maksimale fælles bidrag fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, ikke være større end den energimængde, der svarer til det maksimale bidrag, der er angivet i artikel 3, stk. 4, litra d).«

| c) | stk. 4 ændres således:








  -i) | følgende punktum tilføjes første afsnit:




  »Hver medlemsstat sikrer, at andelen af energi fra vedvarende kilder i benzin i 2020 er mindst 7,5 % af det endelige energiforbrug af benzin i den pågældende medlemsstat.« |
| --- | --- | --- |

c)

stk. 4 ændres således:

-i)

følgende punktum tilføjes første afsnit:

»Hver medlemsstat sikrer, at andelen af energi fra vedvarende kilder i benzin i 2020 er mindst 7,5 % af det endelige energiforbrug af benzin i den pågældende medlemsstat.«

| -ii) | efter første afsnit indføjes følgende afsnit:




  »I 2016 skal mindst 0,5 % af det samlede energiforbrug dækkes af energi fra avancerede brændstoffer.




  I 2020 skal mindst 2,5 % af det samlede energiforbrug dækkes af energi fra avancerede brændstoffer.«


  [Ændring 152/REV] |
| --- | --- |

-ii)

efter første afsnit indføjes følgende afsnit:

»I 2016 skal mindst 0,5 % af det samlede energiforbrug dækkes af energi fra avancerede brændstoffer.

I 2020 skal mindst 2,5 % af det samlede energiforbrug dækkes af energi fra avancerede brændstoffer.«

| i) | i litra b), andet afsnit, tilføjes følgende:
  »Denne bestemmelse berører ikke artikel 17, stk. 1, litra a), og litra d) i nærværede stykke.« |
| --- | --- |

i)

i litra b), andet afsnit, tilføjes følgende:

»Denne bestemmelse berører ikke artikel 17, stk. 1, litra a), og litra d) i nærværede stykke.«

| ii) | i andet afsnit indføjes følgende litraer:






  »d) | Ved beregningen af biobrændstoffer i tælleren må andelen af energi fra biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og, olieholdige afgrøder
  og andre energiafgrøder, der dyrkes på jord,
  ikke overstige 5 % (den skønnede andel ved udgangen af 2011)

  6 %
  af det endelige energiforbrug inden for transport i 2020.

  Andelen af energi fra avancerede biobrændstoffer opført i del A og del C i bilag IX, må ikke være mindre end 2,5 % af det endelige energiforbrug inden for transport i 2020.

  [Ændring 181] |
| --- | --- | --- |

ii)

i andet afsnit indføjes følgende litraer:

»d)

Ved beregningen af biobrændstoffer i tælleren må andelen af energi fra biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og, olieholdige afgrøder
  og andre energiafgrøder, der dyrkes på jord,
  ikke overstige 5 % (den skønnede andel ved udgangen af 2011)

  6 %
  af det endelige energiforbrug inden for transport i 2020.

| e) | Bidraget fra:






  i) | biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del A i bilag IX, sættes til fire gange

  anses for at være lig
  deres energiindhold |
| --- | --- | --- |

e)

Bidraget fra:

i)

biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del A i bilag IX, sættes til fire gange

  anses for at være lig
  deres energiindhold

| ii) | biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del B i bilag IX, sættes til to gange deres energiindhold |
| --- | --- |

ii)

biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del B i bilag IX, sættes til to gange deres energiindhold

| iii) | vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse

  biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del C i bilag IX
  , sættes til fire gange deres energiindhold. |
| --- | --- |

iii)

vedvarende flydende og gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse

  biobrændstoffer, der er fremstillet af råmaterialer, der er anført i del C i bilag IX
  , sættes til fire gange deres energiindhold.

Medlemsstaterne sikrer, at ingen råmaterialer forsætligt ændres med henblik på at blive omfattet af kategorierne i) til iii).

Med henblik på at mindske risikoen for, at der mere end én gang indgives anmodning for enkelte partier af biobrændstoffer, bestræber medlemsstaterne og Kommissionen sig på at styrke samarbejdet mellem de nationale systemer og mellem de nationale systemer og frivillige ordninger indført i henhold til artikel 18, herunder udveksling af data, hvor dette er relevant. For at forhindre, at materialer forsætligt ændres, så de kan falde ind under bilag IX, tilskynder medlemsstaterne til udvikling og brug af systemer, der kan spore og følge råmaterialer og de heraf fremstillede biobrændstoffer gennem hele værdikæden. Medlemsstaterne sikrer, at der træffes passende foranstaltninger, såfremt der konstateres svig.

Listen over råmaterialer i bilag IX kan tilpasses til den videnskabelige og tekniske udvikling med henblik på at sikre en korrekt anvendelse af de opgørelsesregler, der er fastlagt i dette direktiv. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende listen over råmaterialer i bilag IX.«

| (ca) | følgende stykke tilføjes:




  »4a.
     
  Kommissionen afgiver inden [et år efter nærværende direktivs ikrafttræden] henstillinger om, hvilke yderligere foranstaltninger medlemsstaten kan træffe for at fremme og tilskynde til energieffektivitet og energibesparelser inden for transport. Henstillingerne skal omfatte vurderinger af, hvilken mængde energi der kan spares ved at gennemføre de enkelte foranstaltninger. Energimængden svarende til de foranstaltninger, som medlemsstaten har gennemført, tages i betragtning ved beregningen i henhold til litra b).«


  [Ændring 153] |
| --- | --- |

(ca)

følgende stykke tilføjes:

»4a.
     
  Kommissionen afgiver inden [et år efter nærværende direktivs ikrafttræden] henstillinger om, hvilke yderligere foranstaltninger medlemsstaten kan træffe for at fremme og tilskynde til energieffektivitet og energibesparelser inden for transport. Henstillingerne skal omfatte vurderinger af, hvilken mængde energi der kan spares ved at gennemføre de enkelte foranstaltninger. Energimængden svarende til de foranstaltninger, som medlemsstaten har gennemført, tages i betragtning ved beregningen i henhold til litra b).«

| 2a) | I artikel 4 tilføjes følgende stykke:




  »3a.
     
  Hver medlemsstat offentliggør og tilsender Kommissionen senest [et år efter dette direktivs ikrafttræden] et prognosedokument med angivelse af, hvilke yderligere foranstaltninger de agter at træffe i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a.«


  [Ændring 154] |
| --- | --- |

2a)

I artikel 4 tilføjes følgende stykke:

»3a.
     
  Hver medlemsstat offentliggør og tilsender Kommissionen senest [et år efter dette direktivs ikrafttræden] et prognosedokument med angivelse af, hvilke yderligere foranstaltninger de agter at træffe i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a.«

| 3) | Artikel 5, stk. 5, sidste punktum, affattes således:
  »Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer, der er angivet i bilag III, til den videnskabelige og tekniske udvikling.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 5, stk. 5, sidste punktum, affattes således:

»Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer, der er angivet i bilag III, til den videnskabelige og tekniske udvikling.«

| 4) | Artikel 6, stk. 1, andet stykke, udgår. |
| --- | --- |

4)

Artikel 6, stk. 1, andet stykke, udgår.

| 4a) | Artikel 15, stk. 2, fjerde afsnit, affattes således:




  »Oprindelsesgarantien har ingen funktion med hensyn til en medlemsstats overholdelse af artikel 3, stk. 1. Overførsler af oprindelsesgarantier, separat eller sammen med den fysiske energioverførsel, har ingen indflydelse på medlemsstaternes beslutning om at anvende statistiske overførsler, fælles projekter eller fælles støtteordninger med henblik på opfyldelse af målene eller på beregning af det udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i henhold til artikel 5.«


  [Ændring 88] |
| --- | --- |

4a)

Artikel 15, stk. 2, fjerde afsnit, affattes således:

»Oprindelsesgarantien har ingen funktion med hensyn til en medlemsstats overholdelse af artikel 3, stk. 1. Overførsler af oprindelsesgarantier, separat eller sammen med den fysiske energioverførsel, har ingen indflydelse på medlemsstaternes beslutning om at anvende statistiske overførsler, fælles projekter eller fælles støtteordninger med henblik på opfyldelse af målene eller på beregning af det udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i henhold til artikel 5.«

| 5) | Artikel 17 ændres således:








  -a) | i stk. 1, første afsnit, affattes indledningen således:




  »1.
     
  Uanset om råmaterialerne er dyrket på eller uden for Fællesskabets område, må energi fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun tages i betragtning med henblik på de i litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne i stk. 2-7, og de ikke overskrider de bidrag, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, litra d):«


  [Ændring 89] |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 17 ændres således:

-a)

i stk. 1, første afsnit, affattes indledningen således:

»1.
     
  Uanset om råmaterialerne er dyrket på eller uden for Fællesskabets område, må energi fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun tages i betragtning med henblik på de i litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne i stk. 2-7, og de ikke overskrider de bidrag, der er fastsat i artikel 3, stk. 4, litra d):«

| a) | stk. 2 affattes således:
  »2.   Den besparelse i drivhusgasemissionerne ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal være på mindst 60 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er produceret i anlæg, som sættes i drift efter den 1. juli 2014. Et anlæg er »i drift«, hvis den fysiske produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler har fundet sted.
  Med henblik på de i stk. 1 nævnte formål skal der i anlæg, der var i drift senest den 1. juli 2014, ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler opnås besparelser i drivhusgasemissionerne på mindst 35 % frem til den 31. december 2017 og på mindst 50 % fra den 1. januar 2018.
  Besparelsen i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler beregnes i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1.« |
| --- | --- |

a)

stk. 2 affattes således:

»2.   Den besparelse i drivhusgasemissionerne ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal være på mindst 60 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er produceret i anlæg, som sættes i drift efter den 1. juli 2014. Et anlæg er »i drift«, hvis den fysiske produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler har fundet sted.

Med henblik på de i stk. 1 nævnte formål skal der i anlæg, der var i drift senest den 1. juli 2014, ved anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler opnås besparelser i drivhusgasemissionerne på mindst 35 % frem til den 31. december 2017 og på mindst 50 % fra den 1. januar 2018.

Besparelsen i drivhusgasemissionerne som følge af anvendelse af biobrændstoffer og flydende biobrændsler beregnes i overensstemmelse med artikel 19, stk. 1.«

| b) | stk. 3, andet afsnit, affattes således:
  »Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende kriterier og geografiske udstrækninger for at afgøre, hvilke græsarealer der er omfattet af første afsnit, litra c).« |
| --- | --- |

b)

stk. 3, andet afsnit, affattes således:

»Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende kriterier og geografiske udstrækninger for at afgøre, hvilke græsarealer der er omfattet af første afsnit, litra c).«

| ba) | følgende stykke indsættes:




  »4a.
     
  Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer, hvortil der anvendes jordarealer, medmindre der er taget hensyn til tredjemands juridiske rettigheder vedrørende anvendelsen og ejendomsretten, herunder ved dennes forudgående frie og informerede samtykke, og med deltagelse af dennes repræsentative institutioner.«


  [Ændring 96] |
| --- | --- |

ba)

følgende stykke indsættes:

»4a.
     
  Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer, hvortil der anvendes jordarealer, medmindre der er taget hensyn til tredjemands juridiske rettigheder vedrørende anvendelsen og ejendomsretten, herunder ved dennes forudgående frie og informerede samtykke, og med deltagelse af dennes repræsentative institutioner.«

| bb) | følgende stykke indsættes:




  »5a.
     
  Råmaterialer, der anvendes til biobrændstoffer og flydende biobrændsler med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal fremstilles ved hjælp af bæredygtige arealforvaltningspraksisser.«


  [Ændring 97] |
| --- | --- |

bb)

følgende stykke indsættes:

»5a.
     
  Råmaterialer, der anvendes til biobrændstoffer og flydende biobrændsler med henblik på de i stk. 1 omhandlede formål, skal fremstilles ved hjælp af bæredygtige arealforvaltningspraksisser.«

| 6) | Artikel 18 ændres således:










  a) | følgende stykker indsættes:




  »2a.
     
  Eurostat indsamler og offentliggør detaljerede handelsrelaterede oplysninger om biobrændstoffer produceret på basis af fødevareafgrøder — såsom dem baseret på korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukkerafgrøder og olieafgrøder. De tilgængelige oplysninger skal omfatte disaggregerede handelsoplysninger om både ethanol og biodiesel, eftersom de aktuelle oplysninger offentliggøres i aggregeret form og vedrører import og eksport af ethanol og biodiesel kombineret under ét oplysningssæt for mærkede biobrændstoffer. Oplysningerne vedrørende import og eksport skal identificere typen og mængden af biobrændstoffer, der importeres og forbruges af medlemsstaterne. Oplysningerne omfatter også oprindelseslandet eller det land, der eksporterer produkterne til Unionen. Oplysningerne vedrørende import og eksport af biobrændstoffer fremstillet af råmaterialer eller halvforarbejdede produkter skal forbedres, ved at Eurostat indsamler og offentliggør oplysninger om import eller eksport af råmaterialer samt type og oprindelsesland, herunder internt handlede råmaterialer eller halvforarbejdede råmaterialer. [Ændring 98]



  2b.
     
  Eurostat indsamler og offentliggør detaljerede beskæftigelsesoplysninger om antal, varighed og lønninger forbundet med direkte, indirekte og afledt beskæftigelse som følge af Unionens biobrændstofindustri. Kommissionen skal udvikle en aftalt metode til måling af job, som systematisk skal vurdere og overvåge beskæftigelsesniveauerne i medlemsstaterne og på EU-plan. Beskæftigelsestallene skal opdeles efter ethanol- og biodieselsektorer og clearing, der identificerer jobbets placering i biobrændstofforsyningskæden. På nuværende tidspunkt er data over biobrændstofbeskæftigelse ikke inkluderet i de officielle statistikker, og de beskæftigelsesestimater, som de politiske beslutningstagere har adgang til, varierer alt efter den tilgrundliggende definition eller den metode, som anvendes for den pågældende undersøgelse, den anvendte jobtællingsmetode samt i hvilket omfang undersøgelserne kæder landbrugsaktiviteter sammen med biobrændstofindustrien. En formel proces, ifølge hvilken beskæftigelsestallene skal understøttes af underliggende data og gennemsigtige antagelser, ville forbedre tilgængeligheden af oplysninger.«


  [Ændring 99] |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 18 ændres således:

a)

følgende stykker indsættes:

»2a.
     
  Eurostat indsamler og offentliggør detaljerede handelsrelaterede oplysninger om biobrændstoffer produceret på basis af fødevareafgrøder — såsom dem baseret på korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukkerafgrøder og olieafgrøder. De tilgængelige oplysninger skal omfatte disaggregerede handelsoplysninger om både ethanol og biodiesel, eftersom de aktuelle oplysninger offentliggøres i aggregeret form og vedrører import og eksport af ethanol og biodiesel kombineret under ét oplysningssæt for mærkede biobrændstoffer. Oplysningerne vedrørende import og eksport skal identificere typen og mængden af biobrændstoffer, der importeres og forbruges af medlemsstaterne. Oplysningerne omfatter også oprindelseslandet eller det land, der eksporterer produkterne til Unionen. Oplysningerne vedrørende import og eksport af biobrændstoffer fremstillet af råmaterialer eller halvforarbejdede produkter skal forbedres, ved at Eurostat indsamler og offentliggør oplysninger om import eller eksport af råmaterialer samt type og oprindelsesland, herunder internt handlede råmaterialer eller halvforarbejdede råmaterialer. [Ændring 98]

2b.
     
  Eurostat indsamler og offentliggør detaljerede beskæftigelsesoplysninger om antal, varighed og lønninger forbundet med direkte, indirekte og afledt beskæftigelse som følge af Unionens biobrændstofindustri. Kommissionen skal udvikle en aftalt metode til måling af job, som systematisk skal vurdere og overvåge beskæftigelsesniveauerne i medlemsstaterne og på EU-plan. Beskæftigelsestallene skal opdeles efter ethanol- og biodieselsektorer og clearing, der identificerer jobbets placering i biobrændstofforsyningskæden. På nuværende tidspunkt er data over biobrændstofbeskæftigelse ikke inkluderet i de officielle statistikker, og de beskæftigelsesestimater, som de politiske beslutningstagere har adgang til, varierer alt efter den tilgrundliggende definition eller den metode, som anvendes for den pågældende undersøgelse, den anvendte jobtællingsmetode samt i hvilket omfang undersøgelserne kæder landbrugsaktiviteter sammen med biobrændstofindustrien. En formel proces, ifølge hvilken beskæftigelsestallene skal understøttes af underliggende data og gennemsigtige antagelser, ville forbedre tilgængeligheden af oplysninger.«

| b) | stk. 4, første og andet afsnit, affattes således:




  »4.
     
  Unionen bestræber sig på at indgå bilaterale eller multilaterale aftaler med tredjelande, der indeholder obligatoriske forpligtelser vedrørende bestemmelser om bæredygtighedskriterier, der svarer til kriterierne i dette direktiv. Disse aftaler skal også fastlægge reglerne til sikring af, at tredjelandes toldprocedurer ikke medfører svig i forbindelse med import og eksport af biobrændstoffer og flydende biobrændsel, såvel som bestemmelser til handelslettende formål. Unionen bør også bestræbe sig på at indgå aftaler med tredjelande, der indeholder bestemmelser om ratificering og håndhævelse af ILO-konventionerne og de multilaterale miljøaftaler i medfør af artikel 17, stk. 7. Når Unionen har indgået aftaler, der indeholder obligatoriske forpligtelser vedrørende bestemmelser vedrørende emner omfattet af bæredygtighedskriterierne i artikel 17, stk. 2-7, kan Kommissionen beslutte, at disse aftaler godtgør, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af råmaterialer dyrket i disse lande, overholder de omhandlede bæredygtighedskriterier. Ved indgåelsen af disse aftaler lægges der behørig vægt på foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, indirekte ændringer i arealanvendelsen, genopretning af nedbrudte arealer og undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 17, stk. 7, andet afsnit. [Ændring 100]

  Kommissionen kan beslutte

  beslutter
  , at frivillige nationale og internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, skal indeholde nøjagtige data med henblik på de i artikel 17, stk. 2, omhandlede formål eller godtgøre, at partier af biobrændstoffer eller flydende biobrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 17, stk. 3-5.
  5a, og at ingen råmaterialer forsætligt er ændret med henblik på at blive omfattet af kategorierne i henhold til artikel 3, stk. 4, litra e), nr. i)-iii).
  Kommissionen kan beslutte, at disse ordninger skal indeholde nøjagtige data til oplysning om foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, genopretning af nedbrudte arealer og undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 17, stk. 7, andet afsnit.
  Kommissionen kan også med henblik på artikel 17, stk. 3, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion. [Ændring 101]



  Kommissionen og medlemsstaterne sikrer gensidig anerkendelse af verifikationsordningerne med henblik på at sikre overholdelsen af bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, hvis de pågældende ordninger er indført i overensstemmelse med nærværende direktiv.«


  [Ændring 102] |
| --- | --- |

b)

stk. 4, første og andet afsnit, affattes således:

»4.
     
  Unionen bestræber sig på at indgå bilaterale eller multilaterale aftaler med tredjelande, der indeholder obligatoriske forpligtelser vedrørende bestemmelser om bæredygtighedskriterier, der svarer til kriterierne i dette direktiv. Disse aftaler skal også fastlægge reglerne til sikring af, at tredjelandes toldprocedurer ikke medfører svig i forbindelse med import og eksport af biobrændstoffer og flydende biobrændsel, såvel som bestemmelser til handelslettende formål. Unionen bør også bestræbe sig på at indgå aftaler med tredjelande, der indeholder bestemmelser om ratificering og håndhævelse af ILO-konventionerne og de multilaterale miljøaftaler i medfør af artikel 17, stk. 7. Når Unionen har indgået aftaler, der indeholder obligatoriske forpligtelser vedrørende bestemmelser vedrørende emner omfattet af bæredygtighedskriterierne i artikel 17, stk. 2-7, kan Kommissionen beslutte, at disse aftaler godtgør, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der er fremstillet af råmaterialer dyrket i disse lande, overholder de omhandlede bæredygtighedskriterier. Ved indgåelsen af disse aftaler lægges der behørig vægt på foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, indirekte ændringer i arealanvendelsen, genopretning af nedbrudte arealer og undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 17, stk. 7, andet afsnit. [Ændring 100]

Kommissionen kan beslutte

  beslutter
  , at frivillige nationale og internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, skal indeholde nøjagtige data med henblik på de i artikel 17, stk. 2, omhandlede formål eller godtgøre, at partier af biobrændstoffer eller flydende biobrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 17, stk. 3-5.
  5a, og at ingen råmaterialer forsætligt er ændret med henblik på at blive omfattet af kategorierne i henhold til artikel 3, stk. 4, litra e), nr. i)-iii).
  Kommissionen kan beslutte, at disse ordninger skal indeholde nøjagtige data til oplysning om foranstaltninger, der er truffet med henblik på bevaring af områder, der leverer grundlæggende økosystemydelser i kritiske situationer (f.eks. beskyttelse af afvandingsområder og erosionskontrol), beskyttelse af jord, vand og luft, genopretning af nedbrudte arealer og undgåelse af overdrevent vandforbrug i områder, hvor der er vandknaphed, samt på de forhold, der er nævnt i artikel 17, stk. 7, andet afsnit.

Kommissionen kan også med henblik på artikel 17, stk. 3, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion. [Ændring 101]

Kommissionen og medlemsstaterne sikrer gensidig anerkendelse af verifikationsordningerne med henblik på at sikre overholdelsen af bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, hvis de pågældende ordninger er indført i overensstemmelse med nærværende direktiv.«

| c) | følgende stykke tilføjes:




  »9a.
     
  Senest [tre år efter nærværende direktivs ikrafttræden] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at evaluere gennemførelsen af de frivillige ordninger, om hvilke der er vedtaget beslutning i henhold til stk. 4, samt identificere bedste praksis. Rapporten skal baseres på de bedste tilgængelige data, herunder fra høringer af aktører, og på de praktiske erfaringer fra ordningernes gennemførelse. Rapporten skal tage hensyn til udviklingen inden for relevante internationalt anerkendte standarder og retningslinjer, herunder dem, der er udviklet af Den Internationale Standardiseringsorganisation og ISEAL-alliancen. I forbindelse med de enkelte ordninger skal rapporten bl.a. analysere følgende:








  — | revisionernes uafhængighed, modalitet og hyppighed |
| --- | --- | --- |

c)

følgende stykke tilføjes:

»9a.
     
  Senest [tre år efter nærværende direktivs ikrafttræden] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at evaluere gennemførelsen af de frivillige ordninger, om hvilke der er vedtaget beslutning i henhold til stk. 4, samt identificere bedste praksis. Rapporten skal baseres på de bedste tilgængelige data, herunder fra høringer af aktører, og på de praktiske erfaringer fra ordningernes gennemførelse. Rapporten skal tage hensyn til udviklingen inden for relevante internationalt anerkendte standarder og retningslinjer, herunder dem, der er udviklet af Den Internationale Standardiseringsorganisation og ISEAL-alliancen. I forbindelse med de enkelte ordninger skal rapporten bl.a. analysere følgende:

—

revisionernes uafhængighed, modalitet og hyppighed

| — | tilgængelighed og erfaring for så vidt angår den anvendte metode til afdækning og håndtering af manglende overholdelse |
| --- | --- |

—

tilgængelighed og erfaring for så vidt angår den anvendte metode til afdækning og håndtering af manglende overholdelse

| — | gennemsigtighed, navnlig hvad angår adgang til ordningen, tilvejebringelse af oversættelser til de officielle sprog i de lande eller regioner, som råmaterialerne stammer fra, adgang til en liste over certificerede erhvervsdrivende med tilhørende certificeringer og adgang til revisionsberetninger |
| --- | --- |

—

gennemsigtighed, navnlig hvad angår adgang til ordningen, tilvejebringelse af oversættelser til de officielle sprog i de lande eller regioner, som råmaterialerne stammer fra, adgang til en liste over certificerede erhvervsdrivende med tilhørende certificeringer og adgang til revisionsberetninger

| — | inddragelse af aktører, navnlig høring af oprindelige og lokale samfund, i forbindelse med udarbejdelsen og gennemgangen af ordningen og under revisioner |
| --- | --- |

—

inddragelse af aktører, navnlig høring af oprindelige og lokale samfund, i forbindelse med udarbejdelsen og gennemgangen af ordningen og under revisioner

| — | ordningens overordnede holdbarhed, navnlig hvad angår reglerne om akkreditering, kvalifikationer og uafhængighed vedrørende de revisorer og relevante organer, der indgår i ordningen |
| --- | --- |

—

ordningens overordnede holdbarhed, navnlig hvad angår reglerne om akkreditering, kvalifikationer og uafhængighed vedrørende de revisorer og relevante organer, der indgår i ordningen

| — | markedsopdatering af ordningen. |
| --- | --- |

—

markedsopdatering af ordningen.

Hvis det er relevant på grundlag af rapporten, forelægger Kommissionen et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af kriterierne i artikel 18, stk. 5.«

| 7) | Artikel 19 ændres således:








  -a) | følgende stykke indsættes:




  »1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse artikel 25b vedrørende optagelsen i bilag V af en procedure for beregning af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende og gasformige brændstoffer af ikke-biologisk oprindelse med henblik på at kontrollere deres overholdelse af artikel 17. Disse delegerede retsakter vedtages senest den 31. december 2015.«


  [Ændring 106] |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 19 ændres således:

-a)

følgende stykke indsættes:

»1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse artikel 25b vedrørende optagelsen i bilag V af en procedure for beregning af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende og gasformige brændstoffer af ikke-biologisk oprindelse med henblik på at kontrollere deres overholdelse af artikel 17. Disse delegerede retsakter vedtages senest den 31. december 2015.«

| a) | stk. 3 og 4 affattes således:
  »3.   De typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af landbrugsråvarer i de rapporter, som er omhandlet i artikel 19 stk. 2, når der er tale om medlemsstater, og i tilsvarende rapporter, når der er tale om territorier uden for Unionen, kan forelægges for Kommissionen.
  4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt vedtaget efterrådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 3, beslutte, at de i stk. 3 omhandlede rapporter skal indeholde nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der typisk produceres i disse områder, i forbindelse med artikel 17, stk. 2.« |
| --- | --- |

a)

stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   De typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af landbrugsråvarer i de rapporter, som er omhandlet i artikel 19 stk. 2, når der er tale om medlemsstater, og i tilsvarende rapporter, når der er tale om territorier uden for Unionen, kan forelægges for Kommissionen.

4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt vedtaget efterrådgivningsproceduren i artikel 25, stk. 3, beslutte, at de i stk. 3 omhandlede rapporter skal indeholde nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der typisk produceres i disse områder, i forbindelse med artikel 17, stk. 2.«

| b) | stk. 5, sidste punktum, affattes således:
  »Med henblik herpå tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b.« |
| --- | --- |

b)

stk. 5, sidste punktum, affattes således:

»Med henblik herpå tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b.«

| c) | stk. 6 affattes således:
  »6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af bilag VIII til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved en revision af de foreslåede værdier for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen, indførelse af.
  Med henblik på evalueringen af de økonomiske modeller, der bruges til vurdering af disse værdier for indirekte ændringer i arealanvendelsen, medtager Kommissionen i sin evaluering de seneste oplysninger med hensyn til de vigtigste antagelser, der har indflydelse på modelresultaterne, herunder de målte tendenser i forbindelse med landbrugets udbytte og produktivitet, fordeling af sideprodukter og de konstaterede globale ændringer i arealanvendelse samt afskovningsgrad. Kommissionen sikrer, at de interesserede parter inddrages i denne evalueringsproces. Den første evaluering skal finde sted inden den 30. juni 2016.




  Kommissionen foreslår, hvis det er relevant,
  nye værdier
  for indirekte ændringer i arealanvendelse
  i yderligere disaggregerede niveauer (dvs. på råmaterialeniveau), tilføjelse af yderligere værdier, hvis der i givet fald kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet, og udvikling af faktorer for råmaterialer af celluloseholdigt nonfood-materiale og lignocellulosemateriale.


  Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b til i bilag VIII at tilføje værdier svarende til emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen for råmaterialer af nonfood- cellulosemateriale og -lignocellulosemateriale og medtager disse værdier i beregningen af drivhusgaseffekten af biobrændstoffer og flydende biobrændsler omhandlet i denne artikel. Disse delegerede retsakter vedtages senest den 30. juni 2016.«


  [Ændring 107+190] |
| --- | --- |

c)

stk. 6 affattes således:

»6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af bilag VIII til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved en revision af de foreslåede værdier for afgrødegrupper ved indirekte ændringer i arealanvendelsen, indførelse af.
  Med henblik på evalueringen af de økonomiske modeller, der bruges til vurdering af disse værdier for indirekte ændringer i arealanvendelsen, medtager Kommissionen i sin evaluering de seneste oplysninger med hensyn til de vigtigste antagelser, der har indflydelse på modelresultaterne, herunder de målte tendenser i forbindelse med landbrugets udbytte og produktivitet, fordeling af sideprodukter og de konstaterede globale ændringer i arealanvendelse samt afskovningsgrad. Kommissionen sikrer, at de interesserede parter inddrages i denne evalueringsproces. Den første evaluering skal finde sted inden den 30. juni 2016.

Kommissionen foreslår, hvis det er relevant,
  nye værdier
  for indirekte ændringer i arealanvendelse
  i yderligere disaggregerede niveauer (dvs. på råmaterialeniveau), tilføjelse af yderligere værdier, hvis der i givet fald kommer nye biobrændstofsråmaterialer på markedet, og udvikling af faktorer for råmaterialer af celluloseholdigt nonfood-materiale og lignocellulosemateriale.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b til i bilag VIII at tilføje værdier svarende til emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen for råmaterialer af nonfood- cellulosemateriale og -lignocellulosemateriale og medtager disse værdier i beregningen af drivhusgaseffekten af biobrændstoffer og flydende biobrændsler omhandlet i denne artikel. Disse delegerede retsakter vedtages senest den 30. juni 2016.«

| d) | stk. 7, første afsnit, affattes således:
  »7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af bilag V til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved tilføjelse af værdier for yderligere produktionsveje for biobrændstoffer for de samme eller for andre råmaterialer og ved at ændre metodologien i del C.« |
| --- | --- |

d)

stk. 7, første afsnit, affattes således:

»7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25b vedrørende tilpasningen af bilag V til den tekniske og videnskabelige udvikling, bl.a. ved tilføjelse af værdier for yderligere produktionsveje for biobrændstoffer for de samme eller for andre råmaterialer og ved at ændre metodologien i del C.«

| e) | stk. 8 udgår. |
| --- | --- |

e)

stk. 8 udgår.

| 8) | Artikel 21 udgår. |
| --- | --- |

8)

Artikel 21 udgår.

| 9) | Artikel 22, stk. 2, affattes således:
  »2.   Ved vurderingen af nettobesparelsen i drivhusgasemissioner ved anvendelse af biobrændstoffer kan medlemsstaten med henblik på de rapporter, der er omhandlet i stk. 1, anvende de typiske værdier, der er angivet i del A og del B i bilag V, og dertil lægge de skønnede emissioner som følge af alle indirekte ændringer i arealanvendelsen, som skal angives i bilag VIII.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 22, stk. 2, affattes således:

»2.   Ved vurderingen af nettobesparelsen i drivhusgasemissioner ved anvendelse af biobrændstoffer kan medlemsstaten med henblik på de rapporter, der er omhandlet i stk. 1, anvende de typiske værdier, der er angivet i del A og del B i bilag V, og dertil lægge de skønnede emissioner som følge af alle indirekte ændringer i arealanvendelsen, som skal angives i bilag VIII.«

| 9a) | I artikel 23 indsættes følgende stykke:




  »8a.
     
  Kommissionen forelægger senest den 31. december 2015 en rapport om de positive og negative miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger af biobrændstoffer fremstillet af affald, restprodukter, biprodukter eller råmaterialer, hvortil der ikke anvendes jordarealer. De miljømæssige effekter, der skal vurderes, omfatter bl.a. drivhusgasemission, biodiversitet, vand og jordens frugtbarhed. Den potentielle eller modvirkede fordel ved at anvende disse råmaterialer til andre formål, herunder fremstilling af varer, skal tages i betragtning. De økonomiske effekter, der skal undersøges, omfatter produktionsomkostninger, offeromkostninger ved anvendelse af disse råmaterialer til andre formål samt det udbytte af energiinvesteringer, der kan opnås ved anvendelse af disse råmaterialer til fremstilling af avancerede biobrændstoffer og flydende biobrændsler i hele deres livscyklus.«


  [Ændring 109] |
| --- | --- |

9a)

I artikel 23 indsættes følgende stykke:

»8a.
     
  Kommissionen forelægger senest den 31. december 2015 en rapport om de positive og negative miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger af biobrændstoffer fremstillet af affald, restprodukter, biprodukter eller råmaterialer, hvortil der ikke anvendes jordarealer. De miljømæssige effekter, der skal vurderes, omfatter bl.a. drivhusgasemission, biodiversitet, vand og jordens frugtbarhed. Den potentielle eller modvirkede fordel ved at anvende disse råmaterialer til andre formål, herunder fremstilling af varer, skal tages i betragtning. De økonomiske effekter, der skal undersøges, omfatter produktionsomkostninger, offeromkostninger ved anvendelse af disse råmaterialer til andre formål samt det udbytte af energiinvesteringer, der kan opnås ved anvendelse af disse råmaterialer til fremstilling af avancerede biobrændstoffer og flydende biobrændsler i hele deres livscyklus.«

| 10) | Artikel 25, stk. 4, udgår. |
| --- | --- |

10)

Artikel 25, stk. 4, udgår.

| 11) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 25b


  Udøvelse af de delegerede beføjelser

  1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastsatte betingelser.
  2.   Den i artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 1, 5, 6 og 7, omhandlede delegation af beføjelser tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den [datoen for dette direktivs ikrafttræden].
  3.   Den i artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.« |
| --- | --- |

11)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 25b

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastsatte betingelser.

2.   Den i artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 1, 5, 6 og 7, omhandlede delegation af beføjelser tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den [datoen for dette direktivs ikrafttræden].

3.   Den i artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra d), artikel 5, stk. 5, artikel 17, stk. 3, litra c), tredje afsnit, og artikel 19, stk. 5, 6 og 7, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med 2 måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«

| 12) | Bilagene ændres som anført i bilag II til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

12)

Bilagene ændres som anført i bilag II til nærværende direktiv.

Artikel 3

Evaluering

Kommissionen forelægger på grundlag af den bedste og seneste tilgængelige videnskabelige dokumentation inden den 31. december 2017 en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori den vurderer effektiviteten af de foranstaltninger, der indføres ved dette direktiv, med hensyn til at begrænse drivhusgasemissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen i tilknytning til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler. Rapporten ledsages, hvis det er hensigtsmæssigt, af et lovgivningsforslag, der bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation, for at indføre faktorer for de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen i de relevante bæredygtighedskriterier, som skal anvendes fra 1. januar 2021.

Rapporten
  skal desuden indeholde
  en undersøgelse af effektiviteten af incitamenterne for biobrændstoffer af råmaterialer, hvortil der ikke anvendes jordarealer, og fra nonfood-afgrøder i henhold til artikel 3, stk. 4, litra d), i direktiv 2009/28/EF.
  Den skal omfatte en vurdering af tilgængeligheden af sådanne biobrændstoffer samt af deres miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger. Den skal bl.a. vurdere virkningen af produktionen af biobrændstof på tilgængeligheden af træ som ressource og på sektorer, der anvender biomasse.

Rapporten skal, hvis det er relevant, ledsages af et forslag til retsakt om fastlæggelse af de relevante bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer fremstillet af råmaterialer, hvortil der ikke anvendes jordarealer, og fra nonfood-afgrøder.

Investorer skal tage højde for det forhold, at der stadig sker en udvikling af teknologierne til produktion af biobrændstoffer, og at der på et senere tidspunkt muligvis bliver indført yderligere foranstaltninger til afhjælpning af de negative virkninger. [Ændring 111]

Artikel 4

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love, forordninger og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest [tolv måneder efter efter dette direktivs ikrafttræden]. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 5

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 6

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 198 af 10.7.2013, s. 56.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 11.9.2013.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58).

4

(5)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

5

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(6)  
  Kommissionens beslutning 2000/532/EF af 3. maj 2000, der erstatter afgørelse 94/3/EF om udarbejdelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a, i Rådets direktiv 75/442/EEC om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om udarbejdelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (EFT L 226 af 6.9.2000, s. 3).

6

Kommissionens beslutning 2000/532/EF af 3. maj 2000, der erstatter afgørelse 94/3/EF om udarbejdelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a, i Rådets direktiv 75/442/EEC om affald og Rådets afgørelse 94/904/EF om udarbejdelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (EFT L 226 af 6.9.2000, s. 3).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

7

BILAG I

I bilagene til direktiv 98/70/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag IV, del C, ændres således:






  a) | punkt 7 affattes således:






  »7. | Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen, el
  , beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel:

  el
  = (CSR
  — CSA
  ) × 3,664 × 1/20 × 1/P,
  hvor







  el
  = | de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde (gram) CO2-ækvivalenter pr. biobrændstofenergienhed (megajoule)) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR = | det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år, før råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest |
| CSA = | det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I tilfælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der tillægges CSA, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrøden er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst, og |
| P = | afgrødens produktivitet (målt i biobrændstoffets eller det flydende biobrændsels energimængde pr. arealenhed pr. år).« |

1)

Bilag IV, del C, ændres således:

a)

punkt 7 affattes således:

»7.

Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen, el
  , beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel:

el
  = (CSR
  — CSA
  ) × 3,664 × 1/20 × 1/P,

hvor

el
  =

de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde (gram) CO2-ækvivalenter pr. biobrændstofenergienhed (megajoule))

CSR =

det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år, før råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest

CSA =

det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I tilfælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der tillægges CSA, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrøden er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst, og

P =

afgrødens produktivitet (målt i biobrændstoffets eller det flydende biobrændsels energimængde pr. arealenhed pr. år).«

| b) | punkt 8 og 9 udgår. |
| --- | --- |

b)

punkt 8 og 9 udgår.

| 2) | Følgende bilag tilføjes:
  »Bilag V








  Del A. | Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen ved anvendelse af biobrændstoffer






  Råmaterialegruppe | Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen (gCO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Korn og andre stivelsesrige afgrøder | 12 |
| Sukker | 13 |
| Olieholdige afgrøder | 55 |

2)

Følgende bilag tilføjes:

»Bilag V

Del A.

Råmaterialegruppe

Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen (gCO2eq/MJ)

Korn og andre stivelsesrige afgrøder

12

Sukker

13

Olieholdige afgrøder

55

| Del B. | Biobrændstoffer, for hvilke de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen sættes til nul
  Biobrændstoffer, der fremstilles af følgende råmaterialekategorier, anses for at indebære nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen:






  a) | råmaterialer, der ikke er opført i del A i dette bilag |
| --- | --- | --- |

Del B.

Biobrændstoffer, der fremstilles af følgende råmaterialekategorier, anses for at indebære nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen:

a)

råmaterialer, der ikke er opført i del A i dette bilag

| b) | råmaterialer, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelse, dvs. en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer (1). I så tilfælde bør en »værdi for emission som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el
  )« være beregnet i henhold til del C, punkt 7, i bilag IV.« |
| --- | --- |

b)

råmaterialer, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelse, dvs. en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer (1). I så tilfælde bør en »værdi for emission som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el
  )« være beregnet i henhold til del C, punkt 7, i bilag IV.«

(1)  Flerårige afgrøder er defineret som flerårige afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, såsom hurtigtvoksende stævningsskov og oliepalmer som defineret i (2010/C 160/02)"

---

BILAG II

I bilagene til direktiv 2009/28/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag V, del C, ændres således:






  a) | punkt 7 affattes således:






  »7. | Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen, el
  , beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel:

  el
  = (CSR
  — CSA
  ) × 3,664 × 1/20 × 1/P,
  hvor







  el
  = | de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde (gram) CO2-ækvivalenter pr. biobrændstofenergienhed (megajoule)) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CSR = | det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år, før råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest |
| CSA = | det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I tilfælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der tillægges CSA, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrøden er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst, og |
| P = | afgrødens produktivitet (målt i biobrændstoffets eller det flydende biobrændsels energimængde pr. arealenhed pr. år).« |

1)

Bilag V, del C, ændres således:

a)

punkt 7 affattes således:

»7.

Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen, el
  , beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel:

el
  = (CSR
  — CSA
  ) × 3,664 × 1/20 × 1/P,

hvor

el
  =

de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde (gram) CO2-ækvivalenter pr. biobrændstofenergienhed (megajoule))

CSR =

det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år, før råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest

CSA =

det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse (målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I tilfælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der tillægges CSA, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrøden er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst, og

P =

afgrødens produktivitet (målt i biobrændstoffets eller det flydende biobrændsels energimængde pr. arealenhed pr. år).«

| b) | punkt 8 og 9 udgår. |
| --- | --- |

b)

punkt 8 og 9 udgår.

| 2) | Følgende tilføjes som bilag VIII:



  »Bilag VIII












  Del A. | Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelse ved anvendelse af råmateriale til biobrændstoffer og flydende biobrændsler








  Råmaterialegruppe | Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen (gCO2eq/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Korn og andre stivelsesrige afgrøder | 12 |
| Sukker | 13 |
| Olieholdige afgrøder | 55 |

2)

Følgende tilføjes som bilag VIII:

»Bilag VIII

Del A.

Råmaterialegruppe

Skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen (gCO2eq/MJ)

Korn og andre stivelsesrige afgrøder

12

Sukker

13

Olieholdige afgrøder

55

| Del B. | Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, for hvilke de skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen sættes til nul


  Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der fremstilles af følgende råmaterialekategorier, anses for at indebære nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen:








  a) | råmaterialer, der ikke er opført i del A i dette bilag |
| --- | --- | --- |

Del B.

Biobrændstoffer og flydende biobrændsler, der fremstilles af følgende råmaterialekategorier, anses for at indebære nulemission som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen:

a)

råmaterialer, der ikke er opført i del A i dette bilag

| b) | råmaterialer, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelse, dvs. en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer

   (1)

  . I så tilfælde bør en »værdi for emission som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (

  el


  )« være beregnet i henhold til del C, punkt 7, i bilag V.« |
| --- | --- |

b)

råmaterialer, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelse, dvs. en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer

   (1)

  . I så tilfælde bør en »værdi for emission som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (

  el


  )« være beregnet i henhold til del C, punkt 7, i bilag V.«

(1)  Flerårige afgrøder er defineret som flerårige afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, såsom hurtigtvoksende stævningsskov og oliepalmer som defineret i (2010/C 160/02)"

| 3) | Følgende tilføjes som bilag IX:
  »Bilag IX









  Del A. | Råmaterialer
  hidrørende fra affald og restprodukter
  , hvis bidrag til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, sættes til fire gange

  én gang
  deres energiindhold,
  og som bidrager til målet på 2,5 %, jf. artikel 3,stk. 4, andet afsnit, litra d)









  a) | Alger |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Følgende tilføjes som bilag IX:

»Bilag IX

Del A.

Råmaterialer
  hidrørende fra affald og restprodukter
  , hvis bidrag til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, sættes til fire gange

  én gang
  deres energiindhold,
  og som bidrager til målet på 2,5 %, jf. artikel 3,stk. 4, andet afsnit, litra d)

a)

Alger

| b) | Biomassefraktion af blandet kommunalt affald, men ikke sorteret husholdningsaffald, der er omfattet af genanvendelsesmålene

  genanvendelsesmål eller særskilt indsamling
  i henhold til artikel 11,
  stk. 1, og artikel 11,
  stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF
  ; medlemsstaterne kan give undtagelser for særskilt bioaffald, når processerne giver mulighed for fremstilling af både kompost og biobrændstof |
| --- | --- |

b)

Biomassefraktion af blandet kommunalt affald, men ikke sorteret husholdningsaffald, der er omfattet af genanvendelsesmålene

  genanvendelsesmål eller særskilt indsamling
  i henhold til artikel 11,
  stk. 1, og artikel 11,
  stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF
  ; medlemsstaterne kan give undtagelser for særskilt bioaffald, når processerne giver mulighed for fremstilling af både kompost og biobrændstof

| c) | Biomassefraktion af industriaffald

  Biologisk nedbrydelig fraktion af industri-, detail- og engrosaffald, dog ikke affald som er genstand for særskilt indsamling i henhold til artikel 11, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF, og under forudsætning af, at affaldshierarkiet og princippet om kaskadeanvendelse respekteres |
| --- | --- |

c)

Biomassefraktion af industriaffald

  Biologisk nedbrydelig fraktion af industri-, detail- og engrosaffald, dog ikke affald som er genstand for særskilt indsamling i henhold til artikel 11, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF, og under forudsætning af, at affaldshierarkiet og princippet om kaskadeanvendelse respekteres

| d) | Halm |
| --- | --- |

d)

Halm

| e) | Husdyrgødning og spildevandsslam |
| --- | --- |

e)

Husdyrgødning og spildevandsslam

| f) | Flydende restprodukter fra palmeolieproduktion og tomme palmefrugtbundter |
| --- | --- |

f)

Flydende restprodukter fra palmeolieproduktion og tomme palmefrugtbundter

| g) | Talloliebeg |
| --- | --- |

g)

Talloliebeg

| h) | Råglycerin |
| --- | --- |

h)

Råglycerin

| i) | Bagasse |
| --- | --- |

i)

Bagasse

| j) | Presserester af vindruer og vinbærme |
| --- | --- |

j)

Presserester af vindruer og vinbærme

| k) | Nøddeskaller |
| --- | --- |

k)

Nøddeskaller

| l) | Avner |
| --- | --- |

l)

Avner

| m) | Skaller |
| --- | --- |

m)

Skaller

| n) | Bark, grene, blade, savsmuld og savspåner |
| --- | --- |

n)

Bark, grene, blade, savsmuld og savspåner

| na) | Lignocellulosemateriale, undtagen sav- og finérkævler. |
| --- | --- |

na)

Lignocellulosemateriale, undtagen sav- og finérkævler.

| Del B. | Råmaterialer


  hidrørende fra affald og restprodukter


  , hvis bidrag til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, sættes til to gange deres energiindhold






  a) | Brugt madolie |
| --- | --- | --- |

Del B.

a)

Brugt madolie

| b) | Animalske fedtstoffer, der er klassificeret som kategori I og II i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 (*). |
| --- | --- |

b)

Animalske fedtstoffer, der er klassificeret som kategori I og II i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 (*).

| c) | Celluloseholdigt nonfood-materiale |
| --- | --- |

c)

Celluloseholdigt nonfood-materiale

| d) | Lignocellulosemateriale, undtagen sav- og finérkævler." |
| --- | --- |

d)

Lignocellulosemateriale, undtagen sav- og finérkævler."

| Del C. | Råmaterialer, hvis bidrag til opfyldelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 3, stk. 4, sættes til fire gange deres energiindhold, og som bidrager til målet på 2,5 %, jf. artikel 3, stk. 4, andet afsnit, litra d)









  a) | Alger (autotrofe) |
| --- | --- | --- |

Del C.

a)

Alger (autotrofe)

| b) | Vedvarende flydende og gasformige brændstoffer af ikke-biologisk oprindelse |
| --- | --- |

b)

Vedvarende flydende og gasformige brændstoffer af ikke-biologisk oprindelse

| c) | Kulstofopsamling og -anvendelse til transportformål |
| --- | --- |

c)

Kulstofopsamling og -anvendelse til transportformål

| d) | Bakterier |
| --- | --- |

d)

Bakterier

(*)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1).«"

---

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/395

---

P7_TA(2013)0358

Foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål (COM(2012)0413 — C7-0202/2012 — 2012/0201(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0413), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0413),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0202/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0202/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 14. november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 14. november 2012 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0242/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0242/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 86.

---

P7_TC1-COD(2012)0201

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (-1) | På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne bør Kommissionen udarbejde en rapport om resultatet af gennemførelsen af åleforvaltningsplanerne og om nødvendigt straks foreslå relevante foranstaltninger til at sikre med stor sandsynlighed, at bestanden af europæisk ål bliver genoprettet. [Ændring 1] |
| --- | --- |

(-1)

På grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne bør Kommissionen udarbejde en rapport om resultatet af gennemførelsen af åleforvaltningsplanerne og om nødvendigt straks foreslå relevante foranstaltninger til at sikre med stor sandsynlighed, at bestanden af europæisk ål bliver genoprettet. [Ændring 1]

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 (3) tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 (3) tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser.

| (2) | Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden bør de beføjelser, som blev tillagt Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1100/2007, bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. [Ændring 2] |
| --- | --- |

(2)

Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden bør de beføjelser, som blev tillagt Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1100/2007, bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. [Ændring 2]

| (3) | For at visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1100/2007 kan anvendes, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres i Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår iværksættelse af foranstaltninger til at imødegå et markant fald i de gennemsnitlige markedspriser for ål til udsætning sammenlignet med priserne for ål, der anvendes til andre formål.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen under sit forberedende arbejde gennemfører relevante høringer, navnlig på ekspertniveau, og tager hensyn til de seneste videnskabelige råd og anbefalinger for at sikre, at den baserer sig på objektive, stringente, fyldestgørende og aktuelle oplysninger. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig og rettidig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. [Ændring 3] |
| --- | --- |

(3)

For at visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1100/2007 kan anvendes, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres i Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår iværksættelse af foranstaltninger til at imødegå et markant fald i de gennemsnitlige markedspriser for ål til udsætning sammenlignet med priserne for ål, der anvendes til andre formål.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen under sit forberedende arbejde gennemfører relevante høringer, navnlig på ekspertniveau, og tager hensyn til de seneste videnskabelige råd og anbefalinger for at sikre, at den baserer sig på objektive, stringente, fyldestgørende og aktuelle oplysninger. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig og rettidig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. [Ændring 3]

| (4) | Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, bl.a. på ekspertniveau, under det forberedende arbejde i forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(4)

Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer, bl.a. på ekspertniveau, under det forberedende arbejde i forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter.

| (5) | Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
  [Ændring 4] |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
  [Ændring 4]

| (6) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1100/2007 vedrørende Kommissionens godkendelse af åleforvaltningsplaner på grundlag af
  de bedste og seneste til rådighed stående
  tekniske og videnskabelige data

  oplysninger
  bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4). [Ændring 5] |
| --- | --- |

(6)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1100/2007 vedrørende Kommissionens godkendelse af åleforvaltningsplaner på grundlag af
  de bedste og seneste til rådighed stående
  tekniske og videnskabelige data

  oplysninger
  bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4). [Ændring 5]

| (6a) | ICES bør forelægge nye og mere omfattende oplysninger om status for ålebestandene i 2013. I forbindelse med udarbejdelsen af disse oplysninger bør ICES se på alle årsagerne til nedgangen i ålebestanden, herunder i relation til gydeområderne. Hvis ICES bekræfter, at status for ålebestanden fortsat er kritisk, bør Kommissionen så hurtigt som muligt forelægge et forslag til en ny forordning om genopretning af bestanden af europæisk ål. Den forordning bør også omfatte langsigtede løsninger som f.eks. metoder til fjernelse af hindringer på ålens vandringsveje. [Ændring 6] |
| --- | --- |

(6a)

ICES bør forelægge nye og mere omfattende oplysninger om status for ålebestandene i 2013. I forbindelse med udarbejdelsen af disse oplysninger bør ICES se på alle årsagerne til nedgangen i ålebestanden, herunder i relation til gydeområderne. Hvis ICES bekræfter, at status for ålebestanden fortsat er kritisk, bør Kommissionen så hurtigt som muligt forelægge et forslag til en ny forordning om genopretning af bestanden af europæisk ål. Den forordning bør også omfatte langsigtede løsninger som f.eks. metoder til fjernelse af hindringer på ålens vandringsveje. [Ændring 6]

| (7) | Kommissionen vil ikke være i stand til rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om foranstaltningerne vedrørende udsætning, herunder udviklingen i markedspriserne, senest den 1. juli 2011, da nogle medlemsstater har indsendt de relevante oplysninger for sent. Fristen for denne rapport bør derfor udsættes til 31. december 2012. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen vil ikke være i stand til rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om foranstaltningerne vedrørende udsætning, herunder udviklingen i markedspriserne, senest den 1. juli 2011, da nogle medlemsstater har indsendt de relevante oplysninger for sent. Fristen for denne rapport bør derfor udsættes til 31. december 2012.

| (7a) | Det er vigtigt, at Kommissionen anvender sanktioner over for de medlemsstater, der ikke har fremsendt eller analyseret alle deres data, for at gøre det muligt at udarbejde en udtømmende og videnskabeligt troværdig oversigt over situationen for europæisk ål. [Ændring 7] |
| --- | --- |

(7a)

Det er vigtigt, at Kommissionen anvender sanktioner over for de medlemsstater, der ikke har fremsendt eller analyseret alle deres data, for at gøre det muligt at udarbejde en udtømmende og videnskabeligt troværdig oversigt over situationen for europæisk ål. [Ændring 7]

| (8) | I bestemmelsen i forordningen (EF) nr. 1100/2007 vedrørende beføjelsen til at vedtage alternative foranstaltninger til at nå målniveauerne for undslipning tillægges Rådet beføjelse til at ændre dette ikke-væsentlige element i forordningen. Denne beslutningsprocedure er ikke længere mulig under TEUF, og den pågældende bestemmelse bør udgå. |
| --- | --- |

(8)

I bestemmelsen i forordningen (EF) nr. 1100/2007 vedrørende beføjelsen til at vedtage alternative foranstaltninger til at nå målniveauerne for undslipning tillægges Rådet beføjelse til at ændre dette ikke-væsentlige element i forordningen. Denne beslutningsprocedure er ikke længere mulig under TEUF, og den pågældende bestemmelse bør udgå.

| (9) | Ved Kommissionens beslutning 2008/292/EF (5) blev det fastslået, at Sortehavet og de dermed forbundne flodsystemer ikke er et naturligt levested for den europæiske ål med henblik på anvendelsen af forordning (EF) nr. 1100/2007. Derfor er artikel 1, stk. 2, i forordningen forældet og bør udgå. |
| --- | --- |

(9)

Ved Kommissionens beslutning 2008/292/EF (5) blev det fastslået, at Sortehavet og de dermed forbundne flodsystemer ikke er et naturligt levested for den europæiske ål med henblik på anvendelsen af forordning (EF) nr. 1100/2007. Derfor er artikel 1, stk. 2, i forordningen forældet og bør udgå.

| (10) | Ved Kommissionens beslutning 2009/310/EF (6) blev der godkendt anmodninger fra Cypern, Malta, Østrig, Rumænien og Slovakiet om dispensation fra forpligtelsen til at opstille en åleforvaltningsplan. Der er ingen udestående anmodninger om dispensation fra denne forpligtelse. Derfor er artikel 3 i forordning (EF) nr. 1100/2007 forældet og bør udgå. |
| --- | --- |

(10)

Ved Kommissionens beslutning 2009/310/EF (6) blev der godkendt anmodninger fra Cypern, Malta, Østrig, Rumænien og Slovakiet om dispensation fra forpligtelsen til at opstille en åleforvaltningsplan. Der er ingen udestående anmodninger om dispensation fra denne forpligtelse. Derfor er artikel 3 i forordning (EF) nr. 1100/2007 forældet og bør udgå.

| (11) | Forordning (EF) nr. 1100/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(11)

Forordning (EF) nr. 1100/2007 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1100/2007 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 2, udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 2, udgår.

| 1a) | Artikel 2, stk. 1, affattes således:




  »1.
     
  Medlemsstaterne identificerer og fastlægger de individuelle vandløbsoplande på deres nationale territorium, som udgør naturlige levesteder for den europæiske ål (»ålevandløbsoplande«), der kan omfatte marine farvande.«


  [Ændring 9] |
| --- | --- |

1a)

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»1.
     
  Medlemsstaterne identificerer og fastlægger de individuelle vandløbsoplande på deres nationale territorium, som udgør naturlige levesteder for den europæiske ål (»ålevandløbsoplande«), der kan omfatte marine farvande.«

| 1b) | Artikel 2, stk. 10, affattes således:




  »10.
     
  Den enkelte medlemsstat skal i åleforvaltningsplanen hurtigst muligt gennemføre passende foranstaltninger til reduktion af åledødeligheden forårsaget af faktorer uden for fiskeriet, herunder vandkraftturbiner og pumper. Der træffes om nødvendigt yderligere foranstaltninger til reduktion af dødelighed forårsaget af andre faktorer for at opfylde planens mål.«


  [Ændring 10] |
| --- | --- |

1b)

Artikel 2, stk. 10, affattes således:

»10.
     
  Den enkelte medlemsstat skal i åleforvaltningsplanen hurtigst muligt gennemføre passende foranstaltninger til reduktion af åledødeligheden forårsaget af faktorer uden for fiskeriet, herunder vandkraftturbiner og pumper. Der træffes om nødvendigt yderligere foranstaltninger til reduktion af dødelighed forårsaget af andre faktorer for at opfylde planens mål.«

| 2) | Artikel 3 udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 3 udgår.

| 3) | Artikel 5, stk. 1, affattes således:
  »1.   Åleforvaltningsplanerne godkendes af Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12b, stk. 2.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 5, stk. 1, affattes således:

»1.   Åleforvaltningsplanerne godkendes af Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12b, stk. 2.«

| 3a) | Artikel 5, stk. 4, affattes således:




  »4.
     
  En medlemsstat, der senest den 31. december 2008 har forelagt Kommissionen en åleforvaltningsplan, som Kommissionen ikke kan godkende i overensstemmelse med stk. 1, eller som ikke overholder de bestemmelser om rapportering og evaluering, der er fastsat i artikel 9, skal enten reducere fiskeriindsatsen med mindst 50 % i forhold til den gennemsnitlige indsats i årene 2004-2006 eller reducere fiskeriindsatsen for at sikre en reduktion af ålefangsten med mindst 50 % i forhold til den gennemsnitlige fangst i årene 2004-2006 enten ved at afkorte ålefiskerisæsonen eller ved hjælp af andre tiltag. Denne reduktion iværksættes inden tre måneder efter beslutningen om ikke at godkende planen eller senest tre måneder efter manglende overholdelse af en frist for aflæggelse af rapport.«


  [Ændring 11] |
| --- | --- |

3a)

Artikel 5, stk. 4, affattes således:

»4.
     
  En medlemsstat, der senest den 31. december 2008 har forelagt Kommissionen en åleforvaltningsplan, som Kommissionen ikke kan godkende i overensstemmelse med stk. 1, eller som ikke overholder de bestemmelser om rapportering og evaluering, der er fastsat i artikel 9, skal enten reducere fiskeriindsatsen med mindst 50 % i forhold til den gennemsnitlige indsats i årene 2004-2006 eller reducere fiskeriindsatsen for at sikre en reduktion af ålefangsten med mindst 50 % i forhold til den gennemsnitlige fangst i årene 2004-2006 enten ved at afkorte ålefiskerisæsonen eller ved hjælp af andre tiltag. Denne reduktion iværksættes inden tre måneder efter beslutningen om ikke at godkende planen eller senest tre måneder efter manglende overholdelse af en frist for aflæggelse af rapport.«

| 3b) | I artikel 5 tilføjes følgende stykke:




  »7.
     
  Fra den 1. januar 2014 revideres og ajourføres alle åleforvaltningsplaner hvert andet år under hensyntagen til den seneste videnskabelige rådgivning.«


  [Ændring 12] |
| --- | --- |

3b)

I artikel 5 tilføjes følgende stykke:

»7.
     
  Fra den 1. januar 2014 revideres og ajourføres alle åleforvaltningsplaner hvert andet år under hensyntagen til den seneste videnskabelige rådgivning.«

| 4) | Artikel 7, stk. 6 og 7, affattes således:
  »6.   I tilfælde af et markant fald i de gennemsnitlige markedspriser for ål til udsætning sammenlignet med priserne for ål, der anvendes til andre formål, underretter de berørte medlemsstater Kommissionen. Kommissionen kan ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12a og for at imødegå situationen midlertidigt reducere de procentdele af ål til udsætning, der er omhandlet i stk. 2
  , såfremt åleforvaltningsplanen er i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4
  .
  7.   Kommissionen aflægger senest den 31. december 2012

  2013
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet og evaluerer foranstaltningerne vedrørende udsætning, herunder

  under hensyntagen til den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES om de forhold, hvorunder udsætning forventes at kunne bidrage til en forøgelse af gydebiomassen
  .
  Kommissionen undersøger i rapporten
  udviklingen i markedspriserne.«
  [Ændring 13] |
| --- | --- |

4)

Artikel 7, stk. 6 og 7, affattes således:

»6.   I tilfælde af et markant fald i de gennemsnitlige markedspriser for ål til udsætning sammenlignet med priserne for ål, der anvendes til andre formål, underretter de berørte medlemsstater Kommissionen. Kommissionen kan ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12a og for at imødegå situationen midlertidigt reducere de procentdele af ål til udsætning, der er omhandlet i stk. 2
  , såfremt åleforvaltningsplanen er i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4
  .

7.   Kommissionen aflægger senest den 31. december 2012

  2013
  rapport til Europa-Parlamentet og Rådet og evaluerer foranstaltningerne vedrørende udsætning, herunder

  under hensyntagen til den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES om de forhold, hvorunder udsætning forventes at kunne bidrage til en forøgelse af gydebiomassen
  .
  Kommissionen undersøger i rapporten
  udviklingen i markedspriserne.«

| 4a) | Artikel 7, stk. 8, affattes således:




  »8.
     
  Udsætning betragtes som en bevaringsforanstaltning som defineret i artikel 38, stk. 2, i forordning (EU) nr. ... [EMFF], såfremt:








  — | den er en del af en åleforvaltningsplan opstillet i overensstemmelse med artikel 2 |
| --- | --- | --- |

4a)

Artikel 7, stk. 8, affattes således:

»8.
     
  Udsætning betragtes som en bevaringsforanstaltning som defineret i artikel 38, stk. 2, i forordning (EU) nr. ... [EMFF], såfremt:

—

den er en del af en åleforvaltningsplan opstillet i overensstemmelse med artikel 2

| — | den vedrører ål, der er fanget og forvaltet under anvendelse af metoder og redskaber, der garanterer den lavest mulige dødelighed under fangst, opbevaring, transport og opdræt |
| --- | --- |

—

den vedrører ål, der er fanget og forvaltet under anvendelse af metoder og redskaber, der garanterer den lavest mulige dødelighed under fangst, opbevaring, transport og opdræt

| — | den finder sted i områder med stor sandsynlighed for overlevelse og vandring |
| --- | --- |

—

den finder sted i områder med stor sandsynlighed for overlevelse og vandring

| — | den bidrager til at nå målniveauet for undslipning på 40 % omhandlet i artikel 2, stk. 4 |
| --- | --- |

—

den bidrager til at nå målniveauet for undslipning på 40 % omhandlet i artikel 2, stk. 4

| — | ålen sættes i karantæne for at forhindre spredning af eventuelle sygdomme og parasitter.« |
| --- | --- |

—

ålen sættes i karantæne for at forhindre spredning af eventuelle sygdomme og parasitter.«

| 5) | Artikel 9, stk. 3, udgår.

  affattes således:




  »Artikel 9




  Rapporter og evaluering




  1.
     
  Medlemsstaterne indsamler forskningsdata for at måle de trufne foranstaltningers indvirkninger på ålebestanden, finde afbødningsforanstaltninger og anbefale forvaltningsmål. Medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen, i første omgang hvert tredje år, idet den første rapport aflægges senest den 30. juni 2012, og stiller de oplysninger, de er i besiddelse af, til rådighed for de udpegede videnskabelige organer. Herefter nedsættes antallet af rapporter til én hvert andet år, efter at den første treårige rapport er forelagt. Rapporterne skal redegøre for overvågningen, gennemførelsen,


  effektiviteten og resultaterne og skal navnlig give de bedste skøn over:










  a) | den andel af biomassen af blankål, der for hver medlemsstat undslipper tilbage til havet for at gyde, eller den andel af biomassen af blankål, der forlader den pågældende medlemsstats territorium som led i en vandring mod havet for at gyde set i relation til undslipningsniveauet i artikel 2, stk. 4 |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 9, stk. 3, udgår.

  affattes således:

»Artikel 9

Rapporter og evaluering

1.
     
  Medlemsstaterne indsamler forskningsdata for at måle de trufne foranstaltningers indvirkninger på ålebestanden, finde afbødningsforanstaltninger og anbefale forvaltningsmål. Medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen, i første omgang hvert tredje år, idet den første rapport aflægges senest den 30. juni 2012, og stiller de oplysninger, de er i besiddelse af, til rådighed for de udpegede videnskabelige organer. Herefter nedsættes antallet af rapporter til én hvert andet år, efter at den første treårige rapport er forelagt. Rapporterne skal redegøre for overvågningen, gennemførelsen,


  effektiviteten og resultaterne og skal navnlig give de bedste skøn over:

a)

den andel af biomassen af blankål, der for hver medlemsstat undslipper tilbage til havet for at gyde, eller den andel af biomassen af blankål, der forlader den pågældende medlemsstats territorium som led i en vandring mod havet for at gyde set i relation til undslipningsniveauet i artikel 2, stk. 4

| b) | omfanget af fiskeriindsatsen efter ål for hvert år og den reduktion, der er foretaget i henhold til artikel 4, stk. 2, og artikel 5, stk. 4 |
| --- | --- |

b)

omfanget af fiskeriindsatsen efter ål for hvert år og den reduktion, der er foretaget i henhold til artikel 4, stk. 2, og artikel 5, stk. 4

| c) | omfanget af dødelighedsfaktorer uden for fiskeriet og den reduktion, der er foretaget i henhold til artikel 2, stk. 10 |
| --- | --- |

c)

omfanget af dødelighedsfaktorer uden for fiskeriet og den reduktion, der er foretaget i henhold til artikel 2, stk. 10

| d) | mængden af fangede ål, der er under 12 cm lange, og de andele heraf, som anvendes til forskellige formål |
| --- | --- |

d)

mængden af fangede ål, der er under 12 cm lange, og de andele heraf, som anvendes til forskellige formål

| e) | overlevelsesprocenten for udsatte ål, både under fiskeri, transport, udsætning og under undslipning til Sargassohavet for at gyde |
| --- | --- |

e)

overlevelsesprocenten for udsatte ål, både under fiskeri, transport, udsætning og under undslipning til Sargassohavet for at gyde

| f) | på frivillig basis, identificering af gydeområder for fangede ål. |
| --- | --- |

f)

på frivillig basis, identificering af gydeområder for fangede ål.

2.
     
  Kommissionen forelægger senest den 31. oktober 2013 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport indeholdende en statistisk og videnskabelig evaluering af resultaterne af åleforvaltningsplanernes gennemførelse samt en udtalelse fra STECF. I lyset af rapportens resultater kan Kommissionen forelægge forslag om at udvide anvendelsesområdet for forordningen til også at omfatte andre dødelighedsfaktorer for ål end fiskeri.

3.
     
  Kommissionen forelægger senest den 31. december 2013 en evaluering af Unionens handel og den internationale handel med europæisk ål, hvori der især fokuseres på overholdelsen af Unionens forpligtelser i henhold til CITES og forelægges et skøn over ulovlig handel med europæisk ål i medlemsstaterne. Evalueringsrapporten skal identificere inkonsekvenser i de forskellige foreliggende datasæt og foreslå foranstaltninger til forbedring af overvågningen af handlen, herunder en ændring af de eksisterende toldkoder for at give mulighed for en mere effektiv overvågning.«

| 5a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 9a




  Opfølgningsforanstaltninger




  Under hensyntagen til resultaterne i de i artikel 7, stk. 7, og artikel 9, stk. 2 og 3, omhandlede rapporter samt til eventuelle nye og mere omfattende oplysninger fra ICES om status for de europæiske ålebestande i 2013 forelægger Kommissionen senest den 31. marts 2014 et nyt lovgivningsmæssigt forslag for Parlamentet og Rådet, der har til formål at sikre med stor sandsynlighed, at bestanden af europæisk ål bliver genoprettet. I den forbindelse kan Kommissionen overveje, hvorledes anvendelsesområdet for denne forordning kan udvides til også at omfatte andre dødelighedsfaktorer end fiskeri.«


  [Ændring 16] |
| --- | --- |

5a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 9a

Opfølgningsforanstaltninger

Under hensyntagen til resultaterne i de i artikel 7, stk. 7, og artikel 9, stk. 2 og 3, omhandlede rapporter samt til eventuelle nye og mere omfattende oplysninger fra ICES om status for de europæiske ålebestande i 2013 forelægger Kommissionen senest den 31. marts 2014 et nyt lovgivningsmæssigt forslag for Parlamentet og Rådet, der har til formål at sikre med stor sandsynlighed, at bestanden af europæisk ål bliver genoprettet. I den forbindelse kan Kommissionen overveje, hvorledes anvendelsesområdet for denne forordning kan udvides til også at omfatte andre dødelighedsfaktorer end fiskeri.«

| 6) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 12a
  Udøvelse af de delegerede beføjelser
  1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.
  2.   De delegerede beføjelser i

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 7, stk. 6, tillægges
  Kommissionen
  for en ubegrænset tidsperiode

  periode på tre år fra ...

   (*).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.



  [Ændring 17]

  3.   Den i artikel 7, stk. 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
  4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
  5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne frist forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
  Artikel 12b
  Udvalgsprocedure
  1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved artikel 30 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (**).
  2.   Når der henvises til dette stykke finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

  (*)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  "


  (**)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).«" |
| --- | --- |

6)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 12a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   De delegerede beføjelser i

  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf.
  artikel 7, stk. 6, tillægges
  Kommissionen
  for en ubegrænset tidsperiode

  periode på tre år fra ...

   (*).
  Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

[Ændring 17]

3.   Den i artikel 7, stk. 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne frist forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 12b

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved artikel 30 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (**).

2.   Når der henvises til dette stykke finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

(*)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.
  "

(**)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).«"

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 86.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 11.9.2013.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 af 18. september 2007 om foranstaltninger til genopretning af bestanden af europæisk ål (EUT L 248 af 22.9.2007, s. 17).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

4

(5)  Kommissionens beslutning 2008/292/EF af 4. april 2008 om fastsættelse af, at Sortehavet og de dermed forbundne flodsystemer ikke er et naturligt levested for den europæiske ål, med henblik på anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 (EUT L 98 af 10.4.2008, s. 14).

5

(6)  Kommissionens beslutning 2009/310/EF af 2. april 2009 om godkendelse af anmodninger fra Cypern, Malta, Østrig, Rumænien og Slovakiet om dispensation fra forpligtelsen til at opstille en åleforvaltningsplan i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 (EUT L 91 af 3.4.2009, s. 23).

6

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/401 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/401

---

P7_TA(2013)0359

EU-toldkodeksen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EU-toldkodeksen (omarbejdning) (COM(2012)0064 — C7-0045/2012 — 2012/0027(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2016/C 093/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0064), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0064),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 33, 114 og 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0045/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 33, 114 og 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0045/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, |
| --- | --- |

—

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (1),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2),

| — | der henviser til skrivelse af 12. juli 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 12. juli 2012 fra Retsudvalget til Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7–0006/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7–0006/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 229 af 31.7.2012, s. 68.

(2)  EUT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2012)0027

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om EU-toldkodeksen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 952/2013).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/402 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/402

---

P7_TA(2013)0360

Landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (COM(2011)0855 — C7-0468/2011 — 2011/0416(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/46)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0855), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0855),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7–0468/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7–0468/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 22. februar 2012 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 27. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 27. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0179/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0179/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 143 af 22.5.2012, s. 149.

---

P7_TC1-COD(2011)0416

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1318/2013).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/403 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/403

---

P7_TA(2013)0361

Ændring af direktiver om fødevaresikkerhed hvad angår Kommissionens beføjelser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af direktiv 1999/4/EF, 2000/36/EF, 2001/111/EF, 2001/113/EF og 2001/114/EF, hvad angår Kommissionens beføjelser (COM(2012)0150) — C7-0089/2012 — 2012/0075(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0150), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0150),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2 og artikel 114, stk. 1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0089/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2 og artikel 114, stk. 1 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0089/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det østrigske Forbundsråd, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det østrigske Forbundsråd, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 23. maj 2012 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. maj 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0045/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 229 af 31.7.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2012)0075

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/4/EF og 2000/36/EF og Rådets direktiv 2001/111/EF, 2001/113/EF og 2001/114/EF, hvad angår de beføjelser, der skal tillægges Kommissionen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1021/2013).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/404 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/404

---

P7_TA(2013)0362

Aftale mellem EU og Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union (05674/2013 — C7-0110/2013 — 2012/0271(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 093/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05674/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (05674/2013),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union (14203/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Kap Verde og Den Europæiske Union (14203/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 77, stk. 2, litra a), og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0110/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0266/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0266/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kap Verdes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kap Verdes regeringer og parlamenter.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/405 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/405

---

P7_TA(2013)0363

Aftale mellem EU og Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. september 2013 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (14546/2012 — C7-0109/2013 — 2012/0268(NLE))

(Godkendelse)

(2016/C 093/49)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14546/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (14546/2012),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (14759/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Kap Verde om tilbagetagelse af personer med ulovligt ophold (14759/2012),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 79, stk. 3, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0109/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 79, stk. 3, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0109/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0267/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0267/2013),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kap Verdes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kap Verdes regeringer og parlamenter.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/406 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/406

---

P7_TA(2013)0354

Forslag til ændringsbudget nr. 4/2013 — Stillingsfortegnelsen for Det Europæiske GNSS-agentur (GSA) — Stillingsfortegnelsen for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle medier og Kultur (EACEA) — Stillingsfortegnelsen for Den Europæiske Unions Domstol

Europa-Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 4/2013 for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen, Sektion IV — Den Europæiske Unions Domstol (11696/2013 — C7-0247/2013 — 2013/2084(BUD))

(2016/C 093/50)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, endeligt vedtaget den 12. december 2012 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (4),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4/2013, som Kommissionen vedtog den 29. april 2013 (COM(2013)0254), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 4/2013, som Kommissionen vedtog den 29. april 2013 (COM(2013)0254),

| — | der henviser til den holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2013, som Rådet vedtog den 15. juli 2013 (11696/2013 — C7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2013, som Rådet vedtog den 15. juli 2013 (11696/2013 — C7-0247/2013),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til skrivelse fra Kulturudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Kulturudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0285/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0285/2013),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 4/2013 sigter mod en ændring af stillingsfortegnelserne for Det Europæiske GNSS-agentur med tilføjelse af 20 stillinger som følge af de nye opgaver, agenturet er blevet tildelt, for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) med tilføjelse af to stillinger som midlertidigt ansat og 13 kontraktansatte som følge af udvidelsen af udvidelsen af agenturets mandat samt for Den Europæiske Unions Domstol med tilføjelse af syv stillinger, som er nødvendige i forbindelse med den ekstra stilling som generaladvokat for Den Europæiske Unions Domstol; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 4/2013 sigter mod en ændring af stillingsfortegnelserne for Det Europæiske GNSS-agentur med tilføjelse af 20 stillinger som følge af de nye opgaver, agenturet er blevet tildelt, for Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) med tilføjelse af to stillinger som midlertidigt ansat og 13 kontraktansatte som følge af udvidelsen af udvidelsen af agenturets mandat samt for Den Europæiske Unions Domstol med tilføjelse af syv stillinger, som er nødvendige i forbindelse med den ekstra stilling som generaladvokat for Den Europæiske Unions Domstol;

| B. | der henviser til, at de foreslåede forhøjelser fremstilles som værende budgetneutrale, eftersom de efter planen vil blive fuldstændig opvejet af nedskæringer i samme størrelsesorden i Kommissions sektion af budgettet og for Domstolens vedkommende vil blive finansieret ved hjælp af bevillinger under Den Europæiske Unions Domstols egen budgetsektion; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de foreslåede forhøjelser fremstilles som værende budgetneutrale, eftersom de efter planen vil blive fuldstændig opvejet af nedskæringer i samme størrelsesorden i Kommissions sektion af budgettet og for Domstolens vedkommende vil blive finansieret ved hjælp af bevillinger under Den Europæiske Unions Domstols egen budgetsektion;

| C. | der henviser til, at det haster med at få besat de 20 nye stillinger i Det Europæiske GNSS-agentur, for at agenturet kan blive i stand til at forberede sig på sine nye opgaver fra januar 2014; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det haster med at få besat de 20 nye stillinger i Det Europæiske GNSS-agentur, for at agenturet kan blive i stand til at forberede sig på sine nye opgaver fra januar 2014;

| D. | der henviser til, at dette forslag til ændringsbudget kun medtager den del af den oprindelige anmodning fra Den Europæiske Unions Domstol, som bygger på erklæring nr. 38, vedhæftet til slutakten fra den regeringskonference, der vedtog Lissabontraktaten, men udelader Den Europæiske Unions Domstols anmodning om ni justitssekretærer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at dette forslag til ændringsbudget kun medtager den del af den oprindelige anmodning fra Den Europæiske Unions Domstol, som bygger på erklæring nr. 38, vedhæftet til slutakten fra den regeringskonference, der vedtog Lissabontraktaten, men udelader Den Europæiske Unions Domstols anmodning om ni justitssekretærer;

| E. | der henviser til, at ekstra justitssekretærer vil kunne lette den ekstra byrde, der tynger Den Europæiske Unions Domstol som følge af, at det endnu ikke er lykkedes Rådet at nå til enighed om en ordning for ansættelse af flere dommere ved Retten (selv om der ikke er nogen, der anfægter behovet for en reform); der henviser til, at disse stillinger allerede indgår i Kommissionens budgetforslag for 2014; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ekstra justitssekretærer vil kunne lette den ekstra byrde, der tynger Den Europæiske Unions Domstol som følge af, at det endnu ikke er lykkedes Rådet at nå til enighed om en ordning for ansættelse af flere dommere ved Retten (selv om der ikke er nogen, der anfægter behovet for en reform); der henviser til, at disse stillinger allerede indgår i Kommissionens budgetforslag for 2014;

| 1. | noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 4/2013, som forelagt af Kommissionen, og Rådets holdning hertil; |
| --- | --- |

1.

noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 4/2013, som forelagt af Kommissionen, og Rådets holdning hertil;

| 2. | bemærker med hensyn til forøgelsen af Det Europæiske GNSS-agenturs personale, at udligningen gennem nedskæringer i Kommissionens personale ikke vil begynde omgående i 2013, men først vil blive fuldført i løbet af den næste FFR-periode; |
| --- | --- |

2.

bemærker med hensyn til forøgelsen af Det Europæiske GNSS-agenturs personale, at udligningen gennem nedskæringer i Kommissionens personale ikke vil begynde omgående i 2013, men først vil blive fuldført i løbet af den næste FFR-periode;

| 3. | er bekymret over den vildledende fremstilling af personalebesparelser hvad angår Kommissionens stillingsfortegnelse; bemærker, at der vil blive frigjort 13 kontraktansatte og to stillinger i Kommissionens direkte tjenestegrene, men at de vil blive tilført stillingsfortegnelsen for EACEA; noterer sig, at da alle forvaltningsorganer indgår i Kommissionens administration, kan der i fremstillingen af Kommissionens budget ikke spores nogen overførsel; er klar over, at forvaltningsorganernes personale fuldstændigt betales via driftsmidler; |
| --- | --- |

3.

er bekymret over den vildledende fremstilling af personalebesparelser hvad angår Kommissionens stillingsfortegnelse; bemærker, at der vil blive frigjort 13 kontraktansatte og to stillinger i Kommissionens direkte tjenestegrene, men at de vil blive tilført stillingsfortegnelsen for EACEA; noterer sig, at da alle forvaltningsorganer indgår i Kommissionens administration, kan der i fremstillingen af Kommissionens budget ikke spores nogen overførsel; er klar over, at forvaltningsorganernes personale fuldstændigt betales via driftsmidler;

| 4. | agter at støtte de yderligere stillinger til Den Europæiske Unions Domstol, som Kommissionen har udeladt i dette forslag, i forbindelse med den årlige budgetprocedure for 2014; |
| --- | --- |

4.

agter at støtte de yderligere stillinger til Den Europæiske Unions Domstol, som Kommissionen har udeladt i dette forslag, i forbindelse med den årlige budgetprocedure for 2014;

| 5. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2013; |
| --- | --- |

5.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 4/2013;

| 6. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 4/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 4/2013 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66 af 8.3.2013.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

---

Torsdag den 12. september 2013

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/408 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/408

---

P7_TA(2013)0369

Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012

Europa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012 (2013/2051(INI))

(2016/C 093/51)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012,

| — | der henviser artikel 24, stk. 3, artikel 228 og artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser artikel 24, stk. 3, artikel 228 og artikel 298 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 41 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 41 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 18. juni 2008 (1) om vedtagelse af Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. juni 2008 (1) om vedtagelse af Europa-Parlamentets afgørelse om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2),

| — | der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006,

| — | der henviser til gennemførelsesbestemmelserne af 1. januar 2009 til Ombudsmandens statut (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesbestemmelserne af 1. januar 2009 til Ombudsmandens statut (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, andet og tredje punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, andet og tredje punktum,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0257/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0257/2013),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012 formelt blev forelagt for Europa-Parlamentets formand den 21. maj 2013, og at ombudsmanden, Nikiforos Diamandouros, forelagde den for Udvalget for Andragender i Bruxelles den 28. maj 2013, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2012 formelt blev forelagt for Europa-Parlamentets formand den 21. maj 2013, og at ombudsmanden, Nikiforos Diamandouros, forelagde den for Udvalget for Andragender i Bruxelles den 28. maj 2013,

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning fra 2012 er Nikiforos Diamandouros' sidste årsberetning som Europæisk Ombudsmand, eftersom han den 14. marts 2013 informerede Europa-Parlamentets formand om, at han agtede at træde tilbage den 1. oktober 2013; der henviser til, at Diamandouros første gang blev valgt til Europæisk Ombudsmand i 2003 og derefter genvalgt i 2005 og 2010, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning fra 2012 er Nikiforos Diamandouros' sidste årsberetning som Europæisk Ombudsmand, eftersom han den 14. marts 2013 informerede Europa-Parlamentets formand om, at han agtede at træde tilbage den 1. oktober 2013; der henviser til, at Diamandouros første gang blev valgt til Europæisk Ombudsmand i 2003 og derefter genvalgt i 2005 og 2010,

| C. | der henviser til, at Diamandouros i ti år har varetaget hvervet som Europæisk Ombudsmand; der henviser til, at hans efterfølger vælges for perioden fra 1. oktober 2013 frem til valget til Europa-Parlamentet i 2014, hvorefter det nye Parlament skal indlede en ny valgprocedure, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Diamandouros i ti år har varetaget hvervet som Europæisk Ombudsmand; der henviser til, at hans efterfølger vælges for perioden fra 1. oktober 2013 frem til valget til Europa-Parlamentet i 2014, hvorefter det nye Parlament skal indlede en ny valgprocedure,

| D. | der henviser til, at artikel 24 i TEUF fastsætter, at »Enhver unionsborger kan henvende sig til den ombudsmandsinstitution, der indføres i overensstemmelse med artikel 228«, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 24 i TEUF fastsætter, at »Enhver unionsborger kan henvende sig til den ombudsmandsinstitution, der indføres i overensstemmelse med artikel 228«,

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i henhold til artikel 228 i TEUF er beføjet til at modtage klager over tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand i henhold til artikel 228 i TEUF er beføjet til at modtage klager over tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner,

| F. | der henviser til, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i henhold til artikel 298 i TEUF »støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning«, og at samme artikel giver mulighed for til det formål at vedtage specifik afledt ret i form af forordninger, der finder anvendelse på hele EU-forvaltningen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i henhold til artikel 298 i TEUF »støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning«, og at samme artikel giver mulighed for til det formål at vedtage specifik afledt ret i form af forordninger, der finder anvendelse på hele EU-forvaltningen,

| G. | der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at »Enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer«, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at »Enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer«,

| H. | der henviser til, at EU har udpeget 2013 til »borgernes Europaår« som en markering af 20-årsdagen for unionsborgerskabet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU har udpeget 2013 til »borgernes Europaår« som en markering af 20-årsdagen for unionsborgerskabet,

| I. | der henviser til, at det i artikel 43 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at: »Enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner«, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i artikel 43 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at: »Enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Den Europæiske Unions Domstol under udøvelsen af dens domstolsfunktioner«,

| J. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 6. september 2001 godkendte kodeksen for god forvaltningsskik, der er udarbejdet af Ombudsmanden, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 6. september 2001 godkendte kodeksen for god forvaltningsskik, der er udarbejdet af Ombudsmanden,

| K. | der henviser til, at der foreligger fejl eller forsømmelser, når en offentlig myndighed ikke handler i overensstemmelse med en bindende regel eller et bindende princip, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der foreligger fejl eller forsømmelser, når en offentlig myndighed ikke handler i overensstemmelse med en bindende regel eller et bindende princip,

| L. | der henviser til, at denne definition ikke begrænser fejl og forsømmelser til de tilfælde, hvor den regel eller det princip, der overtrædes, er juridisk bindende; der henviser til, at principperne om god forvaltningsskik indebærer et højere forpligtelsesniveau end lovgivningen, idet de kræver, at EU's institutioner ikke alene opfylder deres retlige forpligtelser, men også handler i en ånd af god service og sikrer, at alle borgere behandles på en rimelig, upartisk og værdig måde og drager fuld fordel af deres rettigheder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at denne definition ikke begrænser fejl og forsømmelser til de tilfælde, hvor den regel eller det princip, der overtrædes, er juridisk bindende; der henviser til, at principperne om god forvaltningsskik indebærer et højere forpligtelsesniveau end lovgivningen, idet de kræver, at EU's institutioner ikke alene opfylder deres retlige forpligtelser, men også handler i en ånd af god service og sikrer, at alle borgere behandles på en rimelig, upartisk og værdig måde og drager fuld fordel af deres rettigheder,

| M. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 registrerede 2 442 klager (2 510 i 2011) og behandlede 2 460 klager (2 544 i 2011); der henviser til, at 740 klager (30 %) faldt inden for hans kompetenceområde, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 registrerede 2 442 klager (2 510 i 2011) og behandlede 2 460 klager (2 544 i 2011); der henviser til, at 740 klager (30 %) faldt inden for hans kompetenceområde,

| N. | der henviser til, at størstedelen af klagerne (56 %) modtages i elektronisk form til registrering via Den Europæiske Ombudsmands interaktive websted, der er tilgængeligt på alle de 23 officielle sprog, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at størstedelen af klagerne (56 %) modtages i elektronisk form til registrering via Den Europæiske Ombudsmands interaktive websted, der er tilgængeligt på alle de 23 officielle sprog,

| O. | der henviser til, at Ombudsmanden indledte 450 undersøgelser (382 i 2011) på grundlag af klager; der henviser til, at dette udgør en stigning på 18 % i forhold til 2011; der henviser til, at han indledte 15 undersøgelser på eget initiativ (14 i 2011) og forelagde en enkelt særlig beretning for Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Ombudsmanden indledte 450 undersøgelser (382 i 2011) på grundlag af klager; der henviser til, at dette udgør en stigning på 18 % i forhold til 2011; der henviser til, at han indledte 15 undersøgelser på eget initiativ (14 i 2011) og forelagde en enkelt særlig beretning for Europa-Parlamentet,

| P. | der henviser til, at Ombudsmanden afsluttede 390 undersøgelser (herunder 10 undersøgelser på eget initiativ), heraf 206 fra 2012, 113 fra 2011 og 71 fra tidligere år; der henviser til, at 85,3 % (324) af de afsluttede undersøgelser stammede fra individuelle borgere og 14,7 % (56) fra virksomheder, foreninger eller andre juridiske personer, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Ombudsmanden afsluttede 390 undersøgelser (herunder 10 undersøgelser på eget initiativ), heraf 206 fra 2012, 113 fra 2011 og 71 fra tidligere år; der henviser til, at 85,3 % (324) af de afsluttede undersøgelser stammede fra individuelle borgere og 14,7 % (56) fra virksomheder, foreninger eller andre juridiske personer,

| Q. | der henviser til, at 1 467 af de modtagne klager faldt inden for et medlem af det europæiske netværk af ombudsmænds kompetenceområde; der henviser til, at dette netværk består af nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i EU, EØS, Schweiz og kandidatlandene; der henviser til, at Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender er fuldgyldigt medlem af netværket; der henviser til, at Ombudsmanden henviste 63 klager til dette udvalg, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at 1 467 af de modtagne klager faldt inden for et medlem af det europæiske netværk af ombudsmænds kompetenceområde; der henviser til, at dette netværk består af nationale og regionale ombudsmænd og tilsvarende organer i EU, EØS, Schweiz og kandidatlandene; der henviser til, at Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender er fuldgyldigt medlem af netværket; der henviser til, at Ombudsmanden henviste 63 klager til dette udvalg,

| R. | der henviser til, at 52,7 % af de undersøgelser, der blev indledt i 2012, vedrørte Kommissionen, 5,2 % Europa-Parlamentet, 3,0 % Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, 1,5 % Den Europæiske Investeringsbank og 20,9 % andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at 52,7 % af de undersøgelser, der blev indledt i 2012, vedrørte Kommissionen, 5,2 % Europa-Parlamentet, 3,0 % Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, 1,5 % Den Europæiske Investeringsbank og 20,9 % andre EU-institutioner, -agenturer eller -organer,

| S. | der henviser til, at de hyppigste former for påståede fejl eller forsømmelser, der blev undersøgt i 2012, vedrørte lovlighed (27,7 %), anmodninger om oplysninger (12,5 %), rimelighed (10,3 %), tidsfrister for afgørelser (8 %) og anmodninger om adgang til dokumenter (6,7 %), |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de hyppigste former for påståede fejl eller forsømmelser, der blev undersøgt i 2012, vedrørte lovlighed (27,7 %), anmodninger om oplysninger (12,5 %), rimelighed (10,3 %), tidsfrister for afgørelser (8 %) og anmodninger om adgang til dokumenter (6,7 %),

| T. | der henviser til, at Ombudsmanden i 76 af de afsluttede sager (19 %) ikke konstaterede fejl eller forsømmelser, mens han i 56 sager (14 %) fandt fejl eller forsømmelser, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Ombudsmanden i 76 af de afsluttede sager (19 %) ikke konstaterede fejl eller forsømmelser, mens han i 56 sager (14 %) fandt fejl eller forsømmelser,

| U. | der henviser til, at manglende konstatering af fejl eller forsømmelser ikke nødvendigvis er et negativt resultat ud fra klagerens synsvinkel, da vedkommende kan drage nytte af at modtage en fuldstændig forklaring fra den berørte institution såvel som Ombudsmandens uafhængige analyse af sagen og samtidig får sikkerhed for, at den berørte institution har handlet i overensstemmelse med principperne om god forvaltningsskik, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at manglende konstatering af fejl eller forsømmelser ikke nødvendigvis er et negativt resultat ud fra klagerens synsvinkel, da vedkommende kan drage nytte af at modtage en fuldstændig forklaring fra den berørte institution såvel som Ombudsmandens uafhængige analyse af sagen og samtidig får sikkerhed for, at den berørte institution har handlet i overensstemmelse med principperne om god forvaltningsskik,

| V. | der henviser til, at der i 2012 i 80 sager blev fundet en mindelig løsning, eller problemet blev løst af den berørte institution; der henviser til, at Ombudsmanden, når han ikke konstaterer tilfælde af fejl eller forsømmelser, eller der ikke er grundlag for at fortsætte en undersøgelse, kan fremsætte yderligere bemærkninger; der henviser til, at en yderligere bemærkning har til formål at rådgive en institution om, hvordan den kan forbedre kvaliteten af den service, den yder borgerne, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der i 2012 i 80 sager blev fundet en mindelig løsning, eller problemet blev løst af den berørte institution; der henviser til, at Ombudsmanden, når han ikke konstaterer tilfælde af fejl eller forsømmelser, eller der ikke er grundlag for at fortsætte en undersøgelse, kan fremsætte yderligere bemærkninger; der henviser til, at en yderligere bemærkning har til formål at rådgive en institution om, hvordan den kan forbedre kvaliteten af den service, den yder borgerne,

| W. | der henviser til, at Ombudsmanden afsluttede 47 sager, hvori han konstaterede fejl eller forsømmelser, ved at rette en kritisk bemærkning til institutionen; der henviser til, at den berørte institution i 9 tilfælde accepterede et forslag til henstilling, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Ombudsmanden afsluttede 47 sager, hvori han konstaterede fejl eller forsømmelser, ved at rette en kritisk bemærkning til institutionen; der henviser til, at den berørte institution i 9 tilfælde accepterede et forslag til henstilling,

| X. | der henviser til, at Ombudsmanden fremsætter en kritisk bemærkning, hvis:






  i) | den berørte institution ikke længere har mulighed for at afhjælpe de pågældende fejl eller forsømmelser, |
| --- | --- | --- |

X.

der henviser til, at Ombudsmanden fremsætter en kritisk bemærkning, hvis:

i)

den berørte institution ikke længere har mulighed for at afhjælpe de pågældende fejl eller forsømmelser,

| ii) | fejlene eller forsømmelserne ikke synes at have generelle følgevirkninger, og |
| --- | --- |

ii)

fejlene eller forsømmelserne ikke synes at have generelle følgevirkninger, og

| iii) | det ikke synes nødvendigt at følge sagen op; der henviser til, at Ombudsmanden også fremsætter en kritisk bemærkning, hvis han finder, at et forslag til henstilling ikke ville tjene noget formål, og gør det samme i tilfælde, hvor institutionen ikke accepterer et forslag til henstilling, og det ikke skønnes hensigtsmæssigt at udarbejde en særlig beretning til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

iii)

det ikke synes nødvendigt at følge sagen op; der henviser til, at Ombudsmanden også fremsætter en kritisk bemærkning, hvis han finder, at et forslag til henstilling ikke ville tjene noget formål, og gør det samme i tilfælde, hvor institutionen ikke accepterer et forslag til henstilling, og det ikke skønnes hensigtsmæssigt at udarbejde en særlig beretning til Europa-Parlamentet,

| Y. | der henviser til, at Ombudsmanden fremsætter forslag til henstilling i sager, hvor den berørte institution har mulighed for at afhjælpe de pågældende fejl eller forsømmelser, eller hvor fejlene eller forsømmelserne er særlig alvorlige eller har generelle følgevirkninger; der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 fremsatte 17 forslag til henstilling, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Ombudsmanden fremsætter forslag til henstilling i sager, hvor den berørte institution har mulighed for at afhjælpe de pågældende fejl eller forsømmelser, eller hvor fejlene eller forsømmelserne er særlig alvorlige eller har generelle følgevirkninger; der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 fremsatte 17 forslag til henstilling,

| Z. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 sendte Europa-Parlamentet én særlig beretning; der henviser til, at denne særlige beretning vedrørte Kommissionens behandling af en klage fra borgerinitiativer, der kæmpede imod, hvad de betragtede som de negative konsekvenser af en udvidelse af Wiens lufthavn; der henviser til, at en særlig beretning til Europa-Parlamentet er Ombudsmandens mest magtfulde redskab og udgør det sidste væsentlige skridt, som Ombudsmanden kan tage i forbindelse med behandlingen af en sag, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 sendte Europa-Parlamentet én særlig beretning; der henviser til, at denne særlige beretning vedrørte Kommissionens behandling af en klage fra borgerinitiativer, der kæmpede imod, hvad de betragtede som de negative konsekvenser af en udvidelse af Wiens lufthavn; der henviser til, at en særlig beretning til Europa-Parlamentet er Ombudsmandens mest magtfulde redskab og udgør det sidste væsentlige skridt, som Ombudsmanden kan tage i forbindelse med behandlingen af en sag,

| AA. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets betænkning om den særlige beretning blev konkluderet, at Ombudsmandens bekymringer vedrørende mulige fejl eller forsømmelser var begrundede, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets betænkning om den særlige beretning blev konkluderet, at Ombudsmandens bekymringer vedrørende mulige fejl eller forsømmelser var begrundede,

| AB. | der henviser til, at Ombudsmanden hvert år offentliggør en gennemgang af institutionernes opfølgning på hans kritiske og yderligere bemærkninger; der henviser til, at gennemgangen for 2011 viste, at niveauet for tilfredsstillende opfølgning, hvad angår kritiske og yderligere bemærkninger, var 84 %, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Ombudsmanden hvert år offentliggør en gennemgang af institutionernes opfølgning på hans kritiske og yderligere bemærkninger; der henviser til, at gennemgangen for 2011 viste, at niveauet for tilfredsstillende opfølgning, hvad angår kritiske og yderligere bemærkninger, var 84 %,

| AC. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 i særlig grad koncentrerede sig om integration af personer med forskellige grader af handicap; der henviser til, at Ombudsmanden sammen med Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, Kommissionen, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og Det Europæiske Handicapforum arbejder for at beskytte, fremme og overvåge gennemførelsen af EU's rammer under FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at denne konvention er den første menneskerettighedstraktat, som EU nogensinde har ratificeret, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 i særlig grad koncentrerede sig om integration af personer med forskellige grader af handicap; der henviser til, at Ombudsmanden sammen med Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, Kommissionen, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og Det Europæiske Handicapforum arbejder for at beskytte, fremme og overvåge gennemførelsen af EU's rammer under FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; der henviser til, at denne konvention er den første menneskerettighedstraktat, som EU nogensinde har ratificeret,

| AD. | der henviser til, at Rådet har godkendt forslaget om rammer på EU-niveau — der omfatter Ombudsmanden og Udvalget for Andragender — til overvågning af gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Rådet har godkendt forslaget om rammer på EU-niveau — der omfatter Ombudsmanden og Udvalget for Andragender — til overvågning af gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| AE. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 af Det Europæiske Institut for Kvalitetsstyring officielt blev anerkendt for at have »forpligtet sig til topkvalitet«, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2012 af Det Europæiske Institut for Kvalitetsstyring officielt blev anerkendt for at have »forpligtet sig til topkvalitet«,

| 1. | godkender Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2012; tager til efterretning, at Nikiforos Diamandouros vil fratræde sin stilling den 1. oktober 2013; |
| --- | --- |

1.

godkender Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2012; tager til efterretning, at Nikiforos Diamandouros vil fratræde sin stilling den 1. oktober 2013;

| 2. | udtrykker sin taknemmelighed over for Diamandouros for hans eksemplariske arbejde som Europæisk Ombudsmand gennem de sidste ti år og for de resultater, han har opnået med hensyn til at gøre EU mere retfærdigt og gennemsigtigt; håber, at han vil nyde sin pensionisttilværelse og være ved godt helbred, og ønsker ham alt godt i fremtiden; |
| --- | --- |

2.

udtrykker sin taknemmelighed over for Diamandouros for hans eksemplariske arbejde som Europæisk Ombudsmand gennem de sidste ti år og for de resultater, han har opnået med hensyn til at gøre EU mere retfærdigt og gennemsigtigt; håber, at han vil nyde sin pensionisttilværelse og være ved godt helbred, og ønsker ham alt godt i fremtiden;

| 3. | anerkender den fremragende indsats, Ombudsmanden har gjort for både at styrke og uddybe dialogen med borgerne, civilsamfundet, institutionerne og andre berørte parter på alle niveauer; |
| --- | --- |

3.

anerkender den fremragende indsats, Ombudsmanden har gjort for både at styrke og uddybe dialogen med borgerne, civilsamfundet, institutionerne og andre berørte parter på alle niveauer;

| 4. | mener — i betragtning af at halvdelen af Europas befolkning er enig i, at den næstvigtigste borgerret er retten til god forvaltning — at Ombudsmandens vedholdende bestræbelser på at fremme og forbedre åbenheden, gennemsigtigheden og ansvarligheden i beslutningsprocesserne og forvaltningerne i Den Europæiske Union har ydet et afgørende bidrag til at skabe en Union, hvor beslutningerne træffes og gennemføres »så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« som fastlagt i artikel 1 i traktaten om Den Europæiske Union; opfordrer den næste Europæiske Ombudsmand til at forsætte sin forgængers gode arbejde i retning af disse vigtige mål; |
| --- | --- |

4.

mener — i betragtning af at halvdelen af Europas befolkning er enig i, at den næstvigtigste borgerret er retten til god forvaltning — at Ombudsmandens vedholdende bestræbelser på at fremme og forbedre åbenheden, gennemsigtigheden og ansvarligheden i beslutningsprocesserne og forvaltningerne i Den Europæiske Union har ydet et afgørende bidrag til at skabe en Union, hvor beslutningerne træffes og gennemføres »så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« som fastlagt i artikel 1 i traktaten om Den Europæiske Union; opfordrer den næste Europæiske Ombudsmand til at forsætte sin forgængers gode arbejde i retning af disse vigtige mål;

| 5. | anerkender med respekt det utrættelige engagement, hvormed Ombudsmanden har henvendt sig til borgerne for at bevidstgøre dem om deres traktatfæstede rettigheder, og hvormed han har tilskyndet forvaltningerne i EU's institutioner og organer til at blive mere gennemsigtige og servicemindede; |
| --- | --- |

5.

anerkender med respekt det utrættelige engagement, hvormed Ombudsmanden har henvendt sig til borgerne for at bevidstgøre dem om deres traktatfæstede rettigheder, og hvormed han har tilskyndet forvaltningerne i EU's institutioner og organer til at blive mere gennemsigtige og servicemindede;

| 6. | mener, at Ombudsmanden altid har udøvet sine beføjelser på en aktiv og afbalanceret måde, og takker ham for de gode arbejdsforbindelser og det fremragende samarbejde med Europa-Parlamentet, især med dets Udvalg for Andragender; |
| --- | --- |

6.

mener, at Ombudsmanden altid har udøvet sine beføjelser på en aktiv og afbalanceret måde, og takker ham for de gode arbejdsforbindelser og det fremragende samarbejde med Europa-Parlamentet, især med dets Udvalg for Andragender;

| 7. | bemærker, at 52 % af EU-borgerne anser det som Ombudsmandens vigtigste funktion at sikre, at EU-borgerne kender deres rettigheder og ved, hvordan de skal bruge dem, og at Ombudsmanden derfor skal forbedre sin kommunikation med EU-borgerne og udvide samarbejdet med det europæiske netværk af ombudsmænd; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at 52 % af EU-borgerne anser det som Ombudsmandens vigtigste funktion at sikre, at EU-borgerne kender deres rettigheder og ved, hvordan de skal bruge dem, og at Ombudsmanden derfor skal forbedre sin kommunikation med EU-borgerne og udvide samarbejdet med det europæiske netværk af ombudsmænd;

| 8. | opfordrer til, at der tages de nødvendige skridt for at fremskynde procedurerne for undersøgelse af klager, udførelse af undersøgelser og beslutningstagning; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at der tages de nødvendige skridt for at fremskynde procedurerne for undersøgelse af klager, udførelse af undersøgelser og beslutningstagning;

| 9. | gentager, at 42 % af EU-borgerne ikke er tilfredse med niveauet af gennemsigtighed i EU’s administration, og understreger behovet for, at Ombudsmanden fortsætter sin indsats for at hjælpe EU-institutionerne med at blive mere åbne, effektive og borgervenlige og derved bygge bro mellem institutionerne og borgerne; |
| --- | --- |

9.

gentager, at 42 % af EU-borgerne ikke er tilfredse med niveauet af gennemsigtighed i EU’s administration, og understreger behovet for, at Ombudsmanden fortsætter sin indsats for at hjælpe EU-institutionerne med at blive mere åbne, effektive og borgervenlige og derved bygge bro mellem institutionerne og borgerne;

| 10. | bemærker, at klager vedrørende gennemsigtigheden altid har stået øverst på Ombudsmandens klageliste; konstaterer også, at disse klager er faldet siden 2008, hvor de toppede, og hvor 36 % af klagerne påpegede mangel på gennemsigtighed, til 21,5 % i 2012; mener, at dette er et tegn på, at EU-institutionerne har gjort betragtelige bestræbelser på at blive mere gennemsigtige; opfordrer EU's institutioner, agenturer og organer til at hjælpe med at nedbringe dette antal yderligere ved at samarbejde med og efterkomme henstillingerne fra Den Europæiske Ombudsmand; er dog stadig bekymret over det fortsat store antal af klager vedrørende åbenhed, offentlig adgang og personoplysninger, idet disse er til fare for den interinstitutionelle dialog, EU's image udadtil og borgernes holdning til EU; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at klager vedrørende gennemsigtigheden altid har stået øverst på Ombudsmandens klageliste; konstaterer også, at disse klager er faldet siden 2008, hvor de toppede, og hvor 36 % af klagerne påpegede mangel på gennemsigtighed, til 21,5 % i 2012; mener, at dette er et tegn på, at EU-institutionerne har gjort betragtelige bestræbelser på at blive mere gennemsigtige; opfordrer EU's institutioner, agenturer og organer til at hjælpe med at nedbringe dette antal yderligere ved at samarbejde med og efterkomme henstillingerne fra Den Europæiske Ombudsmand; er dog stadig bekymret over det fortsat store antal af klager vedrørende åbenhed, offentlig adgang og personoplysninger, idet disse er til fare for den interinstitutionelle dialog, EU's image udadtil og borgernes holdning til EU;

| 11. | gentager, at gennemsigtighed, åbenhed, adgang til oplysninger, respekt for borgernes rettigheder og høje etiske standarder er afgørende forudsætninger for at kunne opretholde et tillidsfuldt forhold mellem borgerne og institutionerne, og at tillid, særligt i den aktuelle vanskelige økonomiske situation, er yderst vigtig for den europæiske integrations fremtid; |
| --- | --- |

11.

gentager, at gennemsigtighed, åbenhed, adgang til oplysninger, respekt for borgernes rettigheder og høje etiske standarder er afgørende forudsætninger for at kunne opretholde et tillidsfuldt forhold mellem borgerne og institutionerne, og at tillid, særligt i den aktuelle vanskelige økonomiske situation, er yderst vigtig for den europæiske integrations fremtid;

| 12. | opfordrer EU-institutionerne til, i lyset af den stigende digitalisering af den offentlige forvaltning, at imødekomme ældres særlige behov, idet mange af dem ikke er vant til moderne informations- og kommunikationsteknologi, og til at kompensere herfor ved hjælp af brugervenlige applikationer, praktiske onlinehjælpeprogrammer og lettilgængelige ikkedigitale kontaktmuligheder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU-institutionerne til, i lyset af den stigende digitalisering af den offentlige forvaltning, at imødekomme ældres særlige behov, idet mange af dem ikke er vant til moderne informations- og kommunikationsteknologi, og til at kompensere herfor ved hjælp af brugervenlige applikationer, praktiske onlinehjælpeprogrammer og lettilgængelige ikkedigitale kontaktmuligheder;

| 13. | konstaterer, at Ombudsmanden i 2012 registrerede 2 442 klager, og at det var et rekordår, både hvad angår antallet af undersøgelser, der blev indledt (465, dvs. en stigning på18 % i sammenligning med 2011), og afsluttede undersøgelser (390, dvs. en stigning på 23 %); |
| --- | --- |

13.

konstaterer, at Ombudsmanden i 2012 registrerede 2 442 klager, og at det var et rekordår, både hvad angår antallet af undersøgelser, der blev indledt (465, dvs. en stigning på18 % i sammenligning med 2011), og afsluttede undersøgelser (390, dvs. en stigning på 23 %);

| 14. | bemærker med tilfredshed de 10 mønstereksempler, som Ombudsmanden har præsenteret, der står som forbilleder på administrativ praksis i de forskellige EU-institutioner inden for forskellige områder; |
| --- | --- |

14.

bemærker med tilfredshed de 10 mønstereksempler, som Ombudsmanden har præsenteret, der står som forbilleder på administrativ praksis i de forskellige EU-institutioner inden for forskellige områder;

| 15. | mener, at faldet i det samlede antal klager, der blev indgivet til Ombudsmanden i 2012, er endnu et bevis på, at den interaktive vejledning på hans hjemmeside er en succes, idet den er et effektivt værktøj, der er udformet til at hjælpe med til at sikre, at færre borgere klager til Ombudsmanden af forkerte grunde, og til at forbedre mulighederne for at rådgive klagere om, hvor de i stedet bør henvende sig; bemærker, at tendenserne viser, at et voksende antal af de mennesker, der henvender sig til Ombudsmanden, gør det af de rigtige grunde; foreslår derfor, at medlemmerne af Europa-Parlamentet, EU's institutioner, organer og agenturer samt medlemmerne af det europæiske netværk af ombudsmænd opretter et direkte link til den interaktive vejledning på deres websted og sociale medier; |
| --- | --- |

15.

mener, at faldet i det samlede antal klager, der blev indgivet til Ombudsmanden i 2012, er endnu et bevis på, at den interaktive vejledning på hans hjemmeside er en succes, idet den er et effektivt værktøj, der er udformet til at hjælpe med til at sikre, at færre borgere klager til Ombudsmanden af forkerte grunde, og til at forbedre mulighederne for at rådgive klagere om, hvor de i stedet bør henvende sig; bemærker, at tendenserne viser, at et voksende antal af de mennesker, der henvender sig til Ombudsmanden, gør det af de rigtige grunde; foreslår derfor, at medlemmerne af Europa-Parlamentet, EU's institutioner, organer og agenturer samt medlemmerne af det europæiske netværk af ombudsmænd opretter et direkte link til den interaktive vejledning på deres websted og sociale medier;

| 16. | understreger den kendsgerning, at antallet af klager uden for Ombudsmandens kompetenceområde (1 720) var det laveste i ti år; opfordrer Ombudsmanden til at fortsætte sine bestræbelser på yderligere at reducere disse sagers antal; |
| --- | --- |

16.

understreger den kendsgerning, at antallet af klager uden for Ombudsmandens kompetenceområde (1 720) var det laveste i ti år; opfordrer Ombudsmanden til at fortsætte sine bestræbelser på yderligere at reducere disse sagers antal;

| 17. | anerkender det væsentlige bidrag, som det europæiske netværk af ombudsmænd har ydet, og understreger nyttigheden af et effektivt samarbejde til fordel for EU-borgerne; konstaterer, at 60 % af de klager, som Ombudsmanden behandlede i 2012, faldt ind under et af netværkets medlemmers kompetenceområde; minder om, at Udvalget for Andragender er fuldgyldigt medlem af netværket; konstaterer, at Ombudsmanden i 2012 henviste 63 klager til dette udvalg; lykønsker Den Europæiske Ombudsmand med hans vellykkede koordinering af dette netværk; mener, at dette er en afgørende funktion blandt Ombudsmandens aktiviteter, og at samarbejdet inden for dette netværk bør uddybes med henblik på at forbedre den nationale forvaltning af EU-retten; anbefaler, at netværket udvides, så det også inkluderer relevante nationale organer; mener, at Ombudsmandens deltagelse i europæiske og internationale ombudsmandssammenslutninger bør bibeholdes og styrkes; |
| --- | --- |

17.

anerkender det væsentlige bidrag, som det europæiske netværk af ombudsmænd har ydet, og understreger nyttigheden af et effektivt samarbejde til fordel for EU-borgerne; konstaterer, at 60 % af de klager, som Ombudsmanden behandlede i 2012, faldt ind under et af netværkets medlemmers kompetenceområde; minder om, at Udvalget for Andragender er fuldgyldigt medlem af netværket; konstaterer, at Ombudsmanden i 2012 henviste 63 klager til dette udvalg; lykønsker Den Europæiske Ombudsmand med hans vellykkede koordinering af dette netværk; mener, at dette er en afgørende funktion blandt Ombudsmandens aktiviteter, og at samarbejdet inden for dette netværk bør uddybes med henblik på at forbedre den nationale forvaltning af EU-retten; anbefaler, at netværket udvides, så det også inkluderer relevante nationale organer; mener, at Ombudsmandens deltagelse i europæiske og internationale ombudsmandssammenslutninger bør bibeholdes og styrkes;

| 18. | konstaterer, at de fleste undersøgelser, som Ombudsmanden indledte, ligesom i tidligere år vedrørte Kommissionen (52,7 %); tager til efterretning, at antallet af undersøgelser indledt i 2012 vedrørende Europa-Parlamentet næsten fordobledes i forhold til 2011; opfordrer sit sekretariat til at samarbejde fuldt ud med Ombudsmanden og sikre, at dennes henstillinger og kommentarer vedrørende administrativ praksis efterkommes og overholdes; |
| --- | --- |

18.

konstaterer, at de fleste undersøgelser, som Ombudsmanden indledte, ligesom i tidligere år vedrørte Kommissionen (52,7 %); tager til efterretning, at antallet af undersøgelser indledt i 2012 vedrørende Europa-Parlamentet næsten fordobledes i forhold til 2011; opfordrer sit sekretariat til at samarbejde fuldt ud med Ombudsmanden og sikre, at dennes henstillinger og kommentarer vedrørende administrativ praksis efterkommes og overholdes;

| 19. | fremhæver, at enhver afsluttet undersøgelse er et skridt i den rigtige retning og en god mulighed for at indføre de forbedringer, som offentligheden har indkredset og efterspurgt, som en måde at gøre begrebet unionsborgerskab så deltagelsesorienteret som muligt, hvad angår EU-lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at enhver afsluttet undersøgelse er et skridt i den rigtige retning og en god mulighed for at indføre de forbedringer, som offentligheden har indkredset og efterspurgt, som en måde at gøre begrebet unionsborgerskab så deltagelsesorienteret som muligt, hvad angår EU-lovgivningsprocessen;

| 20. | roser Ombudsmanden for hans initiativ til at offentliggøre et sæt principper for den offentlige service, der bør være styrende for EU-tjenestemændenes adfærd; minder om, at de fem principper for den offentlige service er følgende: forpligtelse over for Den Europæiske Union og dens borgere, integritet, objektivitet, respekt for andre og gennemsigtighed; opfordrer EU's institutioner, agenturer og organer til at internalisere disse principper i alle deres aktiviteter; |
| --- | --- |

20.

roser Ombudsmanden for hans initiativ til at offentliggøre et sæt principper for den offentlige service, der bør være styrende for EU-tjenestemændenes adfærd; minder om, at de fem principper for den offentlige service er følgende: forpligtelse over for Den Europæiske Union og dens borgere, integritet, objektivitet, respekt for andre og gennemsigtighed; opfordrer EU's institutioner, agenturer og organer til at internalisere disse principper i alle deres aktiviteter;

| 21. | glæder sig over, at Ombudsmanden i juni 2013 offentliggjorde en ny udgave af den europæiske kodeks for god forvaltningsskik, hvori der tages hensyn til principperne i europæisk forvaltningsret, som er indeholdt i de europæiske domstoles retspraksis; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over, at Ombudsmanden i juni 2013 offentliggjorde en ny udgave af den europæiske kodeks for god forvaltningsskik, hvori der tages hensyn til principperne i europæisk forvaltningsret, som er indeholdt i de europæiske domstoles retspraksis;

| 22. | glæder sig over Ombudsmandens deltagelse i en række forskellige konferencer med fokus på bedre offentlig forvaltning, herunder tilrettelæggelsen af en konference sammen med forskningsnetværket om EU-forvaltningsret (ReNEUAL); |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Ombudsmandens deltagelse i en række forskellige konferencer med fokus på bedre offentlig forvaltning, herunder tilrettelæggelsen af en konference sammen med forskningsnetværket om EU-forvaltningsret (ReNEUAL);

| 23. | gentager opfordringen til Kommissionen fra sin beslutning af 15. januar 2013 (4) om at vedtage fælles bindende regler og principper for administrative procedurer i EU-administrationen og til i dette øjemed at forelægge et forslag til forordning på grundlag af artikel 298 i TEUF; mener, at Ombudsmandens hidtidige erfaringer og udgivelser, hvori han rapporterer om dem, giver passende vejledning om indholdet af et sådant lovforslag; mener, at dette vil være den bedste måde at sikre varige forandringer i EU-institutionernes forvaltningskultur; |
| --- | --- |

23.

gentager opfordringen til Kommissionen fra sin beslutning af 15. januar 2013 (4) om at vedtage fælles bindende regler og principper for administrative procedurer i EU-administrationen og til i dette øjemed at forelægge et forslag til forordning på grundlag af artikel 298 i TEUF; mener, at Ombudsmandens hidtidige erfaringer og udgivelser, hvori han rapporterer om dem, giver passende vejledning om indholdet af et sådant lovforslag; mener, at dette vil være den bedste måde at sikre varige forandringer i EU-institutionernes forvaltningskultur;

| 24. | konstaterer med glæde, at institutionerne afgav 98 positive svar på de 120 bemærkninger og henstillinger, som Ombudsmanden fremsatte i forbindelse med sine undersøgelser i 2012, hvilket vil sige, at EU-institutionerne i 82 % af tilfældene efterkommer Ombudsmandens forslag; opfordrer alle EU's institutioner, agenturer og organer til at gøre deres yderste for at sikre fuld efterkommelse af Ombudsmandens bemærkninger og henstillinger og til at bistå Ombudsmanden i arbejdet med hurtigt at reagere på hans undersøgelser ved blandt andet at samarbejde med Ombudsmanden for at forkorte fristerne i undersøgelsesproceduren; |
| --- | --- |

24.

konstaterer med glæde, at institutionerne afgav 98 positive svar på de 120 bemærkninger og henstillinger, som Ombudsmanden fremsatte i forbindelse med sine undersøgelser i 2012, hvilket vil sige, at EU-institutionerne i 82 % af tilfældene efterkommer Ombudsmandens forslag; opfordrer alle EU's institutioner, agenturer og organer til at gøre deres yderste for at sikre fuld efterkommelse af Ombudsmandens bemærkninger og henstillinger og til at bistå Ombudsmanden i arbejdet med hurtigt at reagere på hans undersøgelser ved blandt andet at samarbejde med Ombudsmanden for at forkorte fristerne i undersøgelsesproceduren;

| 25. | minder om, at Ombudsmanden i 2012 forelagde Parlamentet en enkelt særlig beretning, der vedrørte Kommissionens undladelse af at søge en løsning på en interessekonflikt i forbindelse med udvidelsen af Wiens lufthavn, den manglende miljøkonsekvensvurdering i forbindelse med denne udvidelse samt den omstændighed, at der ikke var revisionsprocedurer til rådighed for dem, der klagede over byggeprojektet, og over, at der ikke var foretaget en vurdering af miljøvirkningerne (VVM); anerkender, at en sådan beretning er hensigtsmæssig i lyset af de berørte spørgsmål; minder om, at Udvalget for Andragender som reaktion på denne særlige beretning forelagde fremsynede forslag til den aktuelle revision af VVM-direktivet og til en EU-forvaltningsret; |
| --- | --- |

25.

minder om, at Ombudsmanden i 2012 forelagde Parlamentet en enkelt særlig beretning, der vedrørte Kommissionens undladelse af at søge en løsning på en interessekonflikt i forbindelse med udvidelsen af Wiens lufthavn, den manglende miljøkonsekvensvurdering i forbindelse med denne udvidelse samt den omstændighed, at der ikke var revisionsprocedurer til rådighed for dem, der klagede over byggeprojektet, og over, at der ikke var foretaget en vurdering af miljøvirkningerne (VVM); anerkender, at en sådan beretning er hensigtsmæssig i lyset af de berørte spørgsmål; minder om, at Udvalget for Andragender som reaktion på denne særlige beretning forelagde fremsynede forslag til den aktuelle revision af VVM-direktivet og til en EU-forvaltningsret;

| 26. | mener — især når der er udarbejdet et forslag til henstilling — at bevidstheden om, at det næste skridt kan være en særlig beretning til Europa-Parlamentet, ofte bidrager til at overtale en institution eller et organ til at ændre holdning; |
| --- | --- |

26.

mener — især når der er udarbejdet et forslag til henstilling — at bevidstheden om, at det næste skridt kan være en særlig beretning til Europa-Parlamentet, ofte bidrager til at overtale en institution eller et organ til at ændre holdning;

| 27. | bemærker, at den foregående og den nuværende Ombudsmand i løbet af sytten et halvt år kun har forelagt 18 særlige beretninger; mener, at dette er et bevis på den samarbejdsvillige tilgang, som EU-institutionerne har udvist i størsteparten af sagerne; anerkender betydningen af disse særlige beretninger og opfordrer Ombudsmanden til fortsat at forfølge sådanne sager, når det drejer sig om vigtige sager vedrørende fejl eller forsømmelser i EU's institutioner, organer, kontorer eller agenturer; |
| --- | --- |

27.

bemærker, at den foregående og den nuværende Ombudsmand i løbet af sytten et halvt år kun har forelagt 18 særlige beretninger; mener, at dette er et bevis på den samarbejdsvillige tilgang, som EU-institutionerne har udvist i størsteparten af sagerne; anerkender betydningen af disse særlige beretninger og opfordrer Ombudsmanden til fortsat at forfølge sådanne sager, når det drejer sig om vigtige sager vedrørende fejl eller forsømmelser i EU's institutioner, organer, kontorer eller agenturer;

| 28. | understreger, at »den internationale dag for retten til information« den 28. september er et initiativ, der styrker Ombudsmandens profil i den europæiske offentlighed, og et godt eksempel på god praksis; |
| --- | --- |

28.

understreger, at »den internationale dag for retten til information« den 28. september er et initiativ, der styrker Ombudsmandens profil i den europæiske offentlighed, og et godt eksempel på god praksis;

| 29. | bifalder Ombudsmandens deltagelse sammen med Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, Det Europæiske Handicapforum, Kommissionen og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder i de rammer på EU-niveau, der er fastsat i artikel 33, stk. 2, i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, der skal beskytte, fremme og overvåge gennemførelsen af den pågældende konvention; opfordrer Ombudsmanden til i sit arbejde at lægge særlig vægt på særligt udsatte sociale gruppers behov, herunder handicappedes behov; |
| --- | --- |

29.

bifalder Ombudsmandens deltagelse sammen med Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender, Det Europæiske Handicapforum, Kommissionen og Agenturet for Grundlæggende Rettigheder i de rammer på EU-niveau, der er fastsat i artikel 33, stk. 2, i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, der skal beskytte, fremme og overvåge gennemførelsen af den pågældende konvention; opfordrer Ombudsmanden til i sit arbejde at lægge særlig vægt på særligt udsatte sociale gruppers behov, herunder handicappedes behov;

| 30. | glæder sig over Ombudsmandens indsats for at sikre EU-institutionernes gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder, også gennem hans undersøgelser på eget initiativ; forventer, at Ombudsmanden pålægges en lignende pligt i forbindelse med Unionens tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som krævet i henhold til artikel 6 i Traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over Ombudsmandens indsats for at sikre EU-institutionernes gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder, også gennem hans undersøgelser på eget initiativ; forventer, at Ombudsmanden pålægges en lignende pligt i forbindelse med Unionens tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som krævet i henhold til artikel 6 i Traktaten om Den Europæiske Union;

| 31. | understreger betydningen af Ombudsmandens undersøgelser på eget initiativ, der giver ham mulighed for at behandle spørgsmål, som han ellers ikke ville være blevet gjort opmærksom på, på grund af at borgerne ikke har de nødvendige oplysninger eller ressourcer til at henvende sig til ham; mener, at det er vigtigt at øge synligheden af Den Europæiske Ombudsmandsinstitution; |
| --- | --- |

31.

understreger betydningen af Ombudsmandens undersøgelser på eget initiativ, der giver ham mulighed for at behandle spørgsmål, som han ellers ikke ville være blevet gjort opmærksom på, på grund af at borgerne ikke har de nødvendige oplysninger eller ressourcer til at henvende sig til ham; mener, at det er vigtigt at øge synligheden af Den Europæiske Ombudsmandsinstitution;

| 32. | bifalder vedtagelsen i 2012 af en lov om oprettelse af en ombudsmandsinstitution i Tyrkiet; anerkender den rolle, Den Europæiske Ombudsmands støtte og rådgivning har spillet i denne udvikling; glæder sig over, at alle kandidatlande nu har oprettet en ombudsmandsinstitution på nationalt plan; mener, at erfaringen viser, at Ombudsmanden er en overordentlig nyttig institution for så vidt angår forbedring af god forvaltningspraksis, retsstatsprincippet og beskyttelse af menneskerettighederne, og at de medlemsstater, der endnu ikke har oprettet en ombudsmandsinstitution, aktivt bør overveje at gøre dette; opfordrer den Europæiske Ombudsmand til fortsat at støtte fremtidige kandidatlande i denne proces; |
| --- | --- |

32.

bifalder vedtagelsen i 2012 af en lov om oprettelse af en ombudsmandsinstitution i Tyrkiet; anerkender den rolle, Den Europæiske Ombudsmands støtte og rådgivning har spillet i denne udvikling; glæder sig over, at alle kandidatlande nu har oprettet en ombudsmandsinstitution på nationalt plan; mener, at erfaringen viser, at Ombudsmanden er en overordentlig nyttig institution for så vidt angår forbedring af god forvaltningspraksis, retsstatsprincippet og beskyttelse af menneskerettighederne, og at de medlemsstater, der endnu ikke har oprettet en ombudsmandsinstitution, aktivt bør overveje at gøre dette; opfordrer den Europæiske Ombudsmand til fortsat at støtte fremtidige kandidatlande i denne proces;

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og ombudsmændene eller de tilsvarende organer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

33.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og ombudsmændene eller de tilsvarende organer i medlemsstaterne.

---

(1)  EUT C 286 E af 27.11.2009, s. 172.

(2)  EUT L 113 af 4.5.1994, s. 15.

(3)  Vedtaget den 8. juli 2002 og ændret ved Ombudsmandens afgørelse af 5. april 2004 og 3. december 2008.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0004.

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/414 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/414

---

P7_TA(2013)0370

Tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav (COM(2011)0290 — C7-0135/2011 — 2011/0138(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/52)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0290), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2011)0290),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0135/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0135/2011),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. juli 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0139/2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A7-0139/2013),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

P7_TC1-COD(2011)0138

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1289/2013).

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/415 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/415

---

P7_TA(2013)0371

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og tilsyn med kreditinstitutter ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår samspillet med Rådets forordning (EU) nr. .../... om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (COM(2012)0512 — C7-0289/2012 — 2012/0244(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: Førstebehandling)

(2016/C 093/53)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0512), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2012)0512),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7-0289/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt Parlamentet forslaget (C7-0289/2012),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 27. november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 27. november 2012 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. november 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. november 2012 (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. april 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. april 2013 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til skrivelse fra Retsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Retsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Retsudvalget og Budgetudvalget (A7-0393/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Retsudvalget og Budgetudvalget (A7-0393/2012),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3); |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3);

| 2. | tager den fælles erklæring fra Europa-Parlamentets formand,.og formanden for Den Europæiske Centralbank, vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager den fælles erklæring fra Europa-Parlamentets formand,.og formanden for Den Europæiske Centralbank, vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 3. | understreger, at punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning bør finde anvendelse på udvidelsen af mandatet for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed; understreger, at enhver afgørelse, der træffes af den lovgivende myndighed til fordel for en sådan forlængelse, ikke berører de afgørelser, budgetmyndigheden træffer inden for rammerne af den årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

3.

understreger, at punkt 47 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning bør finde anvendelse på udvidelsen af mandatet for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed; understreger, at enhver afgørelse, der træffes af den lovgivende myndighed til fordel for en sådan forlængelse, ikke berører de afgørelser, budgetmyndigheden træffer inden for rammerne af den årlige budgetprocedure;

| 4. | anmoder Kommissionen om at forelægge en finansieringsoversigt, som fuldt ud tager højde for resultatet af den lovgivningsmæssige aftale mellem Parlamentet og Rådet om at opfylde de budgetmæssige og personalemæssige behov hos Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, i Kommissionens tjenestegrene og muligvis i Den Europæiske Centralbank; |
| --- | --- |

4.

anmoder Kommissionen om at forelægge en finansieringsoversigt, som fuldt ud tager højde for resultatet af den lovgivningsmæssige aftale mellem Parlamentet og Rådet om at opfylde de budgetmæssige og personalemæssige behov hos Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, i Kommissionens tjenestegrene og muligvis i Den Europæiske Centralbank;

| 5. | anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

5.

anmoder om fornyet forelæggelse for Parlamentet, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag væsentligt eller erstatte det med en anden tekst;

| 6. | pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand om at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter;

---

(1)  EUT C 30 af 1.2.2013, s. 6.

(2)  EUT C 11 af 15.1.2013, s. 34.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 22. maj 2013 (Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0212).

---

P7_TC1-COD(2012)0244

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår overdragelsen af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1022/2013).

---

Bilag til den lovgivningsmæssige beslutning

Erklæring fra Europa-Parlamentets formand og Den Europæiske Centralbanks formand i forbindelse med Parlamentets afstemning om vedtagelse af Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter

I overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013, særlig artikel 20, erklærer vi, Europa-Parlamentets formand og Den Europæiske Centralbanks formand, hermed vores fulde støtte til udkastet til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om samarbejde om procedurer i forbindelse med den fælles tilsynsmekanisme (SSM), som vores respektive forhandlingsteam er blevet enige om. Vi opfordrer derfor vores to institutioner til formelt at vedtage den interinstitutionelle aftale hurtigst muligt.

Den foreskriver et højt niveau af ansvarlighed hos ECB over for Europa-Parlamentet, når banken udfører sine opgaver under den fælles tilsynsmekanisme (SSM), og sikrer også passende garantier for beskyttelsen af fortrolig information. Udkastet til den interinstitutionelle aftale foreskriver navnlig en stærk parlamentarisk kontrol med ECB's tilsynsopgaver gennem regelmæssige drøftelser med Parlamentets ansvarlige udvalg, fortrolige drøftelser med dette udvalgs formandskab og yderligere adgang til oplysninger, herunder referater fra tilsynsrådets møder. ECB's samarbejde med Europa-Parlamentet i forbindelse med dets undersøgelser er ligeledes sikret.

Derudover indeholder den interinstitutionelle aftale bestemmelser om Parlamentets inddragelse i proceduren for udvælgelse af formanden for tilsynsrådet. I betragtning af vores fælles målsætning om hurtigst muligt at komme videre med oprettelsen af SSM som et vigtigt skridt henimod en fuldstændig bankunion agter vores to institutioner at gå hurtigt frem med den første procedure for udvælgelse af formanden for tilsynsrådet.

Strasbourg/Frankfurt, den 12. september 2013

Martin Schulz

Mario Draghi

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/417 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/417

---

P7_TA(2013)0372

Overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. september 2013 om forslag til Rådets forordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (COM(2012)0511 — C7-0314/2012 — 2012/0242(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2016/C 093/54)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0511), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2012)0511),

| — | der henviser til artikel 127, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0314/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 127, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0314/2012),

| — | der henviser til protokol nr. 4 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 4 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank,

| — | der henviser til skrivelse fra Retsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Retsudvalget,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0392/2012), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A7-0392/2012),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret (1); |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret (1);

| 2. | tager den fælles erklæring fra Europa-Parlamentets formand,.og formanden for Den Europæiske Centralbank, vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager den fælles erklæring fra Europa-Parlamentets formand,.og formanden for Den Europæiske Centralbank, vedlagt som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 22. maj 2013 (Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0213).

---

P7_TC1-CNS(2012)0242

Europa-Parlamentets holdning fastlagt den 12. september 2013 med henblik på vedtagelse af Rådets forordning (EU) nr. .../2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1024/2013).

---

Bilag til den lovgivningsmæssige beslutning

Erklæring fra Europa-Parlamentets formand og Den Europæiske Centralbanks formand i forbindelse med Parlamentets afstemning om vedtagelse af Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter

I overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013, særlig artikel 20, erklærer vi, Europa-Parlamentets formand og Den Europæiske Centralbanks formand, hermed vores fulde støtte til udkastet til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank om samarbejde om procedurer i forbindelse med den fælles tilsynsmekanisme (SSM), som vores respektive forhandlingsteam er blevet enige om. Vi opfordrer derfor vores to institutioner til formelt at vedtage den interinstitutionelle aftale hurtigst muligt.

Den foreskriver et højt niveau af ansvarlighed hos ECB over for Europa-Parlamentet, når banken udfører sine opgaver under den fælles tilsynsmekanisme (SSM), og sikrer også passende garantier for beskyttelsen af fortrolig information. Udkastet til den interinstitutionelle aftale foreskriver navnlig en stærk parlamentarisk kontrol med ECB's tilsynsopgaver gennem regelmæssige drøftelser med Parlamentets ansvarlige udvalg, fortrolige drøftelser med dette udvalgs formandskab og yderligere adgang til oplysninger, herunder referater fra tilsynsrådets møder. ECB's samarbejde med Europa-Parlamentet i forbindelse med dets undersøgelser er ligeledes sikret.

Derudover indeholder den interinstitutionelle aftale bestemmelser om Parlamentets inddragelse i proceduren for udvælgelse af formanden for tilsynsrådet. I betragtning af vores fælles målsætning om hurtigst muligt at komme videre med oprettelsen af SSM som et vigtigt skridt henimod en fuldstændig bankunion agter vores to institutioner at gå hurtigt frem med den første procedure for udvælgelse af formanden for tilsynsrådet.

Strasbourg/Frankfurt, den 12. september 2013

Martin Schulz

Mario Draghi

---

| 9.3.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 93/419 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 93/419

---

P7_TA(2013)0373

Adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, i EU ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 12. september 2013 til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, i Unionen (COM(2012)0576 — C7-0322/2012 — 2012/0278(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 093/55)

Ændring 1

Forslag til forordning

Henvisning - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | under henvisning til konventionen om den biologiske mangfoldighed og til Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, |

Kommissionens forslag

Ændring

under henvisning til konventionen om den biologiske mangfoldighed og til Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer,

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (-1) | Unionen har fastlagt »EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020«, som er en forpligtelse til at intensivere EU's bestræbelser på at standse tabet af biodiversitet på globalt plan inden udgangen af 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(-1)

Unionen har fastlagt »EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020«, som er en forpligtelse til at intensivere EU's bestræbelser på at standse tabet af biodiversitet på globalt plan inden udgangen af 2020.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | En bred vifte af
  aktører
  i Unionen, herunder akademiske forskere og virksomheder fra forskellige erhvervssektorer, bruger genetiske ressourcer til forskning, udvikling og kommercielle formål; nogle bruger også traditionel viden, som knytter sig til genetiske ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

En bred vifte af
  aktører
  i Unionen, herunder akademiske forskere og virksomheder fra forskellige erhvervssektorer, bruger genetiske ressourcer til forskning, udvikling og kommercielle formål; nogle bruger også traditionel viden, som knytter sig til genetiske ressourcer.

| (1) | En bred vifte af
  brugere og formidlere
  i Unionen, herunder akademiske forskere og virksomheder fra forskellige erhvervssektorer, bruger genetiske ressourcer til forskning, udvikling og kommercielle formål; nogle bruger også traditionel viden, som knytter sig til genetiske ressourcer.
  Forsknings- og udviklingsaktiviteter betyder ikke kun undersøgelse og analyse af genetisk eller biokemisk sammensætning af genetiske ressourcer, men også midler til at skabe innovation og praktiske anvendelsesmuligheder. En vellykket gennemførelse af Nagoya-protokollen afhænger ligeledes af den måde, hvorpå brugere og formidlere af genetiske ressourcer eller traditionel viden i forbindelse med genetiske ressourcer er i stand til at forhandle aftalte betingelser til fremme af bevarelsen af biodiversitet i overensstemmelse med »EU's biodiversitetsstrategi til 2020«. |
| --- | --- |

(1)

En bred vifte af
  brugere og formidlere
  i Unionen, herunder akademiske forskere og virksomheder fra forskellige erhvervssektorer, bruger genetiske ressourcer til forskning, udvikling og kommercielle formål; nogle bruger også traditionel viden, som knytter sig til genetiske ressourcer.
  Forsknings- og udviklingsaktiviteter betyder ikke kun undersøgelse og analyse af genetisk eller biokemisk sammensætning af genetiske ressourcer, men også midler til at skabe innovation og praktiske anvendelsesmuligheder. En vellykket gennemførelse af Nagoya-protokollen afhænger ligeledes af den måde, hvorpå brugere og formidlere af genetiske ressourcer eller traditionel viden i forbindelse med genetiske ressourcer er i stand til at forhandle aftalte betingelser til fremme af bevarelsen af biodiversitet i overensstemmelse med »EU's biodiversitetsstrategi til 2020«.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Genetiske ressourcer repræsenterer genpuljen i både naturlige og dyrkede eller opdrættede kulturer/bestande og spiller en betydelig og voksende rolle i mange økonomiske sektorer, herunder fødevareproduktion, skovbrug, udvikling af lægemidler eller udvikling af biobaserede
  vedvarende
  energikilder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Genetiske ressourcer repræsenterer genpuljen i både naturlige og dyrkede eller opdrættede kulturer/bestande og spiller en betydelig og voksende rolle i mange økonomiske sektorer, herunder fødevareproduktion, skovbrug, udvikling af lægemidler eller udvikling af biobaserede
  vedvarende
  energikilder.

| (2) | Genetiske ressourcer repræsenterer genpuljen i både naturlige og dyrkede eller opdrættede kulturer/bestande og spiller en betydelig og voksende rolle i mange økonomiske sektorer, herunder fødevareproduktion, skovbrug,
  bioteknologi,
  udvikling
  og fremstilling
  af lægemidler
  , kosmetik
  eller udvikling af biobaserede energikilder.
  Genetiske ressourcer spiller en vigtig rolle for gennemførelsen af strategier, der er udarbejdet med henblik på at genoprette skadede økosystemer og sikre truede arter. |
| --- | --- |

(2)

Genetiske ressourcer repræsenterer genpuljen i både naturlige og dyrkede eller opdrættede kulturer/bestande og spiller en betydelig og voksende rolle i mange økonomiske sektorer, herunder fødevareproduktion, skovbrug,
  bioteknologi,
  udvikling
  og fremstilling
  af lægemidler
  , kosmetik
  eller udvikling af biobaserede energikilder.
  Genetiske ressourcer spiller en vigtig rolle for gennemførelsen af strategier, der er udarbejdet med henblik på at genoprette skadede økosystemer og sikre truede arter.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Den Europæiske Union anerkender alle landes indbyrdes afhængighed med hensyn til genetiske ressourcer til fødevarer og landbrug samt deres særlige karakter og betydning for fødevaresikkerheden på verdensplan og for bæredygtig udvikling af landbruget i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse og afbødning af klimaforandringer, og den anerkender den fundamentale rolle, som den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug og FAO's Kommission for Genetiske Ressourcer for Fødevarer og Jordbrug spiller i denne forbindelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Den Europæiske Union anerkender alle landes indbyrdes afhængighed med hensyn til genetiske ressourcer til fødevarer og landbrug samt deres særlige karakter og betydning for fødevaresikkerheden på verdensplan og for bæredygtig udvikling af landbruget i forbindelse med fattigdomsbekæmpelse og afbødning af klimaforandringer, og den anerkender den fundamentale rolle, som den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug og FAO's Kommission for Genetiske Ressourcer for Fødevarer og Jordbrug spiller i denne forbindelse.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2b) | Forskningen inden for genetiske ressourcer udvides gradvist til at omfatte nye områder, navnlig havene, som stadig udgør planetens mindst udforskede og mindst velkendte miljøer. Navnlig verdenshavene udgør Jordens sidste store grænseland og er genstand for stigende interesse, hvad angår forskning i, søgen efter og udnyttelse af ressourcer. I denne sammenhæng er studiet af den enorme biodiversitet, som de marine økosystemer skjuler på store dybder, et nyt og meget lovende forskningsfelt med hensyn til opdagelsen af genetiske ressourcer, der kan have meget forskelligartede anvendelsesmuligheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2b)

Forskningen inden for genetiske ressourcer udvides gradvist til at omfatte nye områder, navnlig havene, som stadig udgør planetens mindst udforskede og mindst velkendte miljøer. Navnlig verdenshavene udgør Jordens sidste store grænseland og er genstand for stigende interesse, hvad angår forskning i, søgen efter og udnyttelse af ressourcer. I denne sammenhæng er studiet af den enorme biodiversitet, som de marine økosystemer skjuler på store dybder, et nyt og meget lovende forskningsfelt med hensyn til opdagelsen af genetiske ressourcer, der kan have meget forskelligartede anvendelsesmuligheder.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 2 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2c) | Det er anerkendt praksis at udveksle alle plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug til forsknings-, avls- og uddannelsesformål på vilkårene og betingelserne i den ordinære materialeoverførselsaftale (SMTA) som oprettet i henhold til den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet (ITPGRFA) som fastlagt i aftalememorandummet om oprettelsen af AEGIS-systemet (European Genebank Integrated System). Det anerkendes i overensstemmelse med artikel 4.3 i Nagoya-protokollen, at en sådan praksis støtter og ikke er i modstrid med målene i konventionen og Nagoya-protokollen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2c)

Det er anerkendt praksis at udveksle alle plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug til forsknings-, avls- og uddannelsesformål på vilkårene og betingelserne i den ordinære materialeoverførselsaftale (SMTA) som oprettet i henhold til den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet (ITPGRFA) som fastlagt i aftalememorandummet om oprettelsen af AEGIS-systemet (European Genebank Integrated System). Det anerkendes i overensstemmelse med artikel 4.3 i Nagoya-protokollen, at en sådan praksis støtter og ikke er i modstrid med målene i konventionen og Nagoya-protokollen.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Traditionel viden hos indfødte og lokale samfund kan give vigtige oplysninger, der inspirerer videnskaben til at opdage
  interessante
  genetiske eller biokemiske egenskaber. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Traditionel viden hos indfødte og lokale samfund kan give vigtige oplysninger, der inspirerer videnskaben til at opdage
  interessante
  genetiske eller biokemiske egenskaber.

| (3) | Traditionel viden hos indfødte og lokale samfund kan give vigtige oplysninger, der inspirerer videnskaben til at opdage
  potentielt værdifulde
  genetiske eller biokemiske egenskaber,
  herunder den viden, innovation og praksis hos indfødte og lokale samfund, der er udtryk for traditionel levevis, som er af relevans for bevarelse og bæredygtig brug af den biologiske mangfoldighed
  .
  Sådanne samfunds rettigheder, der er fastsat i Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk og tillige i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling i 2007, bør respekteres, og Unionens gennemførelsesforanstaltninger bør fremme dette mål. |
| --- | --- |

(3)

Traditionel viden hos indfødte og lokale samfund kan give vigtige oplysninger, der inspirerer videnskaben til at opdage
  potentielt værdifulde
  genetiske eller biokemiske egenskaber,
  herunder den viden, innovation og praksis hos indfødte og lokale samfund, der er udtryk for traditionel levevis, som er af relevans for bevarelse og bæredygtig brug af den biologiske mangfoldighed
  .
  Sådanne samfunds rettigheder, der er fastsat i Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk og tillige i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling i 2007, bør respekteres, og Unionens gennemførelsesforanstaltninger bør fremme dette mål.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Det er vigtigt at erindre om, at plante- og dyrearter samt biologiske processer til produktion af planter og dyr i henhold til Den Europæiske Patentkonvention ikke kan patenteres. Når opfindelser er baseret på genetiske ressourcer eller dele af genetiske ressourcer, bør ansøgninger om et patent, der bl.a. dækker disse ressourcer, produkter, herunder afledte produkter, og fremgangsmåder, der hidrører fra anvendelse af bioteknologi eller traditionel viden vedrørende genetiske ressourcer, nævne ressourcerne, og deres oprindelse bør oplyses til de relevante myndigheder og sendes til den kompetente myndighed. Samme forpligtelse bør finde anvendelse på nye plantesortsrettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Det er vigtigt at erindre om, at plante- og dyrearter samt biologiske processer til produktion af planter og dyr i henhold til Den Europæiske Patentkonvention ikke kan patenteres. Når opfindelser er baseret på genetiske ressourcer eller dele af genetiske ressourcer, bør ansøgninger om et patent, der bl.a. dækker disse ressourcer, produkter, herunder afledte produkter, og fremgangsmåder, der hidrører fra anvendelse af bioteknologi eller traditionel viden vedrørende genetiske ressourcer, nævne ressourcerne, og deres oprindelse bør oplyses til de relevante myndigheder og sendes til den kompetente myndighed. Samme forpligtelse bør finde anvendelse på nye plantesortsrettigheder.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 3 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3b) | Medlemsstaterne og deres domstole vil fortsat have beføjelserne til og ansvaret for den praktiske gennemførelse af foranstaltningerne til beskyttelse af oprindelige og lokale samfund i Unionen i forbindelse med adgang til og deling af fordele. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3b)

Medlemsstaterne og deres domstole vil fortsat have beføjelserne til og ansvaret for den praktiske gennemførelse af foranstaltningerne til beskyttelse af oprindelige og lokale samfund i Unionen i forbindelse med adgang til og deling af fordele.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Genetiske ressourcer bør opbevares på deres oprindelige plads og udnyttes på bæredygtig vis, og de fordele, der opstår ved udnyttelsen heraf, bør deles rimeligt og retfærdigt. Det vil bidrage til udryddelse af fattigdom og dermed til at opnå De Forenede Nationers 2015-mål, som anerkendt i indledningen til protokollen til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen) om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, vedtaget den 29. oktober 2010 af konventionens parter. Som part i konventionen har Unionen og de fleste af medlemsstaterne undertegnet Nagoyaprotokollen. Muligheden for konkret at gennemføre protokollen bør støttes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Genetiske ressourcer bør opbevares på deres oprindelige plads og udnyttes på bæredygtig vis, og de fordele, der opstår ved udnyttelsen heraf, bør deles rimeligt og retfærdigt. Det vil bidrage til udryddelse af fattigdom og dermed til at opnå De Forenede Nationers 2015-mål, som anerkendt i indledningen til protokollen til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen) om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, vedtaget den 29. oktober 2010 af konventionens parter. Som part i konventionen har Unionen og de fleste af medlemsstaterne undertegnet Nagoyaprotokollen. Muligheden for konkret at gennemføre protokollen bør støttes.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4b) | Deling af fordele skal ses i en sammenhæng, hvor udviklingslande med stor biologisk mangfoldighed er de førende formidlere af genetiske ressourcer, mens brugerne hovedsagelig findes i de udviklede lande. Ud over at kunne bidrage til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed kan adgang og deling af fordele bidrage til udryddelse af fattigdom og til miljøbæredygtighed og dermed til fremskridt i retning af 2015-målene, som anerkendt i præamblen til Nagoyaprotokollen. Implementeringen af Nagoyaprotokollen bør også sigte mod virkeliggørelsen af dette potentiale. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4b)

Deling af fordele skal ses i en sammenhæng, hvor udviklingslande med stor biologisk mangfoldighed er de førende formidlere af genetiske ressourcer, mens brugerne hovedsagelig findes i de udviklede lande. Ud over at kunne bidrage til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed kan adgang og deling af fordele bidrage til udryddelse af fattigdom og til miljøbæredygtighed og dermed til fremskridt i retning af 2015-målene, som anerkendt i præamblen til Nagoyaprotokollen. Implementeringen af Nagoyaprotokollen bør også sigte mod virkeliggørelsen af dette potentiale.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 4 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4c) | Retten til føde, som er fastsat i artikel 25 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 11 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, samt retten til den højest opnåelige sundhedsstandard, som anerkendes i artikel 12 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, er af højeste betydning og bør altid nyde beskyttelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4c)

Retten til føde, som er fastsat i artikel 25 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 11 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, samt retten til den højest opnåelige sundhedsstandard, som anerkendes i artikel 12 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, er af højeste betydning og bør altid nyde beskyttelse.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 4 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4d) | I lighed med genetiske ressourcer er den traditionelle viden om sådanne ressourcer i høj grad koncentreret i udviklingslandene, navnlig hos oprindelige og lokale samfund. Sådanne samfunds rettigheder, der er fastsat i ILO-konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk og tillige i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling i 2007, bør respekteres, og EU bør gennemføre foranstaltninger til fremme heraf. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4d)

I lighed med genetiske ressourcer er den traditionelle viden om sådanne ressourcer i høj grad koncentreret i udviklingslandene, navnlig hos oprindelige og lokale samfund. Sådanne samfunds rettigheder, der er fastsat i ILO-konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk og tillige i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling i 2007, bør respekteres, og EU bør gennemføre foranstaltninger til fremme heraf.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | I konventionen anerkendes det, at staterne har suveræne rettigheder over naturressourcer, som findes inden for deres område, og myndighed til at regulere adgangen til deres genetiske ressourcer. Konventionen forpligter alle parter til at fremme adgangen til genetiske ressourcer, for hvilke de er indehavere af suveræne rettigheder. Desuden gøres det obligatorisk for alle parter at træffe foranstaltninger til på rimelig og retfærdig måde at dele resultaterne af forsknings- og udviklingsaktiviteter og udbyttet af kommerciel og anden udnyttelse af de genetiske ressourcer med den part, der er ophavsmand til pågældende ressourcer. Denne deling foretages på gensidigt vedtagne vilkår. Konventionen omhandler også adgang og deling af fordele i relation til viden, innovation og praksis hos indfødte og lokale samfund af relevans for bevarelse og bæredygtig brug af den biologiske mangfoldighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

I konventionen anerkendes det, at staterne har suveræne rettigheder over naturressourcer, som findes inden for deres område, og myndighed til at regulere adgangen til deres genetiske ressourcer. Konventionen forpligter alle parter til at fremme adgangen til genetiske ressourcer, for hvilke de er indehavere af suveræne rettigheder. Desuden gøres det obligatorisk for alle parter at træffe foranstaltninger til på rimelig og retfærdig måde at dele resultaterne af forsknings- og udviklingsaktiviteter og udbyttet af kommerciel og anden udnyttelse af de genetiske ressourcer med den part, der er ophavsmand til pågældende ressourcer. Denne deling foretages på gensidigt vedtagne vilkår. Konventionen omhandler også adgang og deling af fordele i relation til viden, innovation og praksis hos indfødte og lokale samfund af relevans for bevarelse og bæredygtig brug af den biologiske mangfoldighed.

| (5) | I konventionen anerkendes det, at staterne har suveræne rettigheder over naturressourcer, som findes inden for deres område, og myndighed til at regulere adgangen til deres genetiske ressourcer. Konventionen forpligter alle parter til at fremme adgangen til genetiske ressourcer, for hvilke de er indehavere af suveræne rettigheder,
  så andre parter kan gøre miljømæssigt bæredygtig brug af disse ressourcer
  . Desuden gøres det obligatorisk for alle parter at træffe foranstaltninger til på rimelig og retfærdig måde at dele resultaterne af forsknings- og udviklingsaktiviteter og udbyttet af kommerciel og anden udnyttelse af de genetiske ressourcer med den part, der er ophavsmand til de pågældende ressourcer. Denne deling foretages
  efter forudgående informeret samtykke fra oprindelseslandet for disse ressourcer, og fordelene skal være baseret
  på gensidigt vedtagne vilkår. Konventionen omhandler også adgang og deling af fordele i relation til viden, innovation og praksis hos indfødte og lokale samfund af relevans for bevarelse og bæredygtig brug af den biologiske mangfoldighed.
  Genetiske ressourcer bør gennemgående udnyttes på en afbalanceret og bæredygtig vis, og de lokale samfund inddrages, da det kun er på denne måde, at muligheder, fremskridt og de fordele, der følger af udnyttelsen af dem, kan fordeles rimeligt og retfærdigt mellem alle parter. |
| --- | --- |

(5)

I konventionen anerkendes det, at staterne har suveræne rettigheder over naturressourcer, som findes inden for deres område, og myndighed til at regulere adgangen til deres genetiske ressourcer. Konventionen forpligter alle parter til at fremme adgangen til genetiske ressourcer, for hvilke de er indehavere af suveræne rettigheder,
  så andre parter kan gøre miljømæssigt bæredygtig brug af disse ressourcer
  . Desuden gøres det obligatorisk for alle parter at træffe foranstaltninger til på rimelig og retfærdig måde at dele resultaterne af forsknings- og udviklingsaktiviteter og udbyttet af kommerciel og anden udnyttelse af de genetiske ressourcer med den part, der er ophavsmand til de pågældende ressourcer. Denne deling foretages
  efter forudgående informeret samtykke fra oprindelseslandet for disse ressourcer, og fordelene skal være baseret
  på gensidigt vedtagne vilkår. Konventionen omhandler også adgang og deling af fordele i relation til viden, innovation og praksis hos indfødte og lokale samfund af relevans for bevarelse og bæredygtig brug af den biologiske mangfoldighed.
  Genetiske ressourcer bør gennemgående udnyttes på en afbalanceret og bæredygtig vis, og de lokale samfund inddrages, da det kun er på denne måde, at muligheder, fremskridt og de fordele, der følger af udnyttelsen af dem, kan fordeles rimeligt og retfærdigt mellem alle parter.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen) er en international traktat, der er vedtaget den 29. oktober 2010 af konventionens parter. Nagoyaprotokollen
  udbygger i betydelig grad
  konventionens generelle regler om adgang og deling af fordele i forbindelse med
  brugen
  af genetiske ressourcer og traditionel viden, der knytter sig til genetiske ressourcer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen) er en international traktat, der er vedtaget den 29. oktober 2010 af konventionens parter. Nagoyaprotokollen
  udbygger i betydelig grad
  konventionens generelle regler om adgang og deling af fordele i forbindelse med
  brugen
  af genetiske ressourcer og traditionel viden, der knytter sig til genetiske ressourcer.

| (6) | Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen) er en international traktat, der er vedtaget den 29. oktober 2010 af konventionens parter. Nagoyaprotokollen
  indeholder en yderligere udspecificering af
  konventionens generelle regler om adgang
  og monetær og ikke-monetær
  deling af fordele i forbindelse med
  udnyttelse og enhver efterfølgende kommerciel udnyttelse
  af genetiske ressourcer og traditionel viden, der knytter sig til genetiske ressourcer. |
| --- | --- |

(6)

Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen) er en international traktat, der er vedtaget den 29. oktober 2010 af konventionens parter. Nagoyaprotokollen
  indeholder en yderligere udspecificering af
  konventionens generelle regler om adgang
  og monetær og ikke-monetær
  deling af fordele i forbindelse med
  udnyttelse og enhver efterfølgende kommerciel udnyttelse
  af genetiske ressourcer og traditionel viden, der knytter sig til genetiske ressourcer.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Nagoyaprotokollen finder anvendelse på genetiske ressourcer, der falder ind under anvendelsesområdet for artikel 15 i konventionen, til forskel fra det bredere anvendelsesområde for artikel 4 i konventionen. Dette indebærer, at Nagoyaprotokollen ikke omfatter det fulde jurisdiktionsmæssige anvendelsesområde for artikel 4, såsom aktiviteter, der finder sted i havområder, der ligger uden for national jurisdiktion. Ikke desto mindre er der intet i Nagoyaprotokollen, der forhindrer parterne i at udvide dens principper til at dække aktiviteter, der finder sted i sådanne havområder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Nagoyaprotokollen finder anvendelse på genetiske ressourcer, der falder ind under anvendelsesområdet for artikel 15 i konventionen, til forskel fra det bredere anvendelsesområde for artikel 4 i konventionen. Dette indebærer, at Nagoyaprotokollen ikke omfatter det fulde jurisdiktionsmæssige anvendelsesområde for artikel 4, såsom aktiviteter, der finder sted i havområder, der ligger uden for national jurisdiktion. Ikke desto mindre er der intet i Nagoyaprotokollen, der forhindrer parterne i at udvide dens principper til at dække aktiviteter, der finder sted i sådanne havområder.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Det er vigtigt at fastsætte en klar og solid ramme for gennemførelsen af Nagoyaprotokollen med henblik på at
  øge de foreliggende muligheder for naturbaserede forsknings- og udviklingsaktiviteter i Unionen
  .
  Det er også afgørende at forhindre
  , at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer bruges i Unionen
  , og støtte en effektiv gennemførelse af forpligtelsen til deling af fordele på gensidigt vedtagne vilkår mellem ophavsmænd og brugere
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Det er vigtigt at fastsætte en klar og solid ramme for gennemførelsen af Nagoyaprotokollen med henblik på at
  øge de foreliggende muligheder for naturbaserede forsknings- og udviklingsaktiviteter i Unionen
  .
  Det er også afgørende at forhindre
  , at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer bruges i Unionen
  , og støtte en effektiv gennemførelse af forpligtelsen til deling af fordele på gensidigt vedtagne vilkår mellem ophavsmænd og brugere
  .

| (8) | Det er vigtigt at fastsætte en klar og solid ramme for gennemførelsen af Nagoyaprotokollen
  og de relevante bestemmelser i konventionen
  med henblik på at
  støtte dens hovedformål, navnlig bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele samt en rimelig og retfærdig deling af fordelene ved udnyttelse af genetiske ressourcer
  .
  Dette omfatter forhindring af
  , at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer bruges i Unionen
  . Det er ligeledes afgørende at øge de foreliggende muligheder for naturbaserede forsknings- og udviklingsaktiviteter i Unionen, navnlig ved at forbedre betingelserne for retssikkerhed i forbindelse med brugen af genetiske ressourcer og traditionel viden
  . |
| --- | --- |

(8)

Det er vigtigt at fastsætte en klar og solid ramme for gennemførelsen af Nagoyaprotokollen
  og de relevante bestemmelser i konventionen
  med henblik på at
  støtte dens hovedformål, navnlig bevaring af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele samt en rimelig og retfærdig deling af fordelene ved udnyttelse af genetiske ressourcer
  .
  Dette omfatter forhindring af
  , at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer bruges i Unionen
  . Det er ligeledes afgørende at øge de foreliggende muligheder for naturbaserede forsknings- og udviklingsaktiviteter i Unionen, navnlig ved at forbedre betingelserne for retssikkerhed i forbindelse med brugen af genetiske ressourcer og traditionel viden
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Udnyttelse af ulovligt erhvervet genetiske ressourcer eller efterfølgende kommerciel udnyttelse af produkter, der hidrører fra sådanne ressourcer eller tilknyttet traditionel viden, bør forbydes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Udnyttelse af ulovligt erhvervet genetiske ressourcer eller efterfølgende kommerciel udnyttelse af produkter, der hidrører fra sådanne ressourcer eller tilknyttet traditionel viden, bør forbydes.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8b) | De rammer, der opstilles med denne forordning, er også nødvendige for at bevare og øge tilliden mellem parterne, de indfødte og lokale samfund samt de interessentgrupper, der er involveret i adgangen til genetiske ressourcer og delingen af de dermed forbundne fordele. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8b)

De rammer, der opstilles med denne forordning, er også nødvendige for at bevare og øge tilliden mellem parterne, de indfødte og lokale samfund samt de interessentgrupper, der er involveret i adgangen til genetiske ressourcer og delingen af de dermed forbundne fordele.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Af hensyn til retssikkerheden er det vigtigt, at Nagoyaprotokollens gennemførelsesbestemmelser alene bør gælde for genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der
  opnås adgang til
  , efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft for Unionens vedkommende. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Af hensyn til retssikkerheden er det vigtigt, at Nagoyaprotokollens gennemførelsesbestemmelser alene bør gælde for genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der
  opnås adgang til
  , efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft for Unionens vedkommende.

| (9) | Af hensyn til retssikkerheden er det vigtigt, at Nagoyaprotokollens gennemførelsesbestemmelser alene bør gælde for
  nye erhvervelser eller nye anvendelser af
  genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der
  finder sted eller påbegyndes
  , efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft for Unionens vedkommende. |
| --- | --- |

(9)

Af hensyn til retssikkerheden er det vigtigt, at Nagoyaprotokollens gennemførelsesbestemmelser alene bør gælde for
  nye erhvervelser eller nye anvendelser af
  genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der
  finder sted eller påbegyndes
  , efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft for Unionens vedkommende.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Det er vigtigt i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen at slå fast, at
  brugen
  af genetiske ressourcer vedrører forskning i og udvikling af genetiske
  materialeprøvers
  genetiske eller biokemiske sammensætning
  , og dette omfatter forskning i og udvikling af isolerede forbindelser udvundet af genetisk materiale, hvortil der er opnået adgang via en part til Nagoyaprotokollen
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Det er vigtigt i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen at slå fast, at
  brugen
  af genetiske ressourcer vedrører forskning i og udvikling af genetiske
  materialeprøvers
  genetiske eller biokemiske sammensætning
  , og dette omfatter forskning i og udvikling af isolerede forbindelser udvundet af genetisk materiale, hvortil der er opnået adgang via en part til Nagoyaprotokollen
  .

| (11) | Det er vigtigt i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen at slå fast, at
  udnyttelsen
  af genetiske ressourcer vedrører forskning i og udvikling af genetiske
  ressourcers
  genetiske eller biokemiske sammensætning.
  Ved forskning og udvikling bør forstås undersøgelser og studier af genetiske ressourcers genetiske eller biokemiske sammensætning med det sigte at fastslå kendsgerninger og nå frem til konklusioner, inklusive skabelse af innovation og praktiske anvendelsesmuligheder. |
| --- | --- |

(11)

Det er vigtigt i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen at slå fast, at
  udnyttelsen
  af genetiske ressourcer vedrører forskning i og udvikling af genetiske
  ressourcers
  genetiske eller biokemiske sammensætning.
  Ved forskning og udvikling bør forstås undersøgelser og studier af genetiske ressourcers genetiske eller biokemiske sammensætning med det sigte at fastslå kendsgerninger og nå frem til konklusioner, inklusive skabelse af innovation og praktiske anvendelsesmuligheder.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Med henblik på at sikre Nagoyaprotokollens effektive gennemførelse bør alle brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de har opnået adgang til at bruge genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden i overensstemmelse med gældende retlige krav og
  i givet fald
  sikre, at fordelene deles. Men da der er tale om mange forskellige typer af brugere i Unionen, er det uhensigtsmæssigt at pålægge alle brugere ens foranstaltninger med henblik på at udvise rettidig omhu.
  Derfor bør der kun fastsættes et minimum af foranstaltninger, hvormed der udvises rettidig omhu.
  Brugernes konkrete valg af værktøjer og foranstaltninger, hvormed de udviser rettidig omhu, bør lettes ved at anerkende bedste praksis og
  ledsageforanstaltninger til støtte for
  sektorspecifikke adfærdskodekser, standardkontraktklausuler og vejledning med henblik på at styrke retssikkerheden og mindske omkostningerne. Brugernes pligt til at opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele bør være tidsbegrænset og i overensstemmelse med tidshorisonten for en eventuel innovation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Med henblik på at sikre Nagoyaprotokollens effektive gennemførelse bør alle brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de har opnået adgang til at bruge genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden i overensstemmelse med gældende retlige krav og
  i givet fald
  sikre, at fordelene deles. Men da der er tale om mange forskellige typer af brugere i Unionen, er det uhensigtsmæssigt at pålægge alle brugere ens foranstaltninger med henblik på at udvise rettidig omhu.
  Derfor bør der kun fastsættes et minimum af foranstaltninger, hvormed der udvises rettidig omhu.
  Brugernes konkrete valg af værktøjer og foranstaltninger, hvormed de udviser rettidig omhu, bør lettes ved at anerkende bedste praksis og
  ledsageforanstaltninger til støtte for
  sektorspecifikke adfærdskodekser, standardkontraktklausuler og vejledning med henblik på at styrke retssikkerheden og mindske omkostningerne. Brugernes pligt til at opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele bør være tidsbegrænset og i overensstemmelse med tidshorisonten for en eventuel innovation.

| (14) | Med henblik på at sikre Nagoyaprotokollens effektive gennemførelse bør alle brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de har opnået adgang til at bruge genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden i overensstemmelse med gældende retlige krav og sikre, at fordelene deles. Men da der er tale om mange forskellige typer af brugere i Unionen, er det uhensigtsmæssigt at pålægge alle brugere ens foranstaltninger med henblik på at udvise rettidig omhu. Brugernes konkrete valg af værktøjer og foranstaltninger, hvormed de udviser rettidig omhu, bør lettes ved at anerkende bedste praksis og sektorspecifikke adfærdskodekser, standardkontraktklausuler og vejledning med henblik på at styrke retssikkerheden og mindske omkostningerne. Brugernes pligt til at opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele bør være tidsbegrænset og i overensstemmelse med tidshorisonten for en eventuel innovation. |
| --- | --- |

(14)

Med henblik på at sikre Nagoyaprotokollens effektive gennemførelse bør alle brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de har opnået adgang til at bruge genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden i overensstemmelse med gældende retlige krav og sikre, at fordelene deles. Men da der er tale om mange forskellige typer af brugere i Unionen, er det uhensigtsmæssigt at pålægge alle brugere ens foranstaltninger med henblik på at udvise rettidig omhu. Brugernes konkrete valg af værktøjer og foranstaltninger, hvormed de udviser rettidig omhu, bør lettes ved at anerkende bedste praksis og sektorspecifikke adfærdskodekser, standardkontraktklausuler og vejledning med henblik på at styrke retssikkerheden og mindske omkostningerne. Brugernes pligt til at opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele bør være tidsbegrænset og i overensstemmelse med tidshorisonten for en eventuel innovation.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | En vellykket gennemførelse af Nagoyaprotokollen afhænger af, at brugere af og ophavsmænd til genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer forhandler sig frem til gensidigt vedtagne vilkår, som ikke blot fører til en retfærdig deling af fordele, men ligeledes bidrager til Nagoyaprotokollens bredere målsætning om at bidrage til at bevare den biologiske mangfoldighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

En vellykket gennemførelse af Nagoyaprotokollen afhænger af, at brugere af og ophavsmænd til genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer forhandler sig frem til gensidigt vedtagne vilkår, som ikke blot fører til en retfærdig deling af fordele, men ligeledes bidrager til Nagoyaprotokollens bredere målsætning om at bidrage til at bevare den biologiske mangfoldighed.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | En brugerudviklet bedste praksis bør spille en vigtig rolle i fastlæggelsen af særligt velegnede foranstaltninger til at udvise rettidig omhu for at bringe sig i overensstemmelse med Nagoyaprotokollens gennemførelsesordning og opnå høj retssikkerhed og lave omkostninger. Brugerne bør kunne bygge på eksisterende adfærdskodekser for adgang og deling af fordele, der er udviklet til den akademiske sektor og forskellige erhvervsgrene. Brugersammenslutninger bør kunne anmode Kommissionen om at fastsætte, hvorvidt en bestemt kombination af procedurer, værktøjer eller mekanismer, som overvåges af en sammenslutning, kan anerkendes som bedste praksis. Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør anerkende, at det faktum, at en bruger følger en anerkendt bedste praksis, mindsker risikoen for, at denne bruger ikke overholder kravene, og berettiger til en lempet overensstemmelseskontrol. Det samme bør gælde bedste praksis, som er godkendt ved overenskomst mellem parterne til Nagoyaprotokollen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

En brugerudviklet bedste praksis bør spille en vigtig rolle i fastlæggelsen af særligt velegnede foranstaltninger til at udvise rettidig omhu for at bringe sig i overensstemmelse med Nagoyaprotokollens gennemførelsesordning og opnå høj retssikkerhed og lave omkostninger. Brugerne bør kunne bygge på eksisterende adfærdskodekser for adgang og deling af fordele, der er udviklet til den akademiske sektor og forskellige erhvervsgrene. Brugersammenslutninger bør kunne anmode Kommissionen om at fastsætte, hvorvidt en bestemt kombination af procedurer, værktøjer eller mekanismer, som overvåges af en sammenslutning, kan anerkendes som bedste praksis. Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør anerkende, at det faktum, at en bruger følger en anerkendt bedste praksis, mindsker risikoen for, at denne bruger ikke overholder kravene, og berettiger til en lempet overensstemmelseskontrol. Det samme bør gælde bedste praksis, som er godkendt ved overenskomst mellem parterne til Nagoyaprotokollen.

udgår

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Brugerne bør erklære, at de har udvist rettidig omhu, på bestemte udviklingstrin i kæden af aktiviteter
  , som udgør brug
  . Egnede udviklingstrin for sådanne erklæringer er ved modtagelse af
  offentlige
  forskningsmidler, når der anmodes om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet. Det bør bemærkes, at den erklæring, der afgives ved anmodningen om markedsføringstilladelse, ikke indgår i den egentlige godkendelsesprocedure og rettes til de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Brugerne bør erklære, at de har udvist rettidig omhu, på bestemte udviklingstrin i kæden af aktiviteter
  , som udgør brug
  . Egnede udviklingstrin for sådanne erklæringer er ved modtagelse af
  offentlige
  forskningsmidler, når der anmodes om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet. Det bør bemærkes, at den erklæring, der afgives ved anmodningen om markedsføringstilladelse, ikke indgår i den egentlige godkendelsesprocedure og rettes til de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til denne forordning.

| (17) | Brugerne bør erklære
  og fremlægge bevis på
  , at de har udvist rettidig omhu på bestemte udviklingstrin i kæden af aktiviteter. Egnede udviklingstrin for sådanne erklæringer er ved
  afgivelse af forudgående informeret samtykke og gensidigt vedtagne vilkår,
  modtagelse af offentlige forskningsmidler
  , når der ansøges om intellektuelle ejendomsrettigheder hos relevante nationale, regionale eller internationale institutioner
  , når der anmodes om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet. Det bør bemærkes, at den erklæring, der afgives ved
  ansøgningen om intellektuelle ejendomsrettigheder eller
  anmodningen om markedsføringstilladelse, ikke indgår i den egentlige godkendelsesprocedure og rettes til de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

(17)

Brugerne bør erklære
  og fremlægge bevis på
  , at de har udvist rettidig omhu på bestemte udviklingstrin i kæden af aktiviteter. Egnede udviklingstrin for sådanne erklæringer er ved
  afgivelse af forudgående informeret samtykke og gensidigt vedtagne vilkår,
  modtagelse af offentlige forskningsmidler
  , når der ansøges om intellektuelle ejendomsrettigheder hos relevante nationale, regionale eller internationale institutioner
  , når der anmodes om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet. Det bør bemærkes, at den erklæring, der afgives ved
  ansøgningen om intellektuelle ejendomsrettigheder eller
  anmodningen om markedsføringstilladelse, ikke indgår i den egentlige godkendelsesprocedure og rettes til de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til denne forordning.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Indsamling af genetiske ressourcer i naturen foretages
  oftest
  i
  ikke-erhvervsmæssigt
  øjemed af
  universitetsforskere
  eller
  samlere
  . I langt de fleste tilfælde og i næsten alle sektorer opnås adgangen til nyligt indsamlede genetiske ressourcer via mellemmænd, samlinger eller agenter, som erhverver genetiske ressourcer i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Indsamling af genetiske ressourcer i naturen foretages
  oftest
  i
  ikke-erhvervsmæssigt
  øjemed af
  universitetsforskere
  eller
  samlere
  . I langt de fleste tilfælde og i næsten alle sektorer opnås adgangen til nyligt indsamlede genetiske ressourcer via mellemmænd, samlinger eller agenter, som erhverver genetiske ressourcer i tredjelande.

| (18) | Indsamling af genetiske ressourcer i naturen foretages
  af private samlere og virksomheder, ofte
  i
  erhvervsmæssigt
  øjemed
  , og
  af
  akademiske forskere
  eller
  videnskabelige institutioner i ikke-erhvervsmæssigt øjemed
  . I langt de fleste tilfælde og i næsten alle sektorer opnås adgangen til nyligt indsamlede genetiske ressourcer via mellemmænd, samlinger eller agenter, som erhverver genetiske ressourcer i tredjelande
  , både erhvervsmæssigt og ikke-erhvervsmæssigt
  .
  Forordningen bør sikre, at bestemmelserne i de gensidigt vedtagne vilkår om den oprindelige adgang, der er relevant for videregivelse til tredjemand, efterleves af alle de involverede parter. I mange tilfælde kan den efterfølgende udnyttelse eller kommercielle udnyttelse nødvendiggøre nye gensidigt vedtagne vilkår. |
| --- | --- |

(18)

Indsamling af genetiske ressourcer i naturen foretages
  af private samlere og virksomheder, ofte
  i
  erhvervsmæssigt
  øjemed
  , og
  af
  akademiske forskere
  eller
  videnskabelige institutioner i ikke-erhvervsmæssigt øjemed
  . I langt de fleste tilfælde og i næsten alle sektorer opnås adgangen til nyligt indsamlede genetiske ressourcer via mellemmænd, samlinger eller agenter, som erhverver genetiske ressourcer i tredjelande
  , både erhvervsmæssigt og ikke-erhvervsmæssigt
  .
  Forordningen bør sikre, at bestemmelserne i de gensidigt vedtagne vilkår om den oprindelige adgang, der er relevant for videregivelse til tredjemand, efterleves af alle de involverede parter. I mange tilfælde kan den efterfølgende udnyttelse eller kommercielle udnyttelse nødvendiggøre nye gensidigt vedtagne vilkår.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Samlinger
  er
  vigtige

  ophavsmænd til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som
  bruges
  i Unionen.
  Der
  bør
  fastlægges en ordning for Unionens tilforladelige
  samlinger. Derved sikres, at samlinger, der er
  opført i registret over Unionens tilforladelige
  samlinger, på effektiv vis anvender foranstaltninger for alene at udlevere prøver af genetiske ressourcer til tredjemand med dokumentation for retmæssig erhvervelse og etablering af gensidigt vedtagne vilkår, hvor dette er nødvendigt. En ordning for
  Unionens tilforladelige
  samlinger forventes i betydelig grad at mindske risikoen for, at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer
  bruges
  i Unionen. Medlemsstaternes kompetente myndigheder vil kontrollere, om en samling opfylder kravene for at blive anerkendt som
  Unionens tilforladelige
  samling. Brugere, som erhverver genetiske ressourcer fra en samling, der er opført i Unionens register, bør anses for at have udvist rettidig omhu i henseende til at søge alle nødvendige oplysninger. Dette forventes at være til særlig gavn for akademiske forskere og små og mellemstore virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Samlinger
  er
  vigtige

  ophavsmænd til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som
  bruges
  i Unionen.
  Der
  bør
  fastlægges en ordning for Unionens tilforladelige
  samlinger. Derved sikres, at samlinger, der er
  opført i registret over Unionens tilforladelige
  samlinger, på effektiv vis anvender foranstaltninger for alene at udlevere prøver af genetiske ressourcer til tredjemand med dokumentation for retmæssig erhvervelse og etablering af gensidigt vedtagne vilkår, hvor dette er nødvendigt. En ordning for
  Unionens tilforladelige
  samlinger forventes i betydelig grad at mindske risikoen for, at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer
  bruges
  i Unionen. Medlemsstaternes kompetente myndigheder vil kontrollere, om en samling opfylder kravene for at blive anerkendt som
  Unionens tilforladelige
  samling. Brugere, som erhverver genetiske ressourcer fra en samling, der er opført i Unionens register, bør anses for at have udvist rettidig omhu i henseende til at søge alle nødvendige oplysninger. Dette forventes at være til særlig gavn for akademiske forskere og små og mellemstore virksomheder.

| (19) | De fleste samlinger
  er
  de mest tilgængelige

  formidlere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som
  udnyttes
  i Unionen.
  De kan som formidlere spille en vigtig rolle i at bistå andre brugere i kontrolkæden med at overholde deres forpligtelser. I dette øjemed
  bør
  der etableres et system for EU-registrerede
  samlinger. Derved
  skal det
  sikres, at samlinger, der er
  EU-registrerede
  samlinger, på effektiv vis anvender foranstaltninger for alene at udlevere prøver af genetiske ressourcer til tredjemand med dokumentation for retmæssig erhvervelse og etablering af gensidigt vedtagne vilkår, hvor dette er nødvendigt. En ordning for
  EU-registrerede
  samlinger forventes i betydelig grad at mindske risikoen for, at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer
  udnyttes
  i Unionen. Medlemsstaternes kompetente myndigheder vil kontrollere, om en samling opfylder kravene for at blive anerkendt som
  EU-registreret
  samling
  , herunder påvisning af kapacitet til at efterleve de overordnede mål fastsat i Nagoyaprotokollen om opnåelse af rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske ressourcer og som bidrager til bevarelsen af biodiversiteten
  . Brugere, som erhverver genetiske ressourcer fra en samling, der er opført i Unionens register, bør anses for at have udvist rettidig omhu i henseende til at søge alle nødvendige oplysninger. Dette forventes at være til særlig gavn for akademiske forskere og små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(19)

De fleste samlinger
  er
  de mest tilgængelige

  formidlere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som
  udnyttes
  i Unionen.
  De kan som formidlere spille en vigtig rolle i at bistå andre brugere i kontrolkæden med at overholde deres forpligtelser. I dette øjemed
  bør
  der etableres et system for EU-registrerede
  samlinger. Derved
  skal det
  sikres, at samlinger, der er
  EU-registrerede
  samlinger, på effektiv vis anvender foranstaltninger for alene at udlevere prøver af genetiske ressourcer til tredjemand med dokumentation for retmæssig erhvervelse og etablering af gensidigt vedtagne vilkår, hvor dette er nødvendigt. En ordning for
  EU-registrerede
  samlinger forventes i betydelig grad at mindske risikoen for, at uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer
  udnyttes
  i Unionen. Medlemsstaternes kompetente myndigheder vil kontrollere, om en samling opfylder kravene for at blive anerkendt som
  EU-registreret
  samling
  , herunder påvisning af kapacitet til at efterleve de overordnede mål fastsat i Nagoyaprotokollen om opnåelse af rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af genetiske ressourcer og som bidrager til bevarelsen af biodiversiteten
  . Brugere, som erhverver genetiske ressourcer fra en samling, der er opført i Unionens register, bør anses for at have udvist rettidig omhu i henseende til at søge alle nødvendige oplysninger. Dette forventes at være til særlig gavn for akademiske forskere og små og mellemstore virksomheder.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | De EU-registrerede samlinger bør efterleve målsætningen for Nagoyaprotokollen. De bør bidrage til at skabe øget bevidsthed og til kapacitetsopbygning i henhold til protokollens artikel 21 og 22 i det omfang, de ressourcer, de råder over, giver mulighed for dette. De kompetente myndigheder kan overveje at yde finansiering til samlingerne med henblik på sådanne aktiviteter. Alle EU-registrerede samlinger bør forsøge at bidrage til bestræbelserne på at dokumentere traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer i samarbejde med oprindelige og lokale samfund, myndigheder, antropologer og andre aktører, i relevant omfang. Denne viden skal håndteres med fuld respekt for de relevante rettigheder. Oplysninger om denne viden skal offentliggøres, når dette tjener og på ingen måde udgør en omgåelse af eller hindring for beskyttelsen af de relevante rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

De EU-registrerede samlinger bør efterleve målsætningen for Nagoyaprotokollen. De bør bidrage til at skabe øget bevidsthed og til kapacitetsopbygning i henhold til protokollens artikel 21 og 22 i det omfang, de ressourcer, de råder over, giver mulighed for dette. De kompetente myndigheder kan overveje at yde finansiering til samlingerne med henblik på sådanne aktiviteter. Alle EU-registrerede samlinger bør forsøge at bidrage til bestræbelserne på at dokumentere traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer i samarbejde med oprindelige og lokale samfund, myndigheder, antropologer og andre aktører, i relevant omfang. Denne viden skal håndteres med fuld respekt for de relevante rettigheder. Oplysninger om denne viden skal offentliggøres, når dette tjener og på ingen måde udgør en omgåelse af eller hindring for beskyttelsen af de relevante rettigheder.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør kontrollere, at brugerne overholder deres forpligtelser. De kompetente myndigheder bør i den forbindelse acceptere internationalt anerkendte overensstemmelsescertifikater som bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at de gensidigt vedtagne vilkår er fastlagt. De kompetente myndigheder bør også føre register over den udførte kontrol, og de relevante oplysninger bør stilles til rådighed i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør kontrollere, at brugerne overholder deres forpligtelser. De kompetente myndigheder bør i den forbindelse acceptere internationalt anerkendte overensstemmelsescertifikater som bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at de gensidigt vedtagne vilkår er fastlagt. De kompetente myndigheder bør også føre register over den udførte kontrol, og de relevante oplysninger bør stilles til rådighed i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger.

| (20) | Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør kontrollere, at brugerne overholder deres forpligtelser. De kompetente myndigheder bør i den forbindelse acceptere internationalt anerkendte overensstemmelsescertifikater som bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at de gensidigt vedtagne vilkår er fastlagt.
  Hvor et internationalt certifikat ikke er tilgængeligt, bør andre juridisk acceptable former for overholdelse betragtes som bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at der var fastlagt gensidigt vedtagne vilkår.
  De kompetente myndigheder bør også føre register over den udførte kontrol, og de relevante oplysninger bør stilles til rådighed i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaternes kompetente myndigheder bør kontrollere, at brugerne overholder deres forpligtelser. De kompetente myndigheder bør i den forbindelse acceptere internationalt anerkendte overensstemmelsescertifikater som bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at de gensidigt vedtagne vilkår er fastlagt.
  Hvor et internationalt certifikat ikke er tilgængeligt, bør andre juridisk acceptable former for overholdelse betragtes som bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at der var fastlagt gensidigt vedtagne vilkår.
  De kompetente myndigheder bør også føre register over den udførte kontrol, og de relevante oplysninger bør stilles til rådighed i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Unionen bør handle proaktivt for at sikre, at målene i Nagoyaprotokollen om en global multilateral ordning til deling af fordele bliver nået med henblik på at øge midlerne til støtte for bevarelsen af biologisk mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele på verdensplan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Unionen bør handle proaktivt for at sikre, at målene i Nagoyaprotokollen om en global multilateral ordning til deling af fordele bliver nået med henblik på at øge midlerne til støtte for bevarelsen af biologisk mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele på verdensplan.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | En EU-platform for adgang bør lette drøftelser om og bidrage til at strømline adgangsbetingelserne i medlemsstaterne, adgangsordningers udformning og præstationer, forenklet adgang for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til samlinger i Unionen, adgang for Unionens berørte parter i tredjelande og udveksling af bedste praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

En EU-platform for adgang bør lette drøftelser om og bidrage til at strømline adgangsbetingelserne i medlemsstaterne, adgangsordningers udformning og præstationer, forenklet adgang for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til samlinger i Unionen, adgang for Unionens berørte parter i tredjelande og udveksling af bedste praksis.

| (23) | En EU-platform for adgang
  og rimelig og retfærdig deling af fordelene
  bør lette drøftelser om og bidrage til at strømline adgangsbetingelserne i medlemsstaterne, adgangsordningers udformning og præstationer
  af ordninger for adgang og deling af fordele
  , forenklet adgang
  og deling af fordele
  for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til
  og deling af fordele
  fra samlinger i Unionen, adgang
  og deling af fordele
  for Unionens berørte parter i tredjelande og udveksling af bedste praksis.
  EU-platformen bør fuldt ud respektere medlemsstaters kompetencer og tage sigte på, i hensigtsmæssigt omfang, at sikre inddragelsen af oprindelige og lokale samfund i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen. |
| --- | --- |

(23)

En EU-platform for adgang
  og rimelig og retfærdig deling af fordelene
  bør lette drøftelser om og bidrage til at strømline adgangsbetingelserne i medlemsstaterne, adgangsordningers udformning og præstationer
  af ordninger for adgang og deling af fordele
  , forenklet adgang
  og deling af fordele
  for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til
  og deling af fordele
  fra samlinger i Unionen, adgang
  og deling af fordele
  for Unionens berørte parter i tredjelande og udveksling af bedste praksis.
  EU-platformen bør fuldt ud respektere medlemsstaters kompetencer og tage sigte på, i hensigtsmæssigt omfang, at sikre inddragelsen af oprindelige og lokale samfund i overensstemmelse med Nagoyaprotokollen.

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning fastsættes regler for adgang og deling af fordele for genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  efter
  Nagoyaprotokollens bestemmelser om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen). | Ved denne forordning fastsættes regler for
  efterlevelsen af
  adgang og deling af fordele for genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  i overensstemmelse med
  Nagoyaprotokollens bestemmelser om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen). |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning fastsættes regler for adgang og deling af fordele for genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  efter
  Nagoyaprotokollens bestemmelser om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen).

Ved denne forordning fastsættes regler for
  efterlevelsen af
  adgang og deling af fordele for genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  i overensstemmelse med
  Nagoyaprotokollens bestemmelser om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse, til konventionen om den biologiske mangfoldighed (Nagoyaprotokollen).

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Formålet med denne forordning er en rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, som følger af udnyttelsen af genetiske ressourcer, for dermed at bidrage til bevarelse af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele i overensstemmelse med målene i konventionen om den biologiske mangfoldighed (»konventionen«). |

Kommissionens forslag

Ændring

Formålet med denne forordning er en rimelig og retfærdig fordeling af de fordele, som følger af udnyttelsen af genetiske ressourcer, for dermed at bidrage til bevarelse af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele i overensstemmelse med målene i konventionen om den biologiske mangfoldighed (»konventionen«).

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | I denne forordning fastsættes forpligtelser for brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer. Systemet til gennemførelse af Nagoyaprotokollen, som indføres med denne forordning, omfatter ligeledes ordninger, der gør det lettere for brugerne at overholde deres forpligtelser, og en ramme for de overvågnings- og kontrolmekanismer, som EU's medlemsstater skal udforme og indføre. Denne forordning indeholder også bestemmelser, der tilskynder relevante aktører til at iværksætte aktiviteter, der øger bevidstheden om betydningen af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer samt om de dermed forbundne spørgsmål om adgang og deling af fordele, og aktiviteter, der bidrager til kapacitetsopbygning i udviklingslandene i overensstemmelse med Nagoyaprotokollens bestemmelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

I denne forordning fastsættes forpligtelser for brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer. Systemet til gennemførelse af Nagoyaprotokollen, som indføres med denne forordning, omfatter ligeledes ordninger, der gør det lettere for brugerne at overholde deres forpligtelser, og en ramme for de overvågnings- og kontrolmekanismer, som EU's medlemsstater skal udforme og indføre. Denne forordning indeholder også bestemmelser, der tilskynder relevante aktører til at iværksætte aktiviteter, der øger bevidstheden om betydningen af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer samt om de dermed forbundne spørgsmål om adgang og deling af fordele, og aktiviteter, der bidrager til kapacitetsopbygning i udviklingslandene i overensstemmelse med Nagoyaprotokollens bestemmelser.

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Denne forordning gælder for genetiske ressourcer, som stater udøver suveræne rettigheder over, tillige med traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der opnås adgang til, efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft i Unionen. Den gælder også for de fordele, der opstår ved
  brugen
  af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer. | Denne forordning gælder for genetiske ressourcer, som stater udøver suveræne rettigheder over, tillige med traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der opnås adgang til, efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft i Unionen. Den gælder også for de fordele, der opstår ved
  udnyttelse
  af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer. |
| Denne forordning gælder ikke for genetiske ressourcer, for hvilke adgang og deling af fordele styres af et særligt internationalt instrument, som Unionen er part i. | Denne forordning gælder ikke for genetiske ressourcer, for hvilke adgang og deling af fordele styres af et særligt internationalt instrument, som Unionen er part i. |
| | Denne forordning finder ikke anvendelse på genetiske ressourcer med oprindelse i et land, der har truffet bestemmelse om ikke at indføre indenlandske adgangsregler i overensstemmelse med de gældende krav i Nagoyaprotokollen eller på handel med råvarer i almindelighed. Nyttigt og relevant arbejde eller praksis, der udføres inden for andre internationale organisationer, skal i behørigt omfang tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning gælder for genetiske ressourcer, som stater udøver suveræne rettigheder over, tillige med traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der opnås adgang til, efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft i Unionen. Den gælder også for de fordele, der opstår ved
  brugen
  af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer.

Denne forordning gælder for genetiske ressourcer, som stater udøver suveræne rettigheder over, tillige med traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der opnås adgang til, efter at Nagoyaprotokollen er trådt i kraft i Unionen. Den gælder også for de fordele, der opstår ved
  udnyttelse
  af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer.

Denne forordning gælder ikke for genetiske ressourcer, for hvilke adgang og deling af fordele styres af et særligt internationalt instrument, som Unionen er part i.

Denne forordning gælder ikke for genetiske ressourcer, for hvilke adgang og deling af fordele styres af et særligt internationalt instrument, som Unionen er part i.

Denne forordning finder ikke anvendelse på genetiske ressourcer med oprindelse i et land, der har truffet bestemmelse om ikke at indføre indenlandske adgangsregler i overensstemmelse med de gældende krav i Nagoyaprotokollen eller på handel med råvarer i almindelighed. Nyttigt og relevant arbejde eller praksis, der udføres inden for andre internationale organisationer, skal i behørigt omfang tages i betragtning.

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | »genetiske ressourcer«: genetisk materiale af aktuel eller potentiel værdi |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

»genetiske ressourcer«: genetisk materiale af aktuel eller potentiel værdi

| 3) | »genetiske ressourcer«: genetisk materiale af reel eller potentiel værdi
  eller derivater heraf |
| --- | --- |

3)

»genetiske ressourcer«: genetisk materiale af reel eller potentiel værdi
  eller derivater heraf

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a) | »derivat«: en naturligt forekommende biokemisk forbindelse, der opstår som følge af biologiske eller genetiske ressourcers genetiske ekspression eller metabolisme, også selv om det ikke indeholder genmateriale |

Kommissionens forslag

Ændring

3a)

»derivat«: en naturligt forekommende biokemisk forbindelse, der opstår som følge af biologiske eller genetiske ressourcers genetiske ekspression eller metabolisme, også selv om det ikke indeholder genmateriale

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | »bruger«: en fysisk eller juridisk person, som
  bruger
  genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer |

Kommissionens forslag

Ændring

5)

»bruger«: en fysisk eller juridisk person, som
  bruger
  genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer

| 5) | »bruger«: en fysisk eller juridisk person, som
  udnytter
  genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  , eller som efterfølgende kommercielt udnytter genetiske ressourcer eller produkter, der er baseret på genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer |
| --- | --- |

5)

»bruger«: en fysisk eller juridisk person, som
  udnytter
  genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  , eller som efterfølgende kommercielt udnytter genetiske ressourcer eller produkter, der er baseret på genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6) | »
  brug
  af genetiske ressourcer«: udførelse af forskning i og udvikling af genetiske ressourcers genetiske eller biokemiske sammensætning |

Kommissionens forslag

Ændring

6)

»
  brug
  af genetiske ressourcer«: udførelse af forskning i og udvikling af genetiske ressourcers genetiske eller biokemiske sammensætning

| 6) | »
  udnyttelse
  af genetiske ressourcer«: udførelse af forskning i og udvikling af genetiske ressourcers genetiske eller biokemiske sammensætning
  , herunder gennem anvendelse af bioteknologi |
| --- | --- |

6)

»
  udnyttelse
  af genetiske ressourcer«: udførelse af forskning i og udvikling af genetiske ressourcers genetiske eller biokemiske sammensætning
  , herunder gennem anvendelse af bioteknologi

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a) | »kommerciel udnyttelse«: i denne forordnings forstand den første tilgængeliggørelse af et produkt på Unionens marked |

Kommissionens forslag

Ændring

6a)

»kommerciel udnyttelse«: i denne forordnings forstand den første tilgængeliggørelse af et produkt på Unionens marked

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b) | »bioteknologi«: enhver teknologisk anvendelsesmåde, hvor der bruges biologiske systemer, levende organismer, eller derivater heraf, med henblik på at fremstille eller ændre produkter og processer til en bestemt brug |

Kommissionens forslag

Ændring

6b)

»bioteknologi«: enhver teknologisk anvendelsesmåde, hvor der bruges biologiske systemer, levende organismer, eller derivater heraf, med henblik på at fremstille eller ændre produkter og processer til en bestemt brug

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 8 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8a) | »uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer«: genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der er erhvervet i strid med gældende international og national ret om adgang til og deling af fordele i oprindelseslandet |

Kommissionens forslag

Ændring

8a)

»uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer«: genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, der er erhvervet i strid med gældende international og national ret om adgang til og deling af fordele i oprindelseslandet

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11) | »internationalt anerkendt overensstemmelsescertifikat«: en adgangstilladelse eller tilsvarende, som er udstedt af en kompetent national myndighed efter Nagoyaprotokollens artikel 6, stk. 3, litra e), og som stilles til rådighed for clearingcentret for adgang og deling af fordele |

Kommissionens forslag

Ændring

11)

»internationalt anerkendt overensstemmelsescertifikat«: en adgangstilladelse eller tilsvarende, som er udstedt af en kompetent national myndighed efter Nagoyaprotokollens artikel 6, stk. 3, litra e), og som stilles til rådighed for clearingcentret for adgang og deling af fordele

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 3 — nr. 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 12) | »clearingcentret for adgang og deling af fordele«: den globale informationsudvekslingsportal, der nedsættes i henhold til Nagoyaprotokollens artikel 14, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Ændring

12)

»clearingcentret for adgang og deling af fordele«: den globale informationsudvekslingsportal, der nedsættes i henhold til Nagoyaprotokollens artikel 14, stk. 1.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Udnyttelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer forbydes i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

-1.
     
  Udnyttelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer forbydes i Unionen.

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Brugerne skal udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de bruger genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som de har opnået adgang til, i
  henhold til
  gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele, og at fordele
  i givet fald
  er rimeligt og retfærdigt delt på
  gensidigt
  aftalte vilkår. Brugerne skal søge, opbevare og videregive oplysninger af relevans for adgang
  og
  deling af fordele til de efterfølgende brugere. | 1.   Brugerne skal udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de bruger genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som de har opnået adgang til
  ved forudgående informeret samtykke og baseret på gensidigt vedtagne vilkår som fastsat
  i gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele, og at fordele er rimeligt og retfærdigt delt på
  disse
  aftalte vilkår. Brugerne skal søge, opbevare og videregive alle oplysninger
  og dokumenter
  af relevans for adgang, deling af fordele
  og overholdelse af denne forordnings bestemmelser
  til de efterfølgende brugere. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Brugerne skal udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de bruger genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som de har opnået adgang til, i
  henhold til
  gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele, og at fordele
  i givet fald
  er rimeligt og retfærdigt delt på
  gensidigt
  aftalte vilkår. Brugerne skal søge, opbevare og videregive oplysninger af relevans for adgang
  og
  deling af fordele til de efterfølgende brugere.

1.   Brugerne skal udvise rettidig omhu for at sikre sig, at de bruger genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, som de har opnået adgang til
  ved forudgående informeret samtykke og baseret på gensidigt vedtagne vilkår som fastsat
  i gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele, og at fordele er rimeligt og retfærdigt delt på
  disse
  aftalte vilkår. Brugerne skal søge, opbevare og videregive alle oplysninger
  og dokumenter
  af relevans for adgang, deling af fordele
  og overholdelse af denne forordnings bestemmelser
  til de efterfølgende brugere.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden må kun overføres til andre brugere, hvis i overensstemmelse med det internationalt anerkendte certifikat om overholdelse og de gensidigt vedtagne vilkår, eller med forudgående informeret samtykke og gensidigt vedtagne vilkår. Ved mangel på gensidigt vedtagne vilkår eller hvis de efterfølgende brugere har til hensigt at udnytte sådanne genetiske ressourcer eller traditionel viden på betingelser, der ikke indgår i de tidligere vilkår, er disse brugere forpligtet til at søge gensidigt vedtagne vilkår med oprindelseslandet. |

Kommissionens forslag

Ændring

1a.
     
  Genetiske ressourcer og tilknyttet traditionel viden må kun overføres til andre brugere, hvis i overensstemmelse med det internationalt anerkendte certifikat om overholdelse og de gensidigt vedtagne vilkår, eller med forudgående informeret samtykke og gensidigt vedtagne vilkår. Ved mangel på gensidigt vedtagne vilkår eller hvis de efterfølgende brugere har til hensigt at udnytte sådanne genetiske ressourcer eller traditionel viden på betingelser, der ikke indgår i de tidligere vilkår, er disse brugere forpligtet til at søge gensidigt vedtagne vilkår med oprindelseslandet.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Brugere skal: | 2.   Brugere skal: |
| a) | søge, opbevare og videregive følgende oplysninger til efterfølgende brugere: |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Brugere skal:

2.   Brugere skal:

a)

søge, opbevare og videregive følgende oplysninger til efterfølgende brugere:

| a) | søge, opbevare og videregive følgende oplysninger til efterfølgende brugere
  om det internationalt anerkendte efterlevelsescertifikat i tilfælde omhandlende genetiske ressourcer opnået fra parter til Nagoyaprotokollen, der har reguleret adgangen til deres genetiske ressourcer i medfør af protokollens artikel 6, såvel som om indholdet af de gensidigt vedtagne vilkår, og oplysninger om
  : |
| --- | --- |

a)

søge, opbevare og videregive følgende oplysninger til efterfølgende brugere
  om det internationalt anerkendte efterlevelsescertifikat i tilfælde omhandlende genetiske ressourcer opnået fra parter til Nagoyaprotokollen, der har reguleret adgangen til deres genetiske ressourcer i medfør af protokollens artikel 6, såvel som om indholdet af de gensidigt vedtagne vilkår, og oplysninger om
  :

| | 1) | dato og sted, hvor der er opnået adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer |
| --- | --- | --- |

1)

dato og sted, hvor der er opnået adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer

| | 1) | dato og sted, hvor der er opnået adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer |
| --- | --- | --- |

1)

dato og sted, hvor der er opnået adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer

| | 2) | beskrivelse af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, der bruges, herunder disponible, entydige identifikatorer |
| --- | --- | --- |

2)

beskrivelse af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, der bruges, herunder disponible, entydige identifikatorer

| | 2) | beskrivelse af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, der bruges, herunder disponible, entydige identifikatorer |
| --- | --- | --- |

2)

beskrivelse af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, der bruges, herunder disponible, entydige identifikatorer

| | 3) | den kilde, hvorfra den pågældende ressource eller viden er direkte opnået, samt efterfølgende brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer |
| --- | --- | --- |

3)

den kilde, hvorfra den pågældende ressource eller viden er direkte opnået, samt efterfølgende brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer

| | 3) | den kilde, hvorfra den pågældende ressource eller viden er direkte opnået, samt efterfølgende brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer |
| --- | --- | --- |

3)

den kilde, hvorfra den pågældende ressource eller viden er direkte opnået, samt efterfølgende brugere af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer

| | 4) | findes
  der
  , eller findes
  der ikke
  , rettigheder og forpligtelser vedrørende adgang og deling af fordele |
| --- | --- | --- |

4)

findes
  der
  , eller findes
  der ikke
  , rettigheder og forpligtelser vedrørende adgang og deling af fordele

| | 4) | hvorvidt der
  findes, eller
  ikke
  findes, rettigheder og forpligtelser vedrørende adgang og deling af fordele |
| --- | --- | --- |

4)

hvorvidt der
  findes, eller
  ikke
  findes, rettigheder og forpligtelser vedrørende adgang og deling af fordele

| | 5) | afgørelser om adgang
  og gensidigt vedtagne vilkår, hvis det er relevant; |
| --- | --- | --- |

5)

afgørelser om adgang
  og gensidigt vedtagne vilkår, hvis det er relevant;

| | 5) | adgangstilladelser
  og gensidigt vedtagne vilkår,
  herunder ordninger vedrørende deling af fordele
  , hvis det er relevant |
| --- | --- | --- |

5)

adgangstilladelser
  og gensidigt vedtagne vilkår,
  herunder ordninger vedrørende deling af fordele
  , hvis det er relevant

| | 6) | anvendelsen af krav vedrørende adgang og deling af fordele fastsat i specialiserede internationale instrumenter i den i artikel 2 fastsatte forstand, der kan indskrænke eller reducere brugerens forpligtelser i henhold til denne forordning. I givet fald skal det af oplysningerne også fremgå, at udnyttelsen er omfattet af de specialiserede instrumenter; |
| --- | --- | --- |

6)

anvendelsen af krav vedrørende adgang og deling af fordele fastsat i specialiserede internationale instrumenter i den i artikel 2 fastsatte forstand, der kan indskrænke eller reducere brugerens forpligtelser i henhold til denne forordning. I givet fald skal det af oplysningerne også fremgå, at udnyttelsen er omfattet af de specialiserede instrumenter;

| b) | indhente yderligere oplysninger eller dokumentation, hvis der fortsat er usikkerhed om, hvorvidt adgangen og brugen er retmæssig, og |
| --- | --- |

b)

indhente yderligere oplysninger eller dokumentation, hvis der fortsat er usikkerhed om, hvorvidt adgangen og brugen er retmæssig, og

| b) | indhente yderligere oplysninger eller dokumentation, hvis der fortsat er usikkerhed om, hvorvidt adgangen og brugen er retmæssig, og |
| --- | --- |

b)

indhente yderligere oplysninger eller dokumentation, hvis der fortsat er usikkerhed om, hvorvidt adgangen og brugen er retmæssig, og

| c) | opnå en egentlig adgangstilladelse og fastsætte gensidigt vedtagne vilkår eller indstille brugen, hvis det viser sig, at adgangen ikke er opnået i henhold til gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele. |
| --- | --- |

c)

opnå en egentlig adgangstilladelse og fastsætte gensidigt vedtagne vilkår eller indstille brugen, hvis det viser sig, at adgangen ikke er opnået i henhold til gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele.

| c) | opnå en egentlig adgangstilladelse og fastsætte gensidigt vedtagne vilkår eller indstille brugen, hvis det viser sig, at adgangen ikke er opnået i henhold til gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele. |
| --- | --- |

c)

opnå en egentlig adgangstilladelse og fastsætte gensidigt vedtagne vilkår eller indstille brugen, hvis det viser sig, at adgangen ikke er opnået i henhold til gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele.

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Brugerne skal opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele i tyve år efter, at
  brugsperioden
  er udløbet. | 3.   Brugerne skal opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele i tyve år efter, at
  udnyttelsesperioden eller perioden for efterfølgende kommerciel udnyttelse
  er udløbet. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Brugerne skal opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele i tyve år efter, at
  brugsperioden
  er udløbet.

3.   Brugerne skal opbevare oplysninger af relevans for adgang og deling af fordele i tyve år efter, at
  udnyttelsesperioden eller perioden for efterfølgende kommerciel udnyttelse
  er udløbet.

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14a med henblik på indførelse af reglerne om deling af fordele i overensstemmelse med stk. 4a senest ...

   (2)

  . I disse regler skal der kræves en deling af fordele på mindst samme niveau som bedste praksis inden for den pågældende sektor samt indførelse af betingelser for delingen af ikkeøkonomiske fordele. |

Kommissionens forslag

Ændring

4a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 14a med henblik på indførelse af reglerne om deling af fordele i overensstemmelse med stk. 4a senest ...

   (2)

  . I disse regler skal der kræves en deling af fordele på mindst samme niveau som bedste praksis inden for den pågældende sektor samt indførelse af betingelser for delingen af ikkeøkonomiske fordele.

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Når brugere forhandler om gensidigt vedtagne vilkår med formidlere til genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, søger de at sikre, at sådanne vilkår bidrager til at bevare den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele og til at overføre teknologi til udviklingslande. |

Kommissionens forslag

Ændring

4b.
     
  Når brugere forhandler om gensidigt vedtagne vilkår med formidlere til genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, søger de at sikre, at sådanne vilkår bidrager til at bevare den biologiske mangfoldighed og bæredygtig udnyttelse af dens bestanddele og til at overføre teknologi til udviklingslande.

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | udgår |
| Unionens tilforladelige samlinger | |
| 1.
     
  Kommissionen skal oprette og føre Unionens register over tilforladelige samlinger. Registeret skal være internetbaseret, lettilgængelig for brugerne og omfatte samlinger af genetiske ressourcer, der anses for at opfylde kriterierne for Unionens tilforladelige samling. | |
| 2.
     
  Hver medlemsstat skal efter anmodning fra en samling under dens jurisdiktion overveje at opføre denne samling i Unionens register over tilforladelige samlinger. Efter at have kontrolleret, at samlingen opfylder de kriterier, der er fastsat i stk. 3, skal medlemsstaten straks underrette Kommissionen om denne samlings navn, kontaktoplysninger og type. Kommissionen skal straks indføje de således modtagne oplysninger i Unionens register over tilforladelige samlinger. | |
| 3.
     
  For at en samling kan opføres i Unionens register over tilforladelige samlinger, skal en samlings ejer godtgøre sin kapacitet til: | |
| a) | at anvende standardiserede procedurer til at udveksle prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger med andre samlinger og udlevere prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger til tredjemand med henblik på dennes brug heraf |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 5

udgår

Unionens tilforladelige samlinger

1.
     
  Kommissionen skal oprette og føre Unionens register over tilforladelige samlinger. Registeret skal være internetbaseret, lettilgængelig for brugerne og omfatte samlinger af genetiske ressourcer, der anses for at opfylde kriterierne for Unionens tilforladelige samling.

2.
     
  Hver medlemsstat skal efter anmodning fra en samling under dens jurisdiktion overveje at opføre denne samling i Unionens register over tilforladelige samlinger. Efter at have kontrolleret, at samlingen opfylder de kriterier, der er fastsat i stk. 3, skal medlemsstaten straks underrette Kommissionen om denne samlings navn, kontaktoplysninger og type. Kommissionen skal straks indføje de således modtagne oplysninger i Unionens register over tilforladelige samlinger.

3.
     
  For at en samling kan opføres i Unionens register over tilforladelige samlinger, skal en samlings ejer godtgøre sin kapacitet til:

a)

at anvende standardiserede procedurer til at udveksle prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger med andre samlinger og udlevere prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger til tredjemand med henblik på dennes brug heraf

| b) | kun at udlevere prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger til tredjemand med henblik på dennes brug heraf sammen med dokumentation for, at der er opnået adgang til ressourcerne og oplysningerne i henhold til gældende lovkrav og, hvis det er relevant, gensidigt aftalte vilkår om en rimelig og retfærdig deling af fordele |
| --- | --- |

b)

kun at udlevere prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger til tredjemand med henblik på dennes brug heraf sammen med dokumentation for, at der er opnået adgang til ressourcerne og oplysningerne i henhold til gældende lovkrav og, hvis det er relevant, gensidigt aftalte vilkår om en rimelig og retfærdig deling af fordele

| c) | at føre optegnelser over alle prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger til tredjemand med henblik på dennes brug heraf |
| --- | --- |

c)

at føre optegnelser over alle prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger til tredjemand med henblik på dennes brug heraf

| d) | at oprette eller bruge entydige identifikatorer for prøver af genetiske ressourcer, som udleveres til tredjemand |
| --- | --- |

d)

at oprette eller bruge entydige identifikatorer for prøver af genetiske ressourcer, som udleveres til tredjemand

| e) | at bruge egnede sporings- og overvågningsredskaber til at udveksle prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger med andre samlinger. |
| --- | --- |

e)

at bruge egnede sporings- og overvågningsredskaber til at udveksle prøver af genetiske ressourcer og tilknyttede oplysninger med andre samlinger.

4.
     
  Medlemsstaterne skal regelmæssigt kontrollere, at hver enkelt samling inden for deres jurisdiktion, som er opført i Unionens register over tilforladelige samlinger, på effektiv vis anvender de foranstaltninger, der er fastsat i stk. 3.

Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen, hvis en samling inden for deres jurisdiktion, der er opført i Unionens register, ikke længere opfylder stk. 3.

5.
     
  Hvis der foreligger belæg for, at en samling, der er opført i Unionens register over tilforladelige samlinger, ikke anvender foranstaltningerne i stk. 3, skal den pågældende medlemsstat straks fastsætte afhjælpende foranstaltninger i dialog med ejeren af samlingen.

Kommissionen fjerner en samling fra Unionens register over tilforladelige samlinger, hvis den — navnlig på grundlag af oplysninger, som forelægges i medfør til stk. 4 — har konstateret, at en samling i Unionens register over tilforladelige samlinger har betydelige eller vedvarende vanskeligheder med at bringe sig i overensstemmelse med stk. 3.

6.
     
  Kommissionen bemyndiges til at vedtage gennemførelsesretsakter for at fastsætte procedurer for gennemførelsen af denne artikels stk. 1 til 5. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 15, stk. 2.

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen offentliggør en liste over de kompetente myndigheder, bl.a. på internettet. Kommissionen holder listen ajour. | 2.   Kommissionen offentliggør en liste over de kompetente myndigheder, bl.a. på internettet. Kommissionen holder listen ajour.
  Der tages særligt hensyn til regioner i den yderste periferi i betragtning af vigtigheden og skrøbeligheden af de genetiske ressourcer, der forekommer i disse områder, og med henblik at undgå enhver form for misbrug. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Kommissionen offentliggør en liste over de kompetente myndigheder, bl.a. på internettet. Kommissionen holder listen ajour.

2.   Kommissionen offentliggør en liste over de kompetente myndigheder, bl.a. på internettet. Kommissionen holder listen ajour.
  Der tages særligt hensyn til regioner i den yderste periferi i betragtning af vigtigheden og skrøbeligheden af de genetiske ressourcer, der forekommer i disse områder, og med henblik at undgå enhver form for misbrug.

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Det af Kommissionen udpegede kontaktpunkt, jf. stk. 3, drager omsorg for høring af de relevante EU-organer, der er oprettet i henhold til forordning (EF) nr. 338/97

   (3)

  , og af de nationale myndigheder, som er ansvarlige for gennemførelsen af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)
     
  Det af Kommissionen udpegede kontaktpunkt, jf. stk. 3, drager omsorg for høring af de relevante EU-organer, der er oprettet i henhold til forordning (EF) nr. 338/97

   (3)

  , og af de nationale myndigheder, som er ansvarlige for gennemførelsen af denne forordning.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Den kompetente myndighed og kontaktpunktet for adgang og deling af fordele rådgiver offentligheden og de potentielle brugere, der søger oplysninger om gennemførelsen af denne forordning og de relevante bestemmelser i konventionen og Nagoyaprotokollen i Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

3b.
     
  Den kompetente myndighed og kontaktpunktet for adgang og deling af fordele rådgiver offentligheden og de potentielle brugere, der søger oplysninger om gennemførelsen af denne forordning og de relevante bestemmelser i konventionen og Nagoyaprotokollen i Unionen.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.
     
  Medlemsstaterne og Kommissionen anmoder alle modtagere af offentlig forskningsstøtte, som involverer brug af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, om at erklære, at de vil udvise rettidig omhu i henhold til artikel 4. | udgår |

Kommissionens forslag

Ændring

1.
     
  Medlemsstaterne og Kommissionen anmoder alle modtagere af offentlig forskningsstøtte, som involverer brug af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer, om at erklære, at de vil udvise rettidig omhu i henhold til artikel 4.

udgår

Ændring 60

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Brugerne skal erklære over for de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til artikel 6, stk. 1, at de har
  udvist rettidig omhu i henhold til
  artikel 4, når de anmoder om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, eller på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet. | 2.   Brugerne skal erklære over for de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til artikel 6, stk. 1, at de har
  overholdt bestemmelserne i
  artikel 4
  og vil fremlægge de tilhørende oplysninger
  , når de |
| | a) | sikrer sig forudgående informeret samtykke og gensidigt vedtagne vilkår |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Brugerne skal erklære over for de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til artikel 6, stk. 1, at de har
  udvist rettidig omhu i henhold til
  artikel 4, når de anmoder om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, eller på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet.

2.   Brugerne skal erklære over for de kompetente myndigheder, der er oprettet i henhold til artikel 6, stk. 1, at de har
  overholdt bestemmelserne i
  artikel 4
  og vil fremlægge de tilhørende oplysninger
  , når de

a)

sikrer sig forudgående informeret samtykke og gensidigt vedtagne vilkår

| b) | modtager forskningsfinansiering, der omfatter brug af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer |
| --- | --- |

b)

modtager forskningsfinansiering, der omfatter brug af genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer

| c) | ansøger om patentbeskyttelse eller nye sortsbeskyttelser hos relevante nationale, regionale eller internationale institutioner, der bl.a. dækker de tilgængeliggjorte genetiske ressourcer, produkter, herunder biprodukter, og fremgangsmåder, der hidrører fra anvendelse af bioteknologi eller traditionel viden tilknyttet de genetiske ressourcer |
| --- | --- |

c)

ansøger om patentbeskyttelse eller nye sortsbeskyttelser hos relevante nationale, regionale eller internationale institutioner, der bl.a. dækker de tilgængeliggjorte genetiske ressourcer, produkter, herunder biprodukter, og fremgangsmåder, der hidrører fra anvendelse af bioteknologi eller traditionel viden tilknyttet de genetiske ressourcer

| d) | anmoder om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, eller |
| --- | --- |

d)

anmoder om markedsføringstilladelse for et produkt, som er udviklet på grundlag af genetiske ressourcer eller traditionel viden i tilknytning til sådanne ressourcer, eller

| e) | på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet. |
| --- | --- |

e)

på markedsføringstidspunktet, hvis en markedsføringstilladelse ikke er påkrævet.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De kompetente myndigheder skal
  hvert andet år
  forelægge Kommissionen
  de
  oplysninger
  , de har
  modtaget i medfør af
  stk. 1 og 2
  . Kommissionen sammenfatter de modtagne oplysninger og
  stiller
  dem
  til rådighed for clearingcentret for adgang og deling af fordele
  . | 3.   De kompetente myndigheder skal
  verificere de oplysninger, der forelægges i henhold til stk. 2, litra b)–e), og
  forelægge
  dem for clearingcentret for adgang og deling af fordele, for
  Kommissionen
  og, hvis hensigtsmæssigt, for medlemsstatens kompetente myndighed inden for tre måneder efter, at disse
  oplysninger
  er
  modtaget i medfør af
  denne artikel.
  Kommissionen sammenfatter
  inden for tre måneder
  de modtagne oplysninger og
  offentliggør
  dem
  i et lettilgængeligt, åbent og internetbaseret format
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   De kompetente myndigheder skal
  hvert andet år
  forelægge Kommissionen
  de
  oplysninger
  , de har
  modtaget i medfør af
  stk. 1 og 2
  . Kommissionen sammenfatter de modtagne oplysninger og
  stiller
  dem
  til rådighed for clearingcentret for adgang og deling af fordele
  .

3.   De kompetente myndigheder skal
  verificere de oplysninger, der forelægges i henhold til stk. 2, litra b)–e), og
  forelægge
  dem for clearingcentret for adgang og deling af fordele, for
  Kommissionen
  og, hvis hensigtsmæssigt, for medlemsstatens kompetente myndighed inden for tre måneder efter, at disse
  oplysninger
  er
  modtaget i medfør af
  denne artikel.
  Kommissionen sammenfatter
  inden for tre måneder
  de modtagne oplysninger og
  offentliggør
  dem
  i et lettilgængeligt, åbent og internetbaseret format
  .

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 8 | udgår |
| Bedste praksis | |
| 1.
     
  Enhver sammenslutning af brugere kan ansøge Kommissionen om at anerkende, at en bestemt kombination af procedurer, værktøjer eller mekanismer, som er udviklet og overvåget af denne sammenslutning, udgør bedste praksis. Ansøgningen skal underbygges med dokumentation og oplysninger. | |
| 2.
     
  Finder Kommissionen på grundlag af de oplysninger og den dokumentation, der forelægges af en sammenslutning af brugere, at den specifikke kombination af procedurer, værktøjer eller mekanismer, når en bruger gennemfører denne på effektiv vis, vil sætte brugeren i stand til at opfylde sine forpligtelser, jf. artikel 4 og 7, skal Kommissionen anerkende denne som bedste praksis. | |
| 3.
     
  En sammenslutning af brugere skal meddele Kommissionen eventuelle ændringer eller ajourføringer af en anerkendt bedste praksis, som den har fået anerkendt i henhold til stk. 2. | |
| 4.
     
  Hvis dokumentationen fra medlemsstaternes kompetente myndigheder og andre kilder peger i retning af gentagne tilfælde, hvor brugere, som følger en bedste praksis, ikke opfylder deres forpligtelser i henhold til denne forordning, vil Kommissionen i dialog med den relevante sammenslutning af brugere undersøge, om de gentagne tilfælde af manglende overholdelse peger i retning af eventuelle mangler ved den bedste praksis. | |
| 5.
     
  Kommissionen inddrager anerkendelsen af en bedste praksis, når den har fastslået, at ændringer af den bedste praksis bringer en brugers evne til at opfylde betingelserne i artikel 4 og 7 i fare, eller hvis brugeres gentagne tilfælde af misligholdelse kan henføres til mangler i praksis. | |
| 6.
     
  Kommissionen opretter og ajourfører et internetbaseret register over anerkendt bedste praksis. Dette register skal indeholde et afsnit med angivelse af bedste praksis, der er anerkendt af Kommissionen efter denne artikels stk. 2, og i et andet afsnit angives den bedste praksis, som er vedtaget på grundlag af Nagoyaprotokollens artikel 20, stk. 2. | |
| 7.
     
  Kommissionen bemyndiges til at vedtage gennemførelsesretsakter for at fastsætte procedurer for gennemførelsen af denne artikels stk. 1 til 5. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 15, stk. 2. | |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 8

udgår

Bedste praksis

1.
     
  Enhver sammenslutning af brugere kan ansøge Kommissionen om at anerkende, at en bestemt kombination af procedurer, værktøjer eller mekanismer, som er udviklet og overvåget af denne sammenslutning, udgør bedste praksis. Ansøgningen skal underbygges med dokumentation og oplysninger.

2.
     
  Finder Kommissionen på grundlag af de oplysninger og den dokumentation, der forelægges af en sammenslutning af brugere, at den specifikke kombination af procedurer, værktøjer eller mekanismer, når en bruger gennemfører denne på effektiv vis, vil sætte brugeren i stand til at opfylde sine forpligtelser, jf. artikel 4 og 7, skal Kommissionen anerkende denne som bedste praksis.

3.
     
  En sammenslutning af brugere skal meddele Kommissionen eventuelle ændringer eller ajourføringer af en anerkendt bedste praksis, som den har fået anerkendt i henhold til stk. 2.

4.
     
  Hvis dokumentationen fra medlemsstaternes kompetente myndigheder og andre kilder peger i retning af gentagne tilfælde, hvor brugere, som følger en bedste praksis, ikke opfylder deres forpligtelser i henhold til denne forordning, vil Kommissionen i dialog med den relevante sammenslutning af brugere undersøge, om de gentagne tilfælde af manglende overholdelse peger i retning af eventuelle mangler ved den bedste praksis.

5.
     
  Kommissionen inddrager anerkendelsen af en bedste praksis, når den har fastslået, at ændringer af den bedste praksis bringer en brugers evne til at opfylde betingelserne i artikel 4 og 7 i fare, eller hvis brugeres gentagne tilfælde af misligholdelse kan henføres til mangler i praksis.

6.
     
  Kommissionen opretter og ajourfører et internetbaseret register over anerkendt bedste praksis. Dette register skal indeholde et afsnit med angivelse af bedste praksis, der er anerkendt af Kommissionen efter denne artikels stk. 2, og i et andet afsnit angives den bedste praksis, som er vedtaget på grundlag af Nagoyaprotokollens artikel 20, stk. 2.

7.
     
  Kommissionen bemyndiges til at vedtage gennemførelsesretsakter for at fastsætte procedurer for gennemførelsen af denne artikels stk. 1 til 5. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 15, stk. 2.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med, om brugere overholder kravene i artikel 4 og 7. | 1.   De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med, om brugere overholder kravene i artikel 4 og 7. |
| 2.   Tilsynet, der er nævnt i denne artikels stk. 1, foretages efter en regelmæssigt revideret plan på grundlag af en risikobaseret tilgang.
  Ved opstillingen af en sådan risikobaseret tilgang skal medlemsstaterne anerkende, at hvis en bruger følger en bedste praksis, der er anerkendt i henhold til artikel 8, stk. 2, i nærværende forordning eller i henhold til Nagoyaprotokollens artikel 20, stk. 2, mindsker dette risikoen for, at denne bruger ikke overholder kravene. | 2.   Tilsynet, der er nævnt i denne artikels stk. 1, foretages efter en regelmæssigt revideret plan på grundlag af en risikobaseret tilgang
  , hvoraf hovedprincipperne skal fastsættes af Kommissionen i henhold til proceduren, der henvises til i artikel 15, stk. 2
  . |
| 3.   Der
  kan
  foretages tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke fra tredjemands side, om, at en bruger ikke opfylder denne forordnings krav. | 3.   Der
  skal
  foretages
  ekstra
  tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke fra tredjemands side, om, at en bruger ikke opfylder denne forordnings krav. |
| 4.   Tilsynet, som er nævnt i stk. 1, skal som minimum omfatte: | 4.   Tilsynet, som er nævnt i stk. 1, skal som minimum omfatte: |
| a) | undersøgelse af de foranstaltninger, hvormed en bruger udviser rettidig omhu, jf. artikel 4 |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med, om brugere overholder kravene i artikel 4 og 7.

1.   De kompetente myndigheder skal føre tilsyn med, om brugere overholder kravene i artikel 4 og 7.

2.   Tilsynet, der er nævnt i denne artikels stk. 1, foretages efter en regelmæssigt revideret plan på grundlag af en risikobaseret tilgang.
  Ved opstillingen af en sådan risikobaseret tilgang skal medlemsstaterne anerkende, at hvis en bruger følger en bedste praksis, der er anerkendt i henhold til artikel 8, stk. 2, i nærværende forordning eller i henhold til Nagoyaprotokollens artikel 20, stk. 2, mindsker dette risikoen for, at denne bruger ikke overholder kravene.

2.   Tilsynet, der er nævnt i denne artikels stk. 1, foretages efter en regelmæssigt revideret plan på grundlag af en risikobaseret tilgang
  , hvoraf hovedprincipperne skal fastsættes af Kommissionen i henhold til proceduren, der henvises til i artikel 15, stk. 2
  .

3.   Der
  kan
  foretages tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke fra tredjemands side, om, at en bruger ikke opfylder denne forordnings krav.

3.   Der
  skal
  foretages
  ekstra
  tilsyn, når en kompetent myndighed er i besiddelse af relevante oplysninger, herunder ved begrundet mistanke fra tredjemands side, om, at en bruger ikke opfylder denne forordnings krav.

4.   Tilsynet, som er nævnt i stk. 1, skal som minimum omfatte:

4.   Tilsynet, som er nævnt i stk. 1, skal som minimum omfatte:

a)

undersøgelse af de foranstaltninger, hvormed en bruger udviser rettidig omhu, jf. artikel 4

| a) | undersøgelse af de foranstaltninger, hvormed en bruger udviser rettidig omhu, jf. artikel 4 |
| --- | --- |

a)

undersøgelse af de foranstaltninger, hvormed en bruger udviser rettidig omhu, jf. artikel 4

| b) | undersøgelse af dokumentation og optegnelser, som skaber belæg for, at der er udvist rettidig omhu, jf. artikel 4, i forbindelse med specifikke brugsrelaterede aktiviteter |
| --- | --- |

b)

undersøgelse af dokumentation og optegnelser, som skaber belæg for, at der er udvist rettidig omhu, jf. artikel 4, i forbindelse med specifikke brugsrelaterede aktiviteter

| b) | undersøgelse af dokumentation og optegnelser, som skaber belæg for, at der er udvist rettidig omhu, jf. artikel 4, i forbindelse med specifikke brugsrelaterede aktiviteter |
| --- | --- |

b)

undersøgelse af dokumentation og optegnelser, som skaber belæg for, at der er udvist rettidig omhu, jf. artikel 4, i forbindelse med specifikke brugsrelaterede aktiviteter

| c) | tilsyn på lokaliteten og herunder audit i marken |
| --- | --- |

c)

tilsyn på lokaliteten og herunder audit i marken

| c) | tilsyn på lokaliteten og herunder audit i marken |
| --- | --- |

c)

tilsyn på lokaliteten og herunder audit i marken

| d) | undersøgelse af tilfælde, hvor en bruger blev pålagt at afgive erklæringer efter artikel 7. |
| --- | --- |

d)

undersøgelse af tilfælde, hvor en bruger blev pålagt at afgive erklæringer efter artikel 7.

| d) | undersøgelse af tilfælde, hvor en bruger blev pålagt at afgive erklæringer efter artikel 7. |
| --- | --- |

d)

undersøgelse af tilfælde, hvor en bruger blev pålagt at afgive erklæringer efter artikel 7.

5.   De kompetente myndigheder skal acceptere et internationalt anerkendt overensstemmelsescertifikat som belæg for, at der er opnået adgang til den omhandlede genetiske ressource efter forudgående informeret samtykke, og at der er fastsat gensidigt vedtagne vilkår efter de gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele i den part til Nagoyaprotokollen, som giver sit forudgående informerede samtykke.

5.   De kompetente myndigheder skal acceptere et internationalt anerkendt overensstemmelsescertifikat som belæg for, at der er opnået adgang til den omhandlede genetiske ressource efter forudgående informeret samtykke, og at der er fastsat gensidigt vedtagne vilkår efter de gældende love eller administrative bestemmelser om adgang og deling af fordele i den part til Nagoyaprotokollen, som giver sit forudgående informerede samtykke.
  I tilfælde af at et internationalt anerkendt certifikat ikke er tilgængeligt, betragtes andre juridisk acceptable former for overholdelse som tilstrækkelig bevis for, at de omfattede genetiske ressourcer er retmæssigt erhvervet, og at der var fastlagt gensidigt vedtagne vilkår.

6.   Brugerne skal tilbyde al nødvendig bistand til at fremme udførelsen af de i stk. 1 omhandlede tilsyn og navnlig for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

6.   Brugerne skal tilbyde al nødvendig bistand til at fremme udførelsen af de i stk. 1 omhandlede tilsyn og navnlig for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

7.   Er der påvist mangler i forbindelse med de tilsyn, der er nævnt i denne artikels stk. 1, pålægger den kompetente myndighed brugeren at træffe udbedrende foranstaltninger, jf. dog artikel 11.

7.   Er der påvist mangler i forbindelse med de tilsyn, der er nævnt i denne artikels
  stk.
   1
  og 3
  ,
  eller i forbindelse med den kontrol, der er nævnt i artikel 7, stk. 2,
  pålægger den kompetente myndighed brugeren at træffe udbedrende foranstaltninger, jf. dog artikel 11.

Desuden
  kan medlemsstaterne afhængig af de afslørede manglers art straks træffe foreløbige foranstaltninger, herunder bl.a. beslaglæggelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer og suspendering af specifikke brugsrelaterede aktiviteter.

Såfremt brugeren ikke kommer med et positivt eller tilfredsstillende svar
  kan medlemsstaterne afhængig af de afslørede manglers art straks træffe foreløbige foranstaltninger, herunder bl.a. beslaglæggelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer og suspendering af specifikke brugsrelaterede aktiviteter
  , herunder kommerciel udnyttelse af produkter baseret på generiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning hertil
  .
  Disse foreløbige foranstaltninger skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning.

8.   Kommissionen bemyndiges til at vedtage
  gennemførelsesretsakter
  for at fastsætte procedurer for gennemførelsen af denne artikels stk. 1 til 7.
  Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 15, stk. 2.

8.   Kommissionen bemyndiges til at vedtage
  delegerede retsakter, jf. artikel 14a,
  for at fastsætte procedurer for gennemførelsen af denne artikels stk. 1 til 7
  og for at opstille proceduremæssige sikkerhedsmekanismer, såsom ret til appel, for så vidt angår bestemmelserne under artikel 7 og artikel 9–11
  .

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger stilles til rådighed i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF. | 2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger stilles til rådighed i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF
  i et lettilgængeligt, åbent og internetbaseret format
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger stilles til rådighed i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF.

2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger stilles til rådighed i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF
  i et lettilgængeligt, åbent og internetbaseret format
  .

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Disse sanktioner kan omfatte: | 2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Disse sanktioner kan omfatte: |
| a) | bøder |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Disse sanktioner kan omfatte:

2.   Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Disse sanktioner kan omfatte:

a)

bøder

| a) | bøder
  , der står i et rimeligt forhold til værdien af de brugsrelaterede aktiviteter vedrørende de berørte genetiske ressourcer, og som i det mindste reelt berøver de ansvarlige de økonomiske fordele, der hidrører fra overtrædelserne |
| --- | --- |

a)

bøder
  , der står i et rimeligt forhold til værdien af de brugsrelaterede aktiviteter vedrørende de berørte genetiske ressourcer, og som i det mindste reelt berøver de ansvarlige de økonomiske fordele, der hidrører fra overtrædelserne

| b) | øjeblikkelig suspendering af specifikke brugerrelaterede aktiviteter |
| --- | --- |

b)

øjeblikkelig suspendering af specifikke brugerrelaterede aktiviteter

| b) | øjeblikkelig suspendering af specifikke brugerrelaterede aktiviteter
  , herunder kommerciel udnyttelse af produkter baseret på genetiske ressourcer og den tilknyttede traditionelle viden |
| --- | --- |

b)

øjeblikkelig suspendering af specifikke brugerrelaterede aktiviteter
  , herunder kommerciel udnyttelse af produkter baseret på genetiske ressourcer og den tilknyttede traditionelle viden

| c) | beslaglæggelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer. |
| --- | --- |

c)

beslaglæggelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer.

| c) | beslaglæggelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer. |
| --- | --- |

c)

beslaglæggelse af uretmæssigt erhvervede genetiske ressourcer.

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De kompetente myndigheder skal samarbejde indbyrdes og med tredjelandes administrative myndigheder og med Kommissionen for at sikre, at brugerne opfylder denne forordnings bestemmelser. | 1.   De kompetente myndigheder skal samarbejde indbyrdes og med tredjelandes administrative myndigheder og med Kommissionen for
  at forstærke den effektive samordning og
  at sikre, at brugerne opfylder denne forordnings bestemmelser.
  Der skal også finde samarbejde sted med andre relevante aktører, herunder samlinger, ikke-statslige organisationer og repræsentanter for oprindelige og lokale samfund, når dette er vigtigt for den korrekte gennemførelse af Nagoyaprotokollen og denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   De kompetente myndigheder skal samarbejde indbyrdes og med tredjelandes administrative myndigheder og med Kommissionen for at sikre, at brugerne opfylder denne forordnings bestemmelser.

1.   De kompetente myndigheder skal samarbejde indbyrdes og med tredjelandes administrative myndigheder og med Kommissionen for
  at forstærke den effektive samordning og
  at sikre, at brugerne opfylder denne forordnings bestemmelser.
  Der skal også finde samarbejde sted med andre relevante aktører, herunder samlinger, ikke-statslige organisationer og repræsentanter for oprindelige og lokale samfund, når dette er vigtigt for den korrekte gennemførelse af Nagoyaprotokollen og denne forordning.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De kompetente myndigheder udveksler oplysninger om alvorlige mangler, der er afsløret ved hjælp af de i
  artikel 9, stk. 4
  , omhandlede tilsyn, og om de typer af sanktioner, der pålægges i henhold til artikel 11, med andre medlemsstaters kompetente myndigheder og Kommissionen. | 2.   De kompetente myndigheder udveksler oplysninger om
  organiseringen af deres kontrolsystemer for overvågning af brugernes efterlevelse af denne forordning,
  om alvorlige mangler, der er konstateret ved hjælp af de i
  artikel 9, stk. 4
  ,
  og artikel 10, stk. 1,
  omhandlede tilsyn, og om de typer af sanktioner, der pålægges i henhold til artikel 11, med andre medlemsstaters kompetente myndigheder og Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   De kompetente myndigheder udveksler oplysninger om alvorlige mangler, der er afsløret ved hjælp af de i
  artikel 9, stk. 4
  , omhandlede tilsyn, og om de typer af sanktioner, der pålægges i henhold til artikel 11, med andre medlemsstaters kompetente myndigheder og Kommissionen.

2.   De kompetente myndigheder udveksler oplysninger om
  organiseringen af deres kontrolsystemer for overvågning af brugernes efterlevelse af denne forordning,
  om alvorlige mangler, der er konstateret ved hjælp af de i
  artikel 9, stk. 4
  ,
  og artikel 10, stk. 1,
  omhandlede tilsyn, og om de typer af sanktioner, der pålægges i henhold til artikel 11, med andre medlemsstaters kompetente myndigheder og Kommissionen.

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen søger at opnå en aftale med Det Europæiske Patentkontor og med Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret for at sikre, at henvisninger til genetiske ressourcer og deres oprindelse medtages i patentregistreringerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Kommissionen søger at opnå en aftale med Det Europæiske Patentkontor og med Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret for at sikre, at henvisninger til genetiske ressourcer og deres oprindelse medtages i patentregistreringerne.

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 13 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EU-platform for adgang | EU-platform for adgang
  og deling af fordele |

Kommissionens forslag

Ændring

EU-platform for adgang

EU-platform for adgang
  og deling af fordele

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Herved oprettes en EU-platform for adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer. | 1.   Herved oprettes en EU-platform for adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  og for rimelig og retfærdig deling af fordele
  .
  Medlemsstater, som påtænker at vedtage bestemmelser om adgang til deres genetiske ressourcer, gennemfører først en konsekvensanalyse af disse bestemmelser og forelægger resultatet af analysen for EU-platformen til behandling i henhold til proceduren i stk. 5 i denne artikel. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Herved oprettes en EU-platform for adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer.

1.   Herved oprettes en EU-platform for adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  og for rimelig og retfærdig deling af fordele
  .
  Medlemsstater, som påtænker at vedtage bestemmelser om adgang til deres genetiske ressourcer, gennemfører først en konsekvensanalyse af disse bestemmelser og forelægger resultatet af analysen for EU-platformen til behandling i henhold til proceduren i stk. 5 i denne artikel.

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   EU-platformen skal bidrage til at strømline adgangsforholdene på EU-plan ved at drøfte beslægtede områder, herunder udformning og præstationer med hensyn til medlemsstaternes adgangsordninger, forenklet adgang for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til samlinger i Unionen, adgang for Unionens aktører i tredjelande og
  udveksling
  af
  god
  praksis. | 2.   EU-platformen skal bidrage til at strømline adgangsforholdene på EU-plan ved at drøfte beslægtede områder, herunder udformning og præstationer med hensyn til medlemsstaternes adgangsordninger,
  fremme af forskning, der bidrager til bevarelse og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed, navnlig i udviklingslandene, herunder
  forenklet adgang for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til samlinger i Unionen, adgang for Unionens aktører i tredjelande
  på gensidigt vedtagne vilkår efter opnåelse af forudgående informeret samtykke, praksis for deling af fordele, indførelse
  og
  videreudvikling
  af
  bedste
  praksis og
  tvistbilæggelsesordningers funktion
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   EU-platformen skal bidrage til at strømline adgangsforholdene på EU-plan ved at drøfte beslægtede områder, herunder udformning og præstationer med hensyn til medlemsstaternes adgangsordninger, forenklet adgang for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til samlinger i Unionen, adgang for Unionens aktører i tredjelande og
  udveksling
  af
  god
  praksis.

2.   EU-platformen skal bidrage til at strømline adgangsforholdene på EU-plan ved at drøfte beslægtede områder, herunder udformning og præstationer med hensyn til medlemsstaternes adgangsordninger,
  fremme af forskning, der bidrager til bevarelse og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed, navnlig i udviklingslandene, herunder
  forenklet adgang for ikke-kommerciel forskning, praksis for adgang til samlinger i Unionen, adgang for Unionens aktører i tredjelande
  på gensidigt vedtagne vilkår efter opnåelse af forudgående informeret samtykke, praksis for deling af fordele, indførelse
  og
  videreudvikling
  af
  bedste
  praksis og
  tvistbilæggelsesordningers funktion
  .

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   EU-platformen kan afgive ikke-bindende rådgivning, vejledning eller udtalelser om emner, der falder ind under dens mandat. | 3.   EU-platformen kan afgive ikke-bindende rådgivning, vejledning eller udtalelser om emner, der falder ind under dens mandat.
  Enhver rådgivning, vejledning eller udtalelse af denne art skal tage behørigt hensyn til kravet om at inddrage de relevante oprindelige og lokale samfund, der bliver berørt. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   EU-platformen kan afgive ikke-bindende rådgivning, vejledning eller udtalelser om emner, der falder ind under dens mandat.

3.   EU-platformen kan afgive ikke-bindende rådgivning, vejledning eller udtalelser om emner, der falder ind under dens mandat.
  Enhver rådgivning, vejledning eller udtalelse af denne art skal tage behørigt hensyn til kravet om at inddrage de relevante oprindelige og lokale samfund, der bliver berørt.

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 14 — litra da, db, dc, dd, de og df (nye)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | træffe foranstaltninger til at støtte, herunder gennem eksisterende forskningsprogrammer, samlinger der bidrager til bevarelsen af biodiversitet og kulturel diversitet, men ikke råder over tilstrækkelige midler, og til at registrere disses samlinger i EU-registeret |

Kommissionens forslag

Ændring

da)

træffe foranstaltninger til at støtte, herunder gennem eksisterende forskningsprogrammer, samlinger der bidrager til bevarelsen af biodiversitet og kulturel diversitet, men ikke råder over tilstrækkelige midler, og til at registrere disses samlinger i EU-registeret

| db) | sikre, at de formidlere, der er kompetente til at give adgang til genetiske ressourcer og underskrive gensidigt vedtagne vilkår, i situationer, hvor genetiske ressourcer og den tilknyttede viden udnyttes ulovligt eller uden forudgående informeret samtykke eller på gensidigt vedtagne vilkår, har ret til at anlægge sag for at forhindre eller standse en sådan udnyttelse, herunder i form af påbud, og til at kræve erstatning for eventuelle skader som følge af dette samt eventuelt beslaglæggelse af de pågældende genetiske ressourcer |
| --- | --- |

db)

sikre, at de formidlere, der er kompetente til at give adgang til genetiske ressourcer og underskrive gensidigt vedtagne vilkår, i situationer, hvor genetiske ressourcer og den tilknyttede viden udnyttes ulovligt eller uden forudgående informeret samtykke eller på gensidigt vedtagne vilkår, har ret til at anlægge sag for at forhindre eller standse en sådan udnyttelse, herunder i form af påbud, og til at kræve erstatning for eventuelle skader som følge af dette samt eventuelt beslaglæggelse af de pågældende genetiske ressourcer

| dc) | tilskynde brugerne og formidlerne til at lade fordelene ved udnyttelsen eller den efterfølgende kommercielle udnyttelse af genetiske ressourcer komme bevarelsen af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig brug af dens bestanddele til gode |
| --- | --- |

dc)

tilskynde brugerne og formidlerne til at lade fordelene ved udnyttelsen eller den efterfølgende kommercielle udnyttelse af genetiske ressourcer komme bevarelsen af den biologiske mangfoldighed og bæredygtig brug af dens bestanddele til gode

| dd) | efter anmodning støtte regionalt samarbejde om deling af fordele, inklusive gennem kapacitetsopbygning, i forbindelse med grænseoverskridende genetiske ressourcer og den tilknyttede traditionelle viden |
| --- | --- |

dd)

efter anmodning støtte regionalt samarbejde om deling af fordele, inklusive gennem kapacitetsopbygning, i forbindelse med grænseoverskridende genetiske ressourcer og den tilknyttede traditionelle viden

| de) | overveje nødvendigheden af, at der udarbejdes kataloger over de tilgængelige genetiske ressourcer med oprindelse i hver medlemsstat, jf. konventionens artikel 7, med henblik på at opnå bedre viden om biodiversitet |
| --- | --- |

de)

overveje nødvendigheden af, at der udarbejdes kataloger over de tilgængelige genetiske ressourcer med oprindelse i hver medlemsstat, jf. konventionens artikel 7, med henblik på at opnå bedre viden om biodiversitet

| df) | støtte forskning og udvikling af genetiske kataloger både inden for Unionen og i tredjelande. |
| --- | --- |

df)

støtte forskning og udvikling af genetiske kataloger både inden for Unionen og i tredjelande.

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 14a |
| | Udøvelse af de delegerede beføjelser |
| | 1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. |
| | 2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 4b og artikel 9, stk. 8, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den ...

   (4)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlament eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode. |
| | 3.
     
  Den i artikel 4, stk. 4a og artikel 9, stk. 8, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |
| | 4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, underretter den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet herom. |
| | 5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 14, stk. 4a og artikel 9, stk. 8, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis både Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 14a

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.
     
  Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 4b og artikel 9, stk. 8, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den ...

   (4)

  . Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlament eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3.
     
  Den i artikel 4, stk. 4a og artikel 9, stk. 8, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, underretter den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet herom.

5.
     
  En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 14, stk. 4a og artikel 9, stk. 8, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis både Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Høringsforum |
| | Kommissionen sikrer en afbalanceret deltagelse af medlemsstaternes repræsentanter og relevante formidlerorganisationer, brugersammenslutninger, mellemstatslige og ikke-statslige organisationer samt repræsentanter for oprindelige og lokale samfund i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Disse parter bidrager navnlig til at definere og revidere delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 4a, og artikel 9, stk. 8, og til gennemførelsen af artikel 5, 7 og 8 samt alle eventuelle retningslinjer for indførelse af gensidigt vedtagne vilkår. Parterne mødes i et høringsforum. Forummets forretningsorden fastsættes af Kommissionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 15a

Høringsforum

Kommissionen sikrer en afbalanceret deltagelse af medlemsstaternes repræsentanter og relevante formidlerorganisationer, brugersammenslutninger, mellemstatslige og ikke-statslige organisationer samt repræsentanter for oprindelige og lokale samfund i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Disse parter bidrager navnlig til at definere og revidere delegerede retsakter, jf. artikel 4, stk. 4a, og artikel 9, stk. 8, og til gennemførelsen af artikel 5, 7 og 8 samt alle eventuelle retningslinjer for indførelse af gensidigt vedtagne vilkår. Parterne mødes i et høringsforum. Forummets forretningsorden fastsættes af Kommissionen.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvert
  10.
  år efter, at Kommissionen har forelagt sin første rapport, gennemgår Kommissionen denne forordnings virkemåde og effektivitet ud fra rapporterne og erfaringerne med anvendelsen af forordningen. I sin rapportering skal Kommissionen bl.a. overveje de administrative følger for offentlige forskningsinstitutioner, små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder. Den skal også overveje behovet for yderligere foranstaltninger på EU-niveau om adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer. | 3.   Hvert
  femte
  år efter, at Kommissionen har forelagt sin første rapport, gennemgår Kommissionen denne forordnings virkemåde og effektivitet ud fra rapporterne og erfaringerne med anvendelsen af forordningen. I sin rapportering skal Kommissionen bl.a. overveje de administrative følger for
  specifikke sektorer,
  offentlige forskningsinstitutioner, små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder. Den skal også overveje behovet for
  at gennemgå implementeringen af denne forordnings bestemmelser vedrørende traditionel viden tilknyttet genetiske ressourcer i lyset af udviklingen inden for andre relevante, internationale organisationer og behovet for
  yderligere foranstaltninger på EU-niveau om adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  i den hensigt at gennemføre artikel 5.2, artikel 6.2 og artikel 7 og 12 i Nagoyaprotokollen og efterleve oprindelige og lokale samfunds rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

3.   Hvert
  10.
  år efter, at Kommissionen har forelagt sin første rapport, gennemgår Kommissionen denne forordnings virkemåde og effektivitet ud fra rapporterne og erfaringerne med anvendelsen af forordningen. I sin rapportering skal Kommissionen bl.a. overveje de administrative følger for offentlige forskningsinstitutioner, små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder. Den skal også overveje behovet for yderligere foranstaltninger på EU-niveau om adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer.

3.   Hvert
  femte
  år efter, at Kommissionen har forelagt sin første rapport, gennemgår Kommissionen denne forordnings virkemåde og effektivitet ud fra rapporterne og erfaringerne med anvendelsen af forordningen. I sin rapportering skal Kommissionen bl.a. overveje de administrative følger for
  specifikke sektorer,
  offentlige forskningsinstitutioner, små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder. Den skal også overveje behovet for
  at gennemgå implementeringen af denne forordnings bestemmelser vedrørende traditionel viden tilknyttet genetiske ressourcer i lyset af udviklingen inden for andre relevante, internationale organisationer og behovet for
  yderligere foranstaltninger på EU-niveau om adgang til genetiske ressourcer og traditionel viden i tilknytning til genetiske ressourcer
  i den hensigt at gennemføre artikel 5.2, artikel 6.2 og artikel 7 og 12 i Nagoyaprotokollen og efterleve oprindelige og lokale samfunds rettigheder.

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a |
| | Ændring af direktiv 2008/99/EF |
| | Med virkning fra ...

   (*)

  ændres Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet

   (5)

  som følger:










  1) | I artikel 3 tilføjes følgende litra:










  »j) | Ulovlig erhvervelse af genetiske ressourcer« |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 16a

Ændring af direktiv 2008/99/EF

Med virkning fra ...

   (*)

  ændres Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet

   (5)

  som følger:

1)

I artikel 3 tilføjes følgende litra:

»j)

Ulovlig erhvervelse af genetiske ressourcer«

| 2) | I bilag A tilføjes følgende led:










  »— | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, i Unionen«. |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag A tilføjes følgende led:

»—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2013 af ... om adgang til genetiske ressourcer samt rimelig og retfærdig deling af de fordele, der opstår ved udnyttelsen af disse ressourcer, i Unionen«.

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Artikel 4,
  7 og 9 finder anvendelse et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. | 2.   
  Artikel 4, stk. 1–4, artikel
  7 og
  artikel
  9 finder anvendelse et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Ændring

2.   
  Artikel 4,
  7 og 9 finder anvendelse et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

2.   
  Artikel 4, stk. 1–4, artikel
  7 og
  artikel
  9 finder anvendelse et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet udvalgsbehandling, jf. forretningsordenens artikel 57, stk. 2, andet afsnit (A7-0263/2013).

(2)  
  Seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

(3)  

  EUT L 61 af 3.3.1997, s. 1.

(4)  
  Den i artikel 17, stk. 1, omhandlede dato

(*)  
  Et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

(5)  

  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28.

---