# Euroopa Liidu C 70/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 70 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide24. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 70

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide24. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 070/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7886 – Postfinance / SIX Group / SIX Paynet) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 070/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7886 – Postfinance / SIX Group / SIX Paynet) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 070/02 | Euro vahetuskurss | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 070/02

Euro vahetuskurss

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 070/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 3 |
| 2016/C 070/04 | Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 7 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 070/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

3

2016/C 070/04

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

7

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 24.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7886 – Postfinance / SIX Group / SIX Paynet)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 70/01)

18. veebruaril 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7886 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7886 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 24.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/2

---

Euro vahetuskurss (1)

23. veebruar 2016

(2016/C 70/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1002 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,12 |
| DKK | Taani kroon | 7,4618 |
| GBP | Inglise nael | 0,77985 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3510 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0921 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4590 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,028 |
| HUF | Ungari forint | 307,63 |
| PLN | Poola zlott | 4,3668 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4648 |
| TRY | Türgi liir | 3,2298 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5202 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5116 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5480 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6452 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5484 |
| KRW | Korea vonn | 1 353,46 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,6401 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1814 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6260 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 736,51 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6346 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,397 |
| RUB | Vene rubla | 82,7990 |
| THB | Tai baat | 39,321 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,3570 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,8974 |
| INR | India ruupia | 75,4059 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1002

JPY

Jaapani jeen

123,12

DKK

Taani kroon

7,4618

GBP

Inglise nael

0,77985

SEK

Rootsi kroon

9,3510

CHF

Šveitsi frank

1,0921

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4590

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,028

HUF

Ungari forint

307,63

PLN

Poola zlott

4,3668

RON

Rumeenia leu

4,4648

TRY

Türgi liir

3,2298

AUD

Austraalia dollar

1,5202

CAD

Kanada dollar

1,5116

HKD

Hongkongi dollar

8,5480

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6452

SGD

Singapuri dollar

1,5484

KRW

Korea vonn

1 353,46

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,6401

CNY

Hiina jüaan

7,1814

HRK

Horvaatia kuna

7,6260

IDR

Indoneesia ruupia

14 736,51

MYR

Malaisia ringit

4,6346

PHP

Filipiini peeso

52,397

RUB

Vene rubla

82,7990

THB

Tai baat

39,321

BRL

Brasiilia reaal

4,3570

MXN

Mehhiko peeso

19,8974

INR

India ruupia

75,4059

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 24.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/3

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 70/03)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„CONWY MUSSELS”

EL nr: UK-PDO-0005-01304 – 27.1.2015

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Conwy Mussels”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Conwy Mussels” (Conwy rannakarbid) tähistatakse Põhja-Walesi Conwy jõe estuaari karbikudukaridel looduslikult kasvavat söödavat rannakarpi (Mytilus edulis). Looduslikult kasvavat Conwy söödavat rannakarpi tehistingimustes ei kasvatata. Määratletud geograafilises piirkonnas korjatakse neid traditsioonilist käsitsi rehitsemise meetodit kasutades 1. septembrist kuni 30. aprillini kestval korjamise hooajal.

Mytilus edulis

Conwy rannakarpidel on tume tugev musta või pruunika värvusega kest, mis on ovaalse kujuga ja ühest otsast terav; selle välispind on tavaliselt sile või on neile kinnitunud vääneljalgsed, olenevalt piirkonnast, kus neid rehitsedes korjatakse. Näiteks mõnes jõepõhja kasvukohas on rannakarbid kaetud mudaga, mis takistab vääneljalgsete kinnitumist nende kestale. Estuaari liivases või kivises osas elavate rannakarpide kestal leidub sageli vääneljalgsed, kes saavad sinna hõlpsasti kinnituda.

Rannakarpide pikkus võib olla 4,5–10 cm. Arengurühma Conwy Mussel Development Group kokkuleppe kohaselt korjatakse vähemalt 4,5 cm pikkusega ja seega vähemalt 2-aastaseid rannakarpe (köie küljes kasvatatud ja koguriga korjatavad rannakarbid on nooremad).

Conwy Mussel Development Group

Conwy rannakarbid on suured ja lopsakad, suure lihasisalduse ning suure liha-kesta suhtarvuga. Conwy rannakarbid on lihakad ja mahlased ning hästi tuntud oma hõlpsasti mälutava, lopsaka tekstuuri ja rikkaliku soolase maitse poolest. Värskelt korjatud Conwy rannakarbid peaksid olema lõhnata.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Conwy rannakarbid peavad kasvama Conwy jõe estuaari kindlaksmääratud aladel ning neid tuleb seal korjata rannakarpide korjamise hooaja jooksul Walesi põlise traditsiooni kohaselt käsitsi rehitsedes. Rannakarpide korjamise hooaeg on 1. septembrist kuni 30. aprillini.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõiki Conwy rannakarpe tuleb puhastada vastavalt ELi määrustele. Kõiki Conwy rannakarpe sisaldavaid kotte säilitatakse puhastamiskohas kuni müümiseni jahutatult temperatuuril 1–5 °C. Conwy rannakarpide säilivusaeg on 5 päeva.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kindlaksmääratud ala – ala, kus on lubatud korjata Conwy rannakarpe. Seda luba kohaldatakse Conwy lahe ja estuaari selle osa suhtes, mis jääb kevadiste loodete aegse tõusuvee märgist allapoole ning asub alljärgnevalt esitatud punktide A, B ja C vaheliste joonte ja Conwy jõe praeguse raudteesilla (ristkoordinaadid N 53° 280,278, W 003° 823,611) ning Conwy kai vahel.

| | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| A | 53 20,341′N | 003 52,790′W |
| B | 53 17,461′N | 003 54,949′W |
| C | 53 16,672′N | 003 53,760′W |

Laiuskraad

Pikkuskraad

A

53 20,341′N

003 52,790′W

B

53 17,461′N

003 54,949′W

C

53 16,672′N

003 53,760′W

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Conwy rannakarpe käsitlev kaitstud päritolunimetuse taotlus põhineb ainulaadsel tootel, millel on järgmised erilised omadused:

| 1) | seos Conwy estuaari ja ainulaadse keskkonnaga, kus Conwy rannakarp elutseb ning veedab kogu elu enne korjamist; |
| --- | --- |

1)

seos Conwy estuaari ja ainulaadse keskkonnaga, kus Conwy rannakarp elutseb ning veedab kogu elu enne korjamist;

| 2) | seos traditsioonilise käsitsi rehitsemisega – üksnes määratletud piirkonnas rannakarpide korjamise traditsiooniline meetod, mis on põlvest põlve edasi antud oskus. |
| --- | --- |

2)

seos traditsioonilise käsitsi rehitsemisega – üksnes määratletud piirkonnas rannakarpide korjamise traditsiooniline meetod, mis on põlvest põlve edasi antud oskus.

Conwy rannakarbid on Conwy jõe estuaari karbikudukaridel looduslikult kasvavad söödavad rannakarbid. Estuaar on Conwy rannakarpide ainulaadne looduslik elupaik, kus Conwy rannakarbid elutsevad kogu oma eluajal kuni korjamiseni. Planktoni leidumine ja selle segu, millest rannakarbid toituvad, sõltub Conwy jõe estuaari ilmastiku- ja bioloogilistest tingimustest ning vee toitainete ja mineraalide sisaldusest. Filtreerijad rannakarbid toituvad vees sisalduvast mikroskoopilisest planktonist. See ei tähenda seda, et Conwy jõe estuaaris oleks suurem hulk planktonit kui mujal, vaid et seal on olemas erilised tingimused – Conwy jõe estuaaris asuvad karbikudukarid, mis soodustavad Conwy rannakarpide toiduga varustamist.

| — | Jõgede estuaarides on suur (mageveest pärit) toitainesisaldus ja seega rohkem planktonit. |
| --- | --- |

—

Jõgede estuaarides on suur (mageveest pärit) toitainesisaldus ja seega rohkem planktonit.

| — | Conwy jõe estuaar on sügav. Kuigi estuaari sügavus sõltub loodetest, on tänu piisavale sügavusele seal suur hulk vett, millest Conwy rannakarbid saavad toitumiseks hõlpsasti planktonit filtreerida. |
| --- | --- |

—

Conwy jõe estuaar on sügav. Kuigi estuaari sügavus sõltub loodetest, on tänu piisavale sügavusele seal suur hulk vett, millest Conwy rannakarbid saavad toitumiseks hõlpsasti planktonit filtreerida.

| — | Conwy estuaari sügavuses on vesi üldiselt jahedam kui madalamas vees. Merest tingituna on estuaari vesi jahedam kui ülemjooksul orus voolava jõe vesi. Plankton eelistab üldiselt jahedamat vett. |
| --- | --- |

—

Conwy estuaari sügavuses on vesi üldiselt jahedam kui madalamas vees. Merest tingituna on estuaari vesi jahedam kui ülemjooksul orus voolava jõe vesi. Plankton eelistab üldiselt jahedamat vett.

| — | Conwy rannakarbid on alati vee all, mitte kunagi kaitsetult kuival. Tänu sellele on nad toitainetega pidevalt varustatud. |
| --- | --- |

—

Conwy rannakarbid on alati vee all, mitte kunagi kaitsetult kuival. Tänu sellele on nad toitainetega pidevalt varustatud.

| — | Conwy rannakarbikarid on loodustekkelised ning asuvad alal, kus segunevad kvaliteetne soolane mere- ja mage jõevesi, mis soodustab eri planktonipopulatsioonide teket. |
| --- | --- |

—

Conwy rannakarbikarid on loodustekkelised ning asuvad alal, kus segunevad kvaliteetne soolane mere- ja mage jõevesi, mis soodustab eri planktonipopulatsioonide teket.

| — | Rannakarbikarid asuvad estuaari tugeva vooluga loodete vetes. Tänu tugevale veevoolule rannakarbikaride kohal saavad rannakarbid hõlpsasti toitaineid kätte ning toituvad kiiremini ja sagedamini. |
| --- | --- |

—

Rannakarbikarid asuvad estuaari tugeva vooluga loodete vetes. Tänu tugevale veevoolule rannakarbikaride kohal saavad rannakarbid hõlpsasti toitaineid kätte ning toituvad kiiremini ja sagedamini.

| — | Kuna rannakarpe korjatakse karidelt säästvalt, ei toimu karpide ülekorjamist ega loomade tehistingimustes intensiivset pidamist ja nii on sellel alal ka vähem konkurentsi toitainevarude osas. |
| --- | --- |

—

Kuna rannakarpe korjatakse karidelt säästvalt, ei toimu karpide ülekorjamist ega loomade tehistingimustes intensiivset pidamist ja nii on sellel alal ka vähem konkurentsi toitainevarude osas.

Tänu toidu kättesaadavusele on Conwy rannakarbid suured (pikkus 4,5–10 cm), suure lihasisalduse (45–55 %) ning suure liha-kesta suhtarvuga (3:5). Ka rannakarpide vanus ja säästev korjamismeetod ehk käsitsi rehitsemine soodustab nende suuremat kasvu, sest korjamise ajal on nad vähemalt kahe aasta vanused. Kõik alla 4,5 cm rannakarbid libisevad rehaharude vahelt lihtsalt välja.

Keskkonnaamet kontrollib regulaarselt Conwy jõe vee kvaliteeti. Euroopas üheks puhtamaks tunnistatud jõevett on aja jooksul mitmeid kordi spetsiaalselt ökoloogiliselt uuritud. Terve jõe ja selle valgala vee väga hea kvaliteedi põhjuseks on mitme teguri koosmõju.

| — | Piirkonnas puudub tööstus. Võrreldes suuremate linnadega on liiklusest ja tööstusest tekkiv ving minimaalne, seega on vee kvaliteet palju parem kui läbi suurlinnade voolavate jõgede vee kvaliteet. |
| --- | --- |

—

Piirkonnas puudub tööstus. Võrreldes suuremate linnadega on liiklusest ja tööstusest tekkiv ving minimaalne, seega on vee kvaliteet palju parem kui läbi suurlinnade voolavate jõgede vee kvaliteet.

| — | Põllumajanduslik tegevus jõekallastel on eelkõige keskkonnasõbralik – jõeäärsetel aladel on loodud puhvertsoonid, et intensiivpõllumajandusest jõuaks jõkke võimalikult vähe fosfaate ja nitraate. Lisaks sellele on Conwy jõe läheduses suured maa-alad, mida peamiselt kasutatakse metsamajanduslikult ning mis on ka omamoodi puhvertsoon ümbritsevalt alalt jõkke sattuvate saasteainete minimeerimiseks. |
| --- | --- |

—

Põllumajanduslik tegevus jõekallastel on eelkõige keskkonnasõbralik – jõeäärsetel aladel on loodud puhvertsoonid, et intensiivpõllumajandusest jõuaks jõkke võimalikult vähe fosfaate ja nitraate. Lisaks sellele on Conwy jõe läheduses suured maa-alad, mida peamiselt kasutatakse metsamajanduslikult ning mis on ka omamoodi puhvertsoon ümbritsevalt alalt jõkke sattuvate saasteainete minimeerimiseks.

| — | Estuaari alal tegeletakse kalapüügiga vaid vähesel määral. Conwy estuaaris ei ole tiheda liiklusega sadamat ja suurte laevade liiklus on väga väike, mis tähendab seda, et inimtegevus rannakarbikarisid ei häiri. Estuaaris ei kasutata koguriga püüki ega toimu seal töönduslikku kalapüüki (ainult rannakarpide korjamine) seega ei ole inimtegevusel rannakarbikaridele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

—

Estuaari alal tegeletakse kalapüügiga vaid vähesel määral. Conwy estuaaris ei ole tiheda liiklusega sadamat ja suurte laevade liiklus on väga väike, mis tähendab seda, et inimtegevus rannakarbikarisid ei häiri. Estuaaris ei kasutata koguriga püüki ega toimu seal töönduslikku kalapüüki (ainult rannakarpide korjamine) seega ei ole inimtegevusel rannakarbikaridele negatiivset mõju.

Conwy estuaar suubub merre. Conwy rannakarp kasvab just selles keskkonnas, kus (umbes 800 m ulatuses) soolane merevesi seguneb looduslikult Conwy jõe mageveega. Vee pidev ringlus on tingitud estuaari sügavusest ning veevahetus igast tõusust ja mõõnast. Estuaari sügavus küll varieerub sõltuvalt loodetest, kuid suurim osa rannakarbikaridest on kogu aeg kaetud vähemalt 9–15 m veekihiga. Tänu soolase merevee ja ülemjooksul orus voolava Conwy jõe magevee segule ning asjaolule, et rannakarbid kasvavad kogu aeg sügavas vees (st ei ole mõõna ajal kuival), on rannakarbid erakordselt lihakad ja mahlase maitsega.

Conwy rannakarbi omaduste ja piirkonna vahel on seos, mis on tingitud kohalikust tavast kasutada rannakarpide korjamiseks kogu piirkonnas ainulaadset käsitsi rehitsemist, mis on põlvest põlve edasi antud oskus. Conwy rannakarpe korjatakse hooajaliselt alates 1. septembrist kuni 30. aprillini. Conwy rannakarpide korjajad kasutavad väikeseid ja madalapardalisi paate; sellist ühe mehe käitatavat paati („dory”) kasutatakse traditsiooniliselt rannakarpide korjamisel. Rannakarbikorjajad kasutatavad traditsioonilist meetodit, mis hõlmab oskusi ja teadmisi selle kohta, kuidas väikeses paadis pikema männipuidust tehtud käsirehaga estuaari põhjast rannakarpe koguda. Rannakarpide käsitsi korjamine nõuab kogemusi ja oskusi. Conwys on neli perekonda, kes kasutavad ülekaalukalt traditsioonilist püügiviisi. Seda põlvest põlve edasi andnud oskust on Conwy nelja pere kaks põlvkonda talletanud üle 150 aasta. Need on oskused, mida osatakse õigesti kasutada alles pärast 5–6 karbikorjamise hooaega. Käsitsi rehitsemise meetod on traditsiooniline, säästlik ja keskkonnasõbralik ning sellega tagatakse rannakarbikaride säilimine ka tulevaste põlvkondade jaoks. Korjatakse ainult suuremaid rannakarpe, sest alla 4,5 cm rannakarbid libisevad reha terasest harude vahelt välja ning kasvavad järgmiseks hooajaks korjamisküpseks. Lisaks on rannakarbikaride käsitsi rehitsemine säästev, mis võimaldab neil väljaspool korjamishooaega kiiremini taastuda.

dory

Toote kvaliteedil põhinev nimetuse „Conwy Mussels” maine on kujunenud arengurühma Conwy Mussel Development Group tubli töö tulemusel. Conwy rannakarbid on tuntud ja kõrgelt hinnatud nii Ühendkuningriigi kui ka kogu maailma toiduainetööstuses. Paljud tuntud peakokad kasutavad toodet „Conwy Mussels”, mis on regulaarselt menüüs roogade nimeka koostisosana. Paljud mainekad restoranid ning põllumajandus- ja toiduainetööstuse ettevõtjad eelistavad just söödavaid rannakarpe „Conwy Mussels”.

Conwy Mussel Development Group

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-conwy-mussels-pdo

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 24.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/7

---

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2016/C 70/04)

Euroopa Komisjon kiitis heaks käesoleva väikese muudatuse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu mõistes.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012
   (2)
  artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„MONTASIO”

ELi nr: IT-PDO-0117-01380 – 2.10.2015

KPN ( X ) KGT ( ) GTT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Nimi: | Consorzio per la Tutela del Formaggio Montasio |
| --- | --- |
| Aadress: | Vicolo Resia, 1/2 |
| 33033 Codroipo (UD) |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio per la Tutela del Formaggio Montasio

Aadress:

Vicolo Resia, 1/2

33033 Codroipo (UD)

ITALIA

Tel.

+39 0432912052

E-post:

info@formaggiomontasio.net

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☐ | Muu (täpsustada) |

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☐

Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☐ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☐

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Selleks et pakkuda tarbijatele ja levitada müügikohtades selgemat teavet, lisati kaubanduslik kirjeldus, mis võimaldab juustu laagerdumise etappi läbipaistvamalt ja ühesemalt kindlaks teha.

Praegune sõnastus: „Juustu „Montasio” võib turustada tervelt või portsjonitena pärast juustu vähemalt 60-päevast laagerdumist.”

Uus sõnastus: „Juustu „Montasio” võib turustada tervelt või portsjonitena pärast juustu vähemalt 60-päevast laagerdumist.

Juustu „Montasio” võib turustada tervelt või portsjonitena selgitusega fresco (värske) pärast juustu vähemalt 60-päevast laagerdumist; selgitusega mezzano (seisnud) pärast juustu vähemalt 120-päevast laagerdumist; selgitusega stagionato (laagerdunud) pärast juustu vähemalt 10-kuulist laagerdumist; selgitusega stravecchio (vana) pärast juustu vähemalt 18-kuulist laagerdumist.”

Tootmismeetod

Veisekasvatuse puhul lubati sõnaselgelt kasutada ettenähtud tõugude ristandeid.

Praegune sõnastus: „Peamiselt kasvatatavad veisetõud on Bruna alpina, Pezzata Rossa Italiana ja Pezzata Nera”.

Uus sõnastus: „Geograafilises piirkonnas peamiselt kasvatatavad veisetõud on Bruna alpina, Pezzata Rossa Italiana ja Pezzata Nera ning nende ristandid.”

Sööda puhul jäeti välja teravilja, kuiv- ja haljassööda ning silo protsendivahemik, selle asemel esitati söödaliikide osakaalu ühtne protsendinäitaja. Nii saavad tootjad oma karjakasvatust mõistlikumalt hallata ning kontrolliasutus saab kõnealuse kohustuse täitmist tõhusamalt kontrollida.

Tänu söödas oleva kuiv- ja haljassööda ülemmäära väljajätmisele võib lehmi sööta laktatsiooniperioodi lõpus ka üksnes kuiv- ja haljassöödaga; see on veisekasvatuses levinud tava, mis muudab lehmade kinnijäämise lihtsamaks ning võimaldab kohandada söötmist, vähendades toiduratsiooni vastavalt laktatsiooni lõpetanud lehma vajadustele.

Praegune sõnastus: „Lehmade söödast vähemalt 75–85 % moodustab teravili, kuiv- ja haljassööt ning silo. Ülejäänud 15–25 % moodustavad jõusööt ja valgukoogid. Lubatud on kasutada mineraalaineid ja vitamiine. 60 % söödast on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast.”

Uus sõnastus: „Lehmade söödast vähemalt 60 % moodustab täisteravili, kuiv- ja haljassööt ning silo. Ülejäänud osa koosneb jõusöödast ja/või valgukookidest. Lubatud on kasutada mineraalaineid ja vitamiine. 60 % söödast on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast.”

KOONDDOKUMENT

„MONTASIO”

ELi nr: IT-PDO-0117-01380 – 2.10.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Montasio”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Montasio” on lehmapiimast valmistatud keskmise või pika laagerdumisajaga juust, mis on silindrilise kujuga, sirge või peaaegu sirge küljega ning alt ja pealt tasane või kergelt kumer. „Montasio” juust on valmistatud pastöriseerimata piimast, millele on lisatud üksnes looduslikke piimhappebaktereid või lubatud fermente. Juust peab olema laagerdunud vähemalt 60 päeva ning selle niiskustaset tuleb kontrollida kümnendal ja kuuekümnendal päeval võetud proovide alusel. Kuuekümnendal laagerdumispäeval peab KPNiga „Montasio” hõlmatud juust olema järgmiste omadustega: niiskusesisaldus mitte üle 36,72 %; rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 40 %; kaal: 6–8 kg; läbimõõt: 30–35 cm; külgmine serv: kuni 8 cm; koorik: sile, ühtlane ja elastne; sisu: tihe, väheste silmakestega; värvus: naturaalne, kergelt õlgkollane; lõhn: iseloomulik; maitse: mahe, pikema laagerdumisajaga „Montasio” puhul pikantne.

Juustu „Montasio” võib turustada tervelt või portsjonitena selgitusega fresco (värske) pärast juustu vähemalt 60-päevast laagerdumist; selgitusega mezzano (seisnud) pärast juustu vähemalt 120-päevast laagerdumist; selgitusega stagionato (laagerdunud) pärast juustu vähemalt 10-kuulist laagerdumist; selgitusega stravecchio (vana) pärast juustu vähemalt 18-kuulist laagerdumist.

fresco

mezzano

stagionato

stravecchio

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Montasio” valmistatakse tootmispiirkonna farmidest kogutud piimast. Geograafilises piirkonnas peamiselt kasvatatavad veisetõud on Bruna alpina, Pezzata Rossa Italiana ja Pezzata Nera ning nende ristandid. Farmis säilitamise ajal ei lisata piimale säilitusaineid ning selle termiline töötlemine ei ole lubatud, välja arvatud jahutamine kuni 4 °C-ni.

Lehmade söödast vähemalt 60 % moodustab teravili, kuiv- ja haljassööt ning silo. Ülejäänud osa koosneb jõusöödast ja/või valgukookidest. Lubatud on kasutada mineraalaineid ja vitamiine. 60 % söödast on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast.

Keelatud on kasutada sööta, mida juustutootmise traditsioonide kohaselt loetakse kalgendumist pärssivaks, näiteks soistelt aladelt või suure liiklusintensiivsusega teede äärest pärit sööt. Lehmadele ei ole lubatud sööta köögivilja, puuvilja, rapsi, riisi töötlemise kõrvalsaadusi, loomset jahu, meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud toitu, värsket, pressitud või sileeritud peedipulpi, õlle- või destilleeritud toodete kõrvalsaadusi, silo (välja arvatud heina- või maisisilo) ning puuvilja, peedi, õlle või destilleeritud toodete tööstusliku töötlemise käigus tekkinud saadustest valmistatud silo.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid (loomade kasvatamine ja piima tootmine, kalgendamine, kalgendi töötlemine, juustu vormimine, nõrutamine, soolamine ja laagerdumine) peavad toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode on äratuntav juustu sisse erivormiga vormitud originaalitunnuse järgi, millele on märgitud tootja kood, provintsi tähis ja tootmise kuupäev (aasta, kuu, päev). KPNiga „Montasio” hõlmatud juustu päritolumärgis koosneb sõnast „montasio”, mis on juustu küljel viltu õigetpidi ja tagurpidi kirjutatuna (joonis 1).

Kõnealune päritolumärgis pannakse ühinenud või eraldiseisvate ettevõtete kogu toodangule, mis on valmistatud vastavalt spetsifikaadile.

Joonis 1

Joonis 1

Nimetuse logol on stiliseeritud suur M-täht ning selle all kiri „MONTASIO”. Logos kasutatakse alati kirjatüüpi „HORATIO”. Logo puhul järgitakse alati joonisel 2 esitatud proportsioone (nt laius 8 cm ja kõrgus 6 cm).

Joonis 2

Joonis 2

Kui kogu tootmisprotsess alates piima tootmisest kuni vähemalt kuuekümnepäevase laagerdumiseni toimub piirkonnas, mida loetakse kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt mägipiirkonnaks, mis kuulub KPNiga „Montasio” hõlmatud juustu tootmispiirkonna alla, võib juustul olla märgis „prodotto della montagna” (mäestikutoode). Sel juhul lisatakse juustupõhjale silt, millel on sõnade „prodotto della montagna” lühend PDM.

Juustu „Montasio” puhul, mille laagerdumisaeg on üle 100 päeva, võib ühendus Consorzio per la Tutela del Formaggio Montasio kõigi ühinenud või üksiktootjate taotlusel ning pärast juustu kontrollimist lisada juustuketta küljele selleks ettenähtud kohta päritolunimetuse logo (joonis 2) põletusmärgi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KPNiga juustu „Montasio” tootmispiirkond hõlmab järgmisi maakondi: Friuli-Venezia Giulia, kogu territoorium; Veneto: Belluno ja Treviso provintsi kogu territoorium ning Padova ja Venezia provintsi territooriumi järgmiselt määratletud osa: „Treviso ja Padova provintsi piiride lõikumiskohast piki Padova provintsi piiri kuni Serenissima kiirteeni. Edasi mööda kiirteed kuni Brenta jõge ületava maanteesillani ning seejärel piki jõesängi kuni jõesuudmeni.”

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu omadused on seotud tootmispiirkonna ja sealse kliimaga. Piirkond on suures osas mägine või asub mäenõlvadel, kus veel praegugi tegeletakse loomade mägi- ja tavakarjatamisega. See mõjutab ka piimalehmadele antava sööda kvaliteeti.

Aastatel 1773/1775 lisati „Montasio” juust San Daniele ja Udine hinnakirja. See annab kinnitust „Montasio” turustamise kohta ja näitab, et tegemist ei olnud üksnes kohaliku või piirkonnas tarbimiseks ettenähtud tootega. „Montasio” tihedast sidemest piirkonnaga annab tunnistust ka selle tootmise oluline mõju ühistute tegevusele. „Montasio” juust ja selle tootmise tehnilised iseärasused levisid kiiresti Friulis ja Veneto idaosas. Ja seda mitte üksnes tänu inimeste tegevusele ja struktuuri loomisele (juustuühistute või juustumeistrite kooli asutamine) – kuuekümnendatel aastatel tegutses seal üle 650 juustukoja –, vaid tänu keskkonnale, kust selline tootmisviis alguse sai ja ilma milleta ei oleks toimunud kirjeldatud arengut.

Tootmispiirkonnale on iseloomulik see, et Itaalia idapoolses osas on alati olnud kevadel ja sügisel palju sademeid, mis loovad soodsad tingimused piimalehmade pidamiseks vajalikele rohumaadele ja teravilja (nisu ja oder) kasvatamiseks. Märkimata ei saa jätta ka maisikasvatuse olulisust, sest maisi antakse loomadele toorsööda ja silona. Mõned aastad tagasi hakati tootmispiirkonnas kasvatama ka sojauba, mida kasutatakse proteiinirohkuse tõttu söödalisandina.

Juustu „Montasio” peamine eripära on see, et juust sobib nii keskmise kestusega kui ka pikaajaliseks laagerdamiseks. Itaalia juustude seas kuulub „Montasio” poolkõvade juustude hulka. Kuna nimetatud juustu võib laagerdada kuni 36 kuud, on ta samuti üks vähestest pika laagerdumisajaga kõvadest juustudest.

„Montasio” juustu eripärana võib nimetada ka selle vormi suurust.

Lisaks on kaitstud päritolunimetusega „Montasio” juustu spetsifikaadi kohaselt keelatud kasutada pastöriseeritud piima, et säilitada, nii palju kui võimalik, tootmispiirkonna piimale iseloomulikku bakterisisaldust.

Lisatavate piimhappebakterite kogus on väike (umbes 1 %), kuumutamine toimub madalal temperatuuril (42–48 °C) ning nõrutamine ja vormimine tagavad juustu poolkõva tekstuuri ja ligikaudu 36 % niiskusesisalduse pärast kahe kuu pikkust laagerdumist, mis on minimaalne laagerdumisaeg enne turustamist.

Juustu „Montasio” kujunemiskeskkond on selle tootmiseks ja levikuks kõige sobivamate mikrobioloogiliste omadustega. Tõepoolest, juustus „Montasio” esineb termofiilset mikroobifloorat, mis võimaldas vanasti ja võimaldab ka praegusel ajal valmistada ainulaadset juustu, mida tarbitakse nii värskelt (tänapäeval vähemalt kahe kuu vanuselt, sest juustu toodetakse pastöriseerimata piimast) kui ka laagerdunult (kuni 36 kuud). Laagerdumise jooksul muutuvad organoleptilised omadused, nagu tekstuur, maitse ja lõhn, ning seda tänu just tootmispiirkonna rohumaade ja karjamaade bakterioloogilistele omadustele.

Pärast kahekuulist laagerdumist on „Montasio” juustul poolkõva konsistents ja õrn lõhn, mis meenutab juustu valmistamiseks kasutatud piima lõhna. Kui laagerdumisaeg pikeneb ja niiskusesisaldus väheneb, muutub „Montasio” juustu lõhn tugevamaks ja kergelt pikantseks ning konsistents tihkemaks ja pudedamaks.

Kuna loomapidamise meetodid ja kultuuride kasvatamine on täiustunud ning lüpsmisviisid on muutunud üha hügieenilisemaks, on juustu „Montasio” valmistamisel muutunud vajalikuks lisada piimale mikroorganisme. Piimale hakati lisama tootmispiirkonna piimast pärit piimhappebaktereid (mille hulgas on palju kokke ja vähe kepikesi) ning tänaseks on see tava üldlevinud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”) (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

2

---