# Euroopa Liidu C 67/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 67 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide20. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 67

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide20. veebruar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2016/C 067/01 | Nõukogu soovitus, 15. veebruar 2016, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2016/C 067/01

Nõukogu soovitus, 15. veebruar 2016, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 067/02 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2016/C 067/03 | Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1.3.2016(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 )) | 7 |
| 2016/C 067/04 | Komisjoni teatis kuupäeva kohta, millest alates kohaldatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni või päritolureegleid käsitlevaid protokolle, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine kõnealuse konventsiooni osaliste vahel | 8 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2016/C 067/05 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte teemal Suurandmetega kaasnevad probleemid: üleskutse läbipaistvusele, kasutajate kontrollile ja andmekaitsele disaini ning aruandekohustuse abil | 13 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 067/06 | Saneerimismeetmed – Otsus kindlustusandja INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. saneerimismeetmete kohta | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 067/02

Euro vahetuskurss

6

2016/C 067/03

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1.3.2016(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

7

2016/C 067/04

Komisjoni teatis kuupäeva kohta, millest alates kohaldatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni või päritolureegleid käsitlevaid protokolle, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine kõnealuse konventsiooni osaliste vahel

8

Euroopa Andmekaitseinspektor

2016/C 067/05

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte teemal Suurandmetega kaasnevad probleemid: üleskutse läbipaistvusele, kasutajate kontrollile ja andmekaitsele disaini ning aruandekohustuse abil

13

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 067/06

Saneerimismeetmed – Otsus kindlustusandja INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. saneerimismeetmete kohta

16

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 067/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 17 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 067/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

17

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2016/C 067/08 | Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta – parandus ( ELT C 357, 29.10.2015 ) | 20 |

Parandused

2016/C 067/08

Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta – parandus ( ELT C 357, 29.10.2015 )

20

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

15. veebruar 2016,

mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule

(2016/C 67/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artikli 148 lõikega 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Töötuse määr tõusis liidus ajalooliselt kõrgeimale tasemele pärast 2008.–2009. aasta finants- ja majanduskriisi. Praegu on see alanemas, kuid pikaajalise töötuse määr on endiselt väga kõrge. Pikaajaline töötus mõjutab iga liikmesriiki erineval määral, eriti kuna kriisi mõju on olnud erinev ning liikmesriikide makromajanduslik olukord, majandusstruktuur ja tööturu toimimine on erinevad. |
| --- | --- |

(1)

Töötuse määr tõusis liidus ajalooliselt kõrgeimale tasemele pärast 2008.–2009. aasta finants- ja majanduskriisi. Praegu on see alanemas, kuid pikaajalise töötuse määr on endiselt väga kõrge. Pikaajaline töötus mõjutab iga liikmesriiki erineval määral, eriti kuna kriisi mõju on olnud erinev ning liikmesriikide makromajanduslik olukord, majandusstruktuur ja tööturu toimimine on erinevad.

| (2) | Pärast aastaid kestnud väikest majanduskasvu ja vähest töökohtade loomist mõjutas pikaajaline töötus (mis Eurostati määratluse kohaselt tähendab inimeste arvu, kes on tööta ja kes on aktiivselt otsinud töökohta vähemalt ühe aasta jooksul) 2014. aastal enam kui 12 miljonit töötajat ehk 5 % liidu aktiivsest elanikkonnast, kellest 62 % olid olnud tööta vähemalt kaks järjestikust aastat. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aastaid kestnud väikest majanduskasvu ja vähest töökohtade loomist mõjutas pikaajaline töötus (mis Eurostati määratluse kohaselt tähendab inimeste arvu, kes on tööta ja kes on aktiivselt otsinud töökohta vähemalt ühe aasta jooksul) 2014. aastal enam kui 12 miljonit töötajat ehk 5 % liidu aktiivsest elanikkonnast, kellest 62 % olid olnud tööta vähemalt kaks järjestikust aastat.

| (3) | Pikaajaline töötus mõjutab asjaomaseid isikuid, vähendab majanduste kasvupotentsiaali liidus, suurendab sotsiaalse tõrjutuse riski, vaesust ja ebavõrdsust ning kasvatab sotsiaalteenuste ja riigi rahanduse kulusid. Pikaajalise töötuse tagajärjel kaob sissetulek, vähenevad oskused ning suurenevad terviseprobleemid ja leibkondade vaesus. |
| --- | --- |

(3)

Pikaajaline töötus mõjutab asjaomaseid isikuid, vähendab majanduste kasvupotentsiaali liidus, suurendab sotsiaalse tõrjutuse riski, vaesust ja ebavõrdsust ning kasvatab sotsiaalteenuste ja riigi rahanduse kulusid. Pikaajalise töötuse tagajärjel kaob sissetulek, vähenevad oskused ning suurenevad terviseprobleemid ja leibkondade vaesus.

| (4) | Kõige kergemini võivad pikaajalisteks töötuteks muutuda väheste oskuste või madala kvalifikatsiooniga isikud, kolmandate riikide kodanikud, puudega inimesed ja ebasoodsas olukorras olevad vähemused, näiteks romad. Samuti on olulisel kohal isiku eelnev töökogemus, kuna mõnes riigis on võtmetähtsusega elementideks, mis selgitavad pikaajalise töötuse püsimist, sektoripõhised ja tsüklilised aspektid. |
| --- | --- |

(4)

Kõige kergemini võivad pikaajalisteks töötuteks muutuda väheste oskuste või madala kvalifikatsiooniga isikud, kolmandate riikide kodanikud, puudega inimesed ja ebasoodsas olukorras olevad vähemused, näiteks romad. Samuti on olulisel kohal isiku eelnev töökogemus, kuna mõnes riigis on võtmetähtsusega elementideks, mis selgitavad pikaajalise töötuse püsimist, sektoripõhised ja tsüklilised aspektid.

| (5) | Igal aastal heitub edutute tööotsingute tõttu ligikaudu viiendik liidu pikaajalistest töötutest, kes muutuvad seetõttu mitteaktiivseks. Kuna tööturule integreerimise takistused on mitmekesised ja sageli kumulatiivsed, tuleb tööturule integreerimise puhul kasutada üksikjuhtumipõhist personaalset lähenemisviisi ja teenuste koordineeritud osutamist. |
| --- | --- |

(5)

Igal aastal heitub edutute tööotsingute tõttu ligikaudu viiendik liidu pikaajalistest töötutest, kes muutuvad seetõttu mitteaktiivseks. Kuna tööturule integreerimise takistused on mitmekesised ja sageli kumulatiivsed, tuleb tööturule integreerimise puhul kasutada üksikjuhtumipõhist personaalset lähenemisviisi ja teenuste koordineeritud osutamist.

| (6) | Pikaajalised töötud moodustavad liidus poole kõigist töötutest, kuid vähem kui viiendiku aktiivsetes tööturumeetmetes osalejatest. Seetõttu saab töötushüvitisi vaid väike osa pikaajalistest töötutest (keskmiselt 24 %). |
| --- | --- |

(6)

Pikaajalised töötud moodustavad liidus poole kõigist töötutest, kuid vähem kui viiendiku aktiivsetes tööturumeetmetes osalejatest. Seetõttu saab töötushüvitisi vaid väike osa pikaajalistest töötutest (keskmiselt 24 %).

| (7) | Inimkapitali tehtavaid investeeringuid tuleks parandada ja tõhustada, et pakkuda suuremale arvule inimestele häid ja asjakohaseid oskusi ja pädevusi, vähendada oskuste nappust ning luua alus sujuvale üleminekule õppimiselt tööle ja tööalase konkurentsivõime säilimisele. Haridus- ja koolitussüsteemide toimimise ja asjakohasuse parandamine aitab vähendada uute töötute lisandumist. Selleks tuleks haridus- ja koolitussüsteeme ajakohastada ning teha seda kooskõlas Euroopa poolaastaga, nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustega, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitusega 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2). |
| --- | --- |

(7)

Inimkapitali tehtavaid investeeringuid tuleks parandada ja tõhustada, et pakkuda suuremale arvule inimestele häid ja asjakohaseid oskusi ja pädevusi, vähendada oskuste nappust ning luua alus sujuvale üleminekule õppimiselt tööle ja tööalase konkurentsivõime säilimisele. Haridus- ja koolitussüsteemide toimimise ja asjakohasuse parandamine aitab vähendada uute töötute lisandumist. Selleks tuleks haridus- ja koolitussüsteeme ajakohastada ning teha seda kooskõlas Euroopa poolaastaga, nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustega, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitusega 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (2).

| (8) | Kooskõlastatud tööhõivestrateegia väljaarendamise eesmärgil kutsutakse 2015. aasta liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes (3) üles märkimisväärselt vähendama pikaajalist ja struktuurset töötust terviklike ja üksteist toetavate strateegiatega, mis hõlmavad personaalset aktiivset toetust tööturule naasmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlastatud tööhõivestrateegia väljaarendamise eesmärgil kutsutakse 2015. aasta liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistes (3) üles märkimisväärselt vähendama pikaajalist ja struktuurset töötust terviklike ja üksteist toetavate strateegiatega, mis hõlmavad personaalset aktiivset toetust tööturule naasmiseks.

| (9) | Kuigi liikmesriigid on pädevad valima nende konkreetse olukorraga sobivaid tööturumeetmeid, kutsutakse suunistes liikmesriike üles edendama tööalast konkurentsivõimet, investeerides inimkapitali tõhusate ja tulemuslike haridus- ja koolitussüsteemide kaudu, millega suurendatakse tööjõu oskusi. Lisaks kutsutakse suunistes liikmesriike konkreetselt üles edendama töökohal õppimise süsteeme, näiteks duaalset õpet, ning ajakohastama kutsealast koolitust. Suunistes kutsutakse liikmesriike üldisemalt üles võtma arvesse kaitstud paindlikkuse põhimõtteid ja tugevdama aktiivseid tööturumeetmeid, suurendades nende tulemuslikkust, sihipärasust, ulatuslikkust, hõlvatust ning koosmõju sissetulekutoetuse ja sotsiaalteenuste pakkumisega. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi liikmesriigid on pädevad valima nende konkreetse olukorraga sobivaid tööturumeetmeid, kutsutakse suunistes liikmesriike üles edendama tööalast konkurentsivõimet, investeerides inimkapitali tõhusate ja tulemuslike haridus- ja koolitussüsteemide kaudu, millega suurendatakse tööjõu oskusi. Lisaks kutsutakse suunistes liikmesriike konkreetselt üles edendama töökohal õppimise süsteeme, näiteks duaalset õpet, ning ajakohastama kutsealast koolitust. Suunistes kutsutakse liikmesriike üldisemalt üles võtma arvesse kaitstud paindlikkuse põhimõtteid ja tugevdama aktiivseid tööturumeetmeid, suurendades nende tulemuslikkust, sihipärasust, ulatuslikkust, hõlvatust ning koosmõju sissetulekutoetuse ja sotsiaalteenuste pakkumisega.

| (10) | Käesoleva soovitusega kavandatavad meetmed peaksid olema täielikult kooskõlas Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiste soovitustega ning nende rakendamine peaks toimuma stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju täielikult järgides. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva soovitusega kavandatavad meetmed peaksid olema täielikult kooskõlas Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiste soovitustega ning nende rakendamine peaks toimuma stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju täielikult järgides.

| (11) | Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitus 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4) sisaldab integreeritud ja terviklikku strateegiat tööturult tõrjutud isikute aktiivseks kaasamiseks, milles on ühitatud piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ja heatasemeliste teenuste kättesaadavus. Selle eesmärk on hõlbustada töövõimeliste isikute püsivat, kvaliteetset tööhõivet ning tagada neile inimväärseks eluks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitus 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4) sisaldab integreeritud ja terviklikku strateegiat tööturult tõrjutud isikute aktiivseks kaasamiseks, milles on ühitatud piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ja heatasemeliste teenuste kättesaadavus. Selle eesmärk on hõlbustada töövõimeliste isikute püsivat, kvaliteetset tööhõivet ning tagada neile inimväärseks eluks vajalikud vahendid.

| (12) | Euroopa Sotsiaalfond on liidu peamine rahastamisvahend, mille abil võideldakse pikaajalise töötuse vastu. Liikmesriigid on ajavahemikuks 2014–2020 eraldanud märkimisväärseid rahalisi vahendeid, et toetada pikaajaliste töötute integreerimist tööturule. Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavaid meetmeid saab täiendada ka teiste fondide, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi abil, tegutsedes kooskõlas ajavahemikuks 2014–2020 kehtestatud asjakohaste investeerimisprioriteetidega, toetades eelkõige töökohtade loomist ning riiklike tööturuasutuste ja kutsehariduse, oskuste omandamise ja elukestva õppe ajakohastamist. Seoses sellega tuleks tulevastes asjaomastes aruteludes kaaluda, kuidas tõhustada pikaajaliste töötute integreerimist tööturule. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Sotsiaalfond on liidu peamine rahastamisvahend, mille abil võideldakse pikaajalise töötuse vastu. Liikmesriigid on ajavahemikuks 2014–2020 eraldanud märkimisväärseid rahalisi vahendeid, et toetada pikaajaliste töötute integreerimist tööturule. Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavaid meetmeid saab täiendada ka teiste fondide, näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi abil, tegutsedes kooskõlas ajavahemikuks 2014–2020 kehtestatud asjakohaste investeerimisprioriteetidega, toetades eelkõige töökohtade loomist ning riiklike tööturuasutuste ja kutsehariduse, oskuste omandamise ja elukestva õppe ajakohastamist. Seoses sellega tuleks tulevastes asjaomastes aruteludes kaaluda, kuidas tõhustada pikaajaliste töötute integreerimist tööturule.

| (13) | Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5) kutsutakse üles võtma meetmeid, et anda üksikisikutele võimalus tõendada väljaspool ametlikku haridus- ja koolitussüsteemi omandatud oskusi. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovituses mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5) kutsutakse üles võtma meetmeid, et anda üksikisikutele võimalus tõendada väljaspool ametlikku haridus- ja koolitussüsteemi omandatud oskusi.

| (14) | Euroopa Ülemkogu 14.-15. märtsi 2013. aasta järeldustes rõhutati, et töötuse küsimusega tegelemine on suurim sotsiaalne väljakutse ning et pikaajalise töötuse vähendamine ja vanemate töötajate tööturul täieliku osalemise tagamine on väga oluline. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Ülemkogu 14.-15. märtsi 2013. aasta järeldustes rõhutati, et töötuse küsimusega tegelemine on suurim sotsiaalne väljakutse ning et pikaajalise töötuse vähendamine ja vanemate töötajate tööturul täieliku osalemise tagamine on väga oluline.

| (15) | Euroopa Parlament on seisukohal, et pikaajaline töötus on üks suuremaid majanduskasvu takistusi. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlament on seisukohal, et pikaajaline töötus on üks suuremaid majanduskasvu takistusi.

| (16) | Pikaajalisest töötusest kõige rohkem mõjutatud inimeste tööturule integreerimiseks tuleks teha intensiivsemaid jõupingutusi, võttes arvesse liikmesriikide tavasid. Samal ajal tuleks parendada töötute registreerimist tööturuasutustes ja teistes pädevates asutustes, et leevendada toetusmeetmete vähest hõlvatust. Riigid, kus on kõrge registreeritud pikaajaline töötus, võivad tegeleda esmajärjekorras juba registreeritud töötutega. |
| --- | --- |

(16)

Pikaajalisest töötusest kõige rohkem mõjutatud inimeste tööturule integreerimiseks tuleks teha intensiivsemaid jõupingutusi, võttes arvesse liikmesriikide tavasid. Samal ajal tuleks parendada töötute registreerimist tööturuasutustes ja teistes pädevates asutustes, et leevendada toetusmeetmete vähest hõlvatust. Riigid, kus on kõrge registreeritud pikaajaline töötus, võivad tegeleda esmajärjekorras juba registreeritud töötutega.

| (17) | Tulemuslikkuse ja tõhususe seisukohalt võiks eelistada ennetavat lähenemisviisi. Ennetus- ja aktiveerimismeetmeid, mis keskenduvad peamiselt töötuse algusperioodile, tuleks tugevdada ja vajaduse korral täiendada. Registreeritud pikaajaliste töötute puhul tuleks võtta erimeetmeid hiljemalt selleks ajaks, mil nad on töötud olnud 18 kuud, kuna just siis muutuvad paljudes liikmesriikides pikaajalistele töötutele pakutavad toetusmehhanismid ja -teenused. |
| --- | --- |

(17)

Tulemuslikkuse ja tõhususe seisukohalt võiks eelistada ennetavat lähenemisviisi. Ennetus- ja aktiveerimismeetmeid, mis keskenduvad peamiselt töötuse algusperioodile, tuleks tugevdada ja vajaduse korral täiendada. Registreeritud pikaajaliste töötute puhul tuleks võtta erimeetmeid hiljemalt selleks ajaks, mil nad on töötud olnud 18 kuud, kuna just siis muutuvad paljudes liikmesriikides pikaajalistele töötutele pakutavad toetusmehhanismid ja -teenused.

| (18) | Pikaajaliste töötute toetamiseks kasutatava personaalse lähenemisviisi raames tuleks käsitleda takistusi, mis põhjustavad püsivat pikaajalist töötust, ning ajakohastada ja täiendada registreerumisel toimunud algset hindamist. Personaalse lähenemisviisi kaudu suunatakse pikaajalised töötud selliste individuaalsetele vajadustele piisavalt vastavate toetusteenuste juurde nagu võlanõustamine, rehabiliteerimine, sotsiaalabiteenused, hooldusteenused, sisserändajate integreerimine ning eluaseme- ja transporditoetus, mille eesmärk on tegeleda takistustega töö leidmisel, ning antakse kõnealustele isikutele vahendid konkreetsete eesmärkide saavutamiseks, mis aitavad neil tööd leida. |
| --- | --- |

(18)

Pikaajaliste töötute toetamiseks kasutatava personaalse lähenemisviisi raames tuleks käsitleda takistusi, mis põhjustavad püsivat pikaajalist töötust, ning ajakohastada ja täiendada registreerumisel toimunud algset hindamist. Personaalse lähenemisviisi kaudu suunatakse pikaajalised töötud selliste individuaalsetele vajadustele piisavalt vastavate toetusteenuste juurde nagu võlanõustamine, rehabiliteerimine, sotsiaalabiteenused, hooldusteenused, sisserändajate integreerimine ning eluaseme- ja transporditoetus, mille eesmärk on tegeleda takistustega töö leidmisel, ning antakse kõnealustele isikutele vahendid konkreetsete eesmärkide saavutamiseks, mis aitavad neil tööd leida.

| (19) | Tööandjate kaasamine pikaajaliste töötute integreerimisse on väga oluline ning seda tuleks toetada tööturuasutuste osutatavate sihipäraste teenuste kaudu, millega kaasnevad sihipärased rahalised stiimulid ja sotsiaalpartnerite kaasamine. Suurem tööandjate osalemine koos töökohtade loomise edendamise meetmetega võib veelgi suurendada integratsioonimeetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(19)

Tööandjate kaasamine pikaajaliste töötute integreerimisse on väga oluline ning seda tuleks toetada tööturuasutuste osutatavate sihipäraste teenuste kaudu, millega kaasnevad sihipärased rahalised stiimulid ja sotsiaalpartnerite kaasamine. Suurem tööandjate osalemine koos töökohtade loomise edendamise meetmetega võib veelgi suurendada integratsioonimeetmete tulemuslikkust.

| (20) | Hiljutistes poliitikaalgatustes, näiteks nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta, (6) kutsutakse üles kasutama partnerlust kui sotsiaal- ja tööhõivepoliitika elluviimise uut meetodit. Teenuste koordineeritud osutamine on väga oluline, seda eelkõige liikmesriikides, kus pikaajaliste töötute toetamiseks ettenähtud ülesanded on jagatud avalike tööturuasutuste, sotsiaalhoolekandeasutuste ja kohalike omavalitsuste vahel. |
| --- | --- |

(20)

Hiljutistes poliitikaalgatustes, näiteks nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses noortegarantii loomise kohta, (6) kutsutakse üles kasutama partnerlust kui sotsiaal- ja tööhõivepoliitika elluviimise uut meetodit. Teenuste koordineeritud osutamine on väga oluline, seda eelkõige liikmesriikides, kus pikaajaliste töötute toetamiseks ettenähtud ülesanded on jagatud avalike tööturuasutuste, sotsiaalhoolekandeasutuste ja kohalike omavalitsuste vahel.

| (21) | Tööturule integreerimise lepingud koostatakse selliselt, et need kajastaksid pikaajalise töötu olukorda, ja neis tuleks esitada üksikasjalik pakett personaalsetest meetmetest, mis on kättesaadavad riiklikul tasandil (näiteks tööturgu, haridust, koolitust ja sotsiaalabiteenuseid puudutavad meetmed), ning mille eesmärk on toetada pikaajalisi töötuid ja anda neile vahendid, et ületada nende tööleasumist pidurdavad konkreetsed takistused. Sellistes lepingutes tuleks määratleda pikaajalise töötu ja teenuseosutaja(te) pakkumis(t)e eesmärgid, ajakavad ja kohustused ning märkida kättesaadavad integratsioonimeetmed. |
| --- | --- |

(21)

Tööturule integreerimise lepingud koostatakse selliselt, et need kajastaksid pikaajalise töötu olukorda, ja neis tuleks esitada üksikasjalik pakett personaalsetest meetmetest, mis on kättesaadavad riiklikul tasandil (näiteks tööturgu, haridust, koolitust ja sotsiaalabiteenuseid puudutavad meetmed), ning mille eesmärk on toetada pikaajalisi töötuid ja anda neile vahendid, et ületada nende tööleasumist pidurdavad konkreetsed takistused. Sellistes lepingutes tuleks määratleda pikaajalise töötu ja teenuseosutaja(te) pakkumis(t)e eesmärgid, ajakavad ja kohustused ning märkida kättesaadavad integratsioonimeetmed.

| (22) | Käesolevas soovituses kavandatavate meetmete puhul tuleks võtta arvesse liikmesriikide erinevusi ning nende erinevaid lähtepositsioone makromajandusliku olukorra, pikaajalise töötuse ning selle kõikumiste, institutsionaalse korralduse, piirkondlike erinevuste ja tööturul osalejate suutlikkuse valdkonnas. Kõnealuste meetmetega tuleks täiendada ja tugevdada praegu paljude liikmesriikide kasutatavat poliitilist lähenemisviisi, kehtestades eelkõige selliseid paindlikke elemente nagu personaalne lähenemisviis ja teenuste koordineeritud osutamine, ning kaasates tööandjaid. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas soovituses kavandatavate meetmete puhul tuleks võtta arvesse liikmesriikide erinevusi ning nende erinevaid lähtepositsioone makromajandusliku olukorra, pikaajalise töötuse ning selle kõikumiste, institutsionaalse korralduse, piirkondlike erinevuste ja tööturul osalejate suutlikkuse valdkonnas. Kõnealuste meetmetega tuleks täiendada ja tugevdada praegu paljude liikmesriikide kasutatavat poliitilist lähenemisviisi, kehtestades eelkõige selliseid paindlikke elemente nagu personaalne lähenemisviis ja teenuste koordineeritud osutamine, ning kaasates tööandjaid.

| (23) | Käesolevas soovituses järgitakse, tugevdatakse ja edendatakse põhiõigusi, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 29 ja 34 sätestatud põhiõigusi, |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas soovituses järgitakse, tugevdatakse ja edendatakse põhiõigusi, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 29 ja 34 sätestatud põhiõigusi,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL:

Toetada tööotsijate registreerumist ja integreerimismeetmete suuremat keskendumist tööturu vajadustele, muu hulgas tööandjatega tihedamate sidemete kaudu.

Pakkuda registreeritud pikaajalistele töötutele personaalset hindamist.

Teha pikaajalistele töötutele konkreetne pakkumine tööturule integreerimise lepingu sõlmimiseks hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest on möödunud 18 kuud. Käesoleva soovituse kohaldamisel käsitatakse tööturule integreerimise lepinguna registreeritud pikaajalise töötu ja ühtse kontaktpunkti vahelist kirjalikku lepingut, mille eesmärk on lihtsustada kõnealuse isiku üleminekut tööhõivesse tööturul.

Sel eesmärgil on vaja teha järgmist:

Registreerumine

| 1) | Innustada tööotsijate registreerumist tööturuasutustes, eelkõige parandades teavitamist kättesaadava toetuse kohta. |
| --- | --- |

1)

Innustada tööotsijate registreerumist tööturuasutustes, eelkõige parandades teavitamist kättesaadava toetuse kohta.

Personaalne hindamine ja lähenemisviis

Tööturuasutused osutavad asjaomastele isikutele personaalset nõustamist, tehes seda koos teiste partneritega, kes toetavad tööturule integreerimist.

| 2) | Tagada, et registreeritud pikaajalistele töötutele pakutakse põhjalikku personaalset hindamist ja nõustamist hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest möödub 18 kuud. Hindamine peaks hõlmama nende tööalase konkurentsivõime aspekte, takistusi töö leidmisel ja varasemaid tööotsinguid. |
| --- | --- |

2)

Tagada, et registreeritud pikaajalistele töötutele pakutakse põhjalikku personaalset hindamist ja nõustamist hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest möödub 18 kuud. Hindamine peaks hõlmama nende tööalase konkurentsivõime aspekte, takistusi töö leidmisel ja varasemaid tööotsinguid.

| 3) | Teavitada registreeritud pikaajalisi töötuid majanduse eri sektorites ning asjakohasel juhul eri piirkondades ja teistes liikmesriikides olemasolevatest tööpakkumistest ja kättesaadavast toetusest, tehes seda eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu. |
| --- | --- |

3)

Teavitada registreeritud pikaajalisi töötuid majanduse eri sektorites ning asjakohasel juhul eri piirkondades ja teistes liikmesriikides olemasolevatest tööpakkumistest ja kättesaadavast toetusest, tehes seda eelkõige Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) kaudu.

Tööturule integreerimise lepingud

Noortegarantiiga hõlmamata registreeritud pikaajalistele töötutele pakutakse tööturule integreerimise lepingut hiljemalt siis, kui nende töötuks jäämisest on möödunud 18 kuud. Leping peaks minimaalselt hõlmama personaalset teenusepakkumist, mille eesmärk on töökoha leidmine, ning ühtse kontaktpunkti kindlaksmääramist.

| 4) | Võtta registreeritud pikaajaliste töötute vajadusi arvesse tööturule integreerimise lepingus, mis ühendab eri organisatsioonide pakutavaid asjakohaseid teenuseid ja meetmeid.






  a) | Tööturule integreerimise lepingus peaksid olema üksikasjalikult esitatud eesmärgid, ajakavad ja kohustused, mida registreeritud pikaajaline töötu peab täitma, näiteks aktiivsed jõupingutused töökoha leidmiseks, sobivate tööpakkumiste vastuvõtmine ning osalemine haridus- ja koolitusprogrammis või ümberõppe või tööhõive meetmetes. |
| --- | --- | --- |

4)

Võtta registreeritud pikaajaliste töötute vajadusi arvesse tööturule integreerimise lepingus, mis ühendab eri organisatsioonide pakutavaid asjakohaseid teenuseid ja meetmeid.

a)

Tööturule integreerimise lepingus peaksid olema üksikasjalikult esitatud eesmärgid, ajakavad ja kohustused, mida registreeritud pikaajaline töötu peab täitma, näiteks aktiivsed jõupingutused töökoha leidmiseks, sobivate tööpakkumiste vastuvõtmine ning osalemine haridus- ja koolitusprogrammis või ümberõppe või tööhõive meetmetes.

| b) | Tööturule integreerimise lepingus peaks samuti olema märgitud teenuseosutaja(te) pakkumine või pakkumised pikaajalisele töötule. Sõltuvalt kättesaadavusest liikmesriikides ja lähtudes registreeritud pikaajalise töötu individuaalsetest asjaoludest võiks tööturule integreerimise leping samuti sisaldada abi tööotsingutel ja pärast tööle asumist, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist, rehabilitatsiooni, nõustamist ja juhendamist, haridust, kutseharidust ja koolitust, töökogemust, sotsiaalabiteenuseid, alusharidust ja lapsehoidu, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuseid, võlanõustamist ning eluaseme- ja transporditoetust. |
| --- | --- |

b)

Tööturule integreerimise lepingus peaks samuti olema märgitud teenuseosutaja(te) pakkumine või pakkumised pikaajalisele töötule. Sõltuvalt kättesaadavusest liikmesriikides ja lähtudes registreeritud pikaajalise töötu individuaalsetest asjaoludest võiks tööturule integreerimise leping samuti sisaldada abi tööotsingutel ja pärast tööle asumist, mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimist, rehabilitatsiooni, nõustamist ja juhendamist, haridust, kutseharidust ja koolitust, töökogemust, sotsiaalabiteenuseid, alusharidust ja lapsehoidu, tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuseid, võlanõustamist ning eluaseme- ja transporditoetust.

| c) | Tuleks pidevalt jälgida, kas tööturule integreerimise leping vastab registreeritud pikaajalise töötu individuaalse olukorra muutustele, ning vajaduse korral tuleks lepingut kohandada kõnealuse isiku tööhõivele ülemineku tõhustamiseks. |
| --- | --- |

c)

Tuleks pidevalt jälgida, kas tööturule integreerimise leping vastab registreeritud pikaajalise töötu individuaalse olukorra muutustele, ning vajaduse korral tuleks lepingut kohandada kõnealuse isiku tööhõivele ülemineku tõhustamiseks.

| 5) | Kehtestada vajalik kord, et tagada järjepidevus ja määrata ühtne kontaktpunkt, mis vastutab registreeritud pikaajalise töötu toetamise eest teenuste koordineeritud pakkumise kaudu, mis hõlmab kättesaadavaid tööhõive- ja sotsiaalabiteenuseid. Kontaktpunkt võiks tugineda institutsioonidevahelisele koordineerimise raamistikule ja/või sisalduda olemasolevates struktuurides.
  Hõlbustada registreeritud pikaajalise töötu saadud toetusi ja personaalseid hindamisi käsitleva asjakohase teabe sujuvat ja turvalist edastamist asjakohaste teenuseosutajate vahel, järgides seejuures andmekaitsealaseid õigusakte, et tagada seeläbi teenuste osutamise järjepidevus.
  Võimaldada paremat asjakohase teabe levitamist kaasatud teenuseosutajatele vabade töökohtade ja koolitusvõimaluste kohta ning tagada, et kõnealune teave jõuab pikaajaliste töötuteni. |
| --- | --- |

5)

Kehtestada vajalik kord, et tagada järjepidevus ja määrata ühtne kontaktpunkt, mis vastutab registreeritud pikaajalise töötu toetamise eest teenuste koordineeritud pakkumise kaudu, mis hõlmab kättesaadavaid tööhõive- ja sotsiaalabiteenuseid. Kontaktpunkt võiks tugineda institutsioonidevahelisele koordineerimise raamistikule ja/või sisalduda olemasolevates struktuurides.

Hõlbustada registreeritud pikaajalise töötu saadud toetusi ja personaalseid hindamisi käsitleva asjakohase teabe sujuvat ja turvalist edastamist asjakohaste teenuseosutajate vahel, järgides seejuures andmekaitsealaseid õigusakte, et tagada seeläbi teenuste osutamise järjepidevus.

Võimaldada paremat asjakohase teabe levitamist kaasatud teenuseosutajatele vabade töökohtade ja koolitusvõimaluste kohta ning tagada, et kõnealune teave jõuab pikaajaliste töötuteni.

Tihedamad sidemed tööandjatega

| 6) | Julgustada ja arendada partnerlusi tööandjate, sotsiaalpartnerite, tööhõiveteenistuste, valitsusasutuste, sotsiaalteenuste ning haridus- ja koolitusteenuste osutajatega, et pakkuda teenuseid, mis vastaksid paremini ettevõtete ja registreeritud pikaajaliste töötute vajadustele. |
| --- | --- |

6)

Julgustada ja arendada partnerlusi tööandjate, sotsiaalpartnerite, tööhõiveteenistuste, valitsusasutuste, sotsiaalteenuste ning haridus- ja koolitusteenuste osutajatega, et pakkuda teenuseid, mis vastaksid paremini ettevõtete ja registreeritud pikaajaliste töötute vajadustele.

| 7) | Töötada välja tööandjatele suunatud teenused, näiteks vabade töökohtade seire, töölesuunamisel osutatav toetus, töökohal läbiviidav nõustamine ja väljaõpe ning toetus pärast töölesuunamist, et lihtsustada registreeritud pikaajaliste töötute kutsealast taasintegreerimist. |
| --- | --- |

7)

Töötada välja tööandjatele suunatud teenused, näiteks vabade töökohtade seire, töölesuunamisel osutatav toetus, töökohal läbiviidav nõustamine ja väljaõpe ning toetus pärast töölesuunamist, et lihtsustada registreeritud pikaajaliste töötute kutsealast taasintegreerimist.

| 8) | Keskendada rahalised stiimulid registreeritud pikaajaliste töötute töötamisvõimaluste suurendamise eesmärgil kavadele, millega toetatakse integreerimist tööturule, näiteks värbamistoetused ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine. |
| --- | --- |

8)

Keskendada rahalised stiimulid registreeritud pikaajaliste töötute töötamisvõimaluste suurendamise eesmärgil kavadele, millega toetatakse integreerimist tööturule, näiteks värbamistoetused ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine.

SOOVITAB KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL JA KOMISJONIL:

Hindamine ja järelevalve

| 9) | Jälgida tööhõivekomitees, sotsiaalteenuste osutamise ja sissetuleku kindlustamise osas tihedas koostöös sotsiaalkaitsekomiteega, käesoleva soovituse rakendamist Euroopa poolaasta raames mitmepoolse järelevalve ja indikaatorite ühise hindamisraamistiku abil. Jälgimise käigus peaks uurima, millises ulatuses on registreeritud pikaajalised töötud naasnud tööturule, kas nende integreerimine tööturule on kestlik ning samuti tööturule integreerimise lepingute kasutamist. Jälgimisse peaks olema kaasatud ka avalike tööturuasutuste võrgustik. |
| --- | --- |

9)

Jälgida tööhõivekomitees, sotsiaalteenuste osutamise ja sissetuleku kindlustamise osas tihedas koostöös sotsiaalkaitsekomiteega, käesoleva soovituse rakendamist Euroopa poolaasta raames mitmepoolse järelevalve ja indikaatorite ühise hindamisraamistiku abil. Jälgimise käigus peaks uurima, millises ulatuses on registreeritud pikaajalised töötud naasnud tööturule, kas nende integreerimine tööturule on kestlik ning samuti tööturule integreerimise lepingute kasutamist. Jälgimisse peaks olema kaasatud ka avalike tööturuasutuste võrgustik.

| 10) | Innustada avalike tööturuasutuste toimimise hindamist seoses registreeritud pikaajaliste töötute tööturule integreerimise ning kogemuste ja heade tavade vahetamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsusega nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta (7) asutatud Euroopa tööturuasutuste võrgustiku vastastikuse õppimise protsessi raames. |
| --- | --- |

10)

Innustada avalike tööturuasutuste toimimise hindamist seoses registreeritud pikaajaliste töötute tööturule integreerimise ning kogemuste ja heade tavade vahetamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsusega nr 573/2014/EL avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta (7) asutatud Euroopa tööturuasutuste võrgustiku vastastikuse õppimise protsessi raames.

| 11) | Teha koostööd, et parimal võimalikul viisil kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, tehes seda kooskõlas programmiperioodiks 2014–2020 kindlaks määratud asjakohaste investeerimisprioriteetidega. |
| --- | --- |

11)

Teha koostööd, et parimal võimalikul viisil kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, tehes seda kooskõlas programmiperioodiks 2014–2020 kindlaks määratud asjakohaste investeerimisprioriteetidega.

SOOVITAB KÄESOLEVAGA KOMISJONIL:

| 12) | Toetada ja koordineerida selliste äriühingute vabatahtlikke algatusi ja liite, kes osalevad pikaajaliste töötute tööturule jätkusuutlikul integreerimisel. |
| --- | --- |

12)

Toetada ja koordineerida selliste äriühingute vabatahtlikke algatusi ja liite, kes osalevad pikaajaliste töötute tööturule jätkusuutlikul integreerimisel.

| 13) | Toetada sotsiaalse innovatsiooni projekte pikaajaliste töötute tööturule integreerimiseks, tehes seda eelkõige liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) jao „Progress” kaudu. |
| --- | --- |

13)

Toetada sotsiaalse innovatsiooni projekte pikaajaliste töötute tööturule integreerimiseks, tehes seda eelkõige liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) jao „Progress” kaudu.

| 14) | Hinnata koostöös liikmesriikidega ja pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist käesoleva soovituse järelmina võetud meetmeid ning esitada nõukogule hiljemalt 15. veebruariks 2019 aruanne kõnealuse hindamise tulemuste kohta. |
| --- | --- |

14)

Hinnata koostöös liikmesriikidega ja pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist käesoleva soovituse järelmina võetud meetmeid ning esitada nõukogule hiljemalt 15. veebruariks 2019 aruanne kõnealuse hindamise tulemuste kohta.

Brüssel, 15. veebruar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. H. P. VAN DAM

---

(1)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

1

(2)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

2

(3)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1848 liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 268, 15.10.2015, lk 28).

3

(4)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

4

(5)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

5

(6)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

6

(7)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 32.

7

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/6

---

Euro vahetuskurss (1)

19. veebruar 2016

(2016/C 67/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1096 |
| JPY | Jaapani jeen | 125,40 |
| DKK | Taani kroon | 7,4625 |
| GBP | Inglise nael | 0,77715 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3838 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1017 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,5358 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,023 |
| HUF | Ungari forint | 309,11 |
| PLN | Poola zlott | 4,3777 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4670 |
| TRY | Türgi liir | 3,2903 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5605 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5274 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6268 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6761 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5617 |
| KRW | Korea vonn | 1 368,69 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,1380 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2378 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6180 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 988,04 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6836 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,843 |
| RUB | Vene rubla | 85,1924 |
| THB | Tai baat | 39,668 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,4854 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,2927 |
| INR | India ruupia | 75,9715 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1096

JPY

Jaapani jeen

125,40

DKK

Taani kroon

7,4625

GBP

Inglise nael

0,77715

SEK

Rootsi kroon

9,3838

CHF

Šveitsi frank

1,1017

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,5358

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,023

HUF

Ungari forint

309,11

PLN

Poola zlott

4,3777

RON

Rumeenia leu

4,4670

TRY

Türgi liir

3,2903

AUD

Austraalia dollar

1,5605

CAD

Kanada dollar

1,5274

HKD

Hongkongi dollar

8,6268

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6761

SGD

Singapuri dollar

1,5617

KRW

Korea vonn

1 368,69

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,1380

CNY

Hiina jüaan

7,2378

HRK

Horvaatia kuna

7,6180

IDR

Indoneesia ruupia

14 988,04

MYR

Malaisia ringit

4,6836

PHP

Filipiini peeso

52,843

RUB

Vene rubla

85,1924

THB

Tai baat

39,668

BRL

Brasiilia reaal

4,4854

MXN

Mehhiko peeso

20,2927

INR

India ruupia

75,9715

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/7

---

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1.3.2016

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2016/C 67/03)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 15, 16.1.2016, lk 8.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.3.2016 | ... | 0,06 | 0,06 | 1,63 | 0,06 | 0,46 | 0,06 | 0,30 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 1,92 | 1,37 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 1,83 | 0,06 | 1,65 | – 0,22 | 0,06 | 0,06 | 1,04 |
| 1.2.2016 | 29.2.2016 | 0,09 | 0,09 | 1,63 | 0,09 | 0,46 | 0,09 | 0,36 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 1,92 | 1,37 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 1,83 | 0,09 | 1,65 | – 0,22 | 0,09 | 0,09 | 1,04 |
| 1.1.2016 | 31.1.2016 | 0,12 | 0,12 | 1,63 | 0,12 | 0,46 | 0,12 | 0,36 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 1,92 | 1,37 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 1,83 | 0,12 | 1,65 | – 0,22 | 0,12 | 0,12 | 1,04 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.3.2016

...

0,06

0,06

1,63

0,06

0,46

0,06

0,30

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

1,92

1,37

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

1,83

0,06

1,65

– 0,22

0,06

0,06

1,04

1.2.2016

29.2.2016

0,09

0,09

1,63

0,09

0,46

0,09

0,36

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

1,92

1,37

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

1,83

0,09

1,65

– 0,22

0,09

0,09

1,04

1.1.2016

31.1.2016

0,12

0,12

1,63

0,12

0,46

0,12

0,36

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

1,92

1,37

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

1,83

0,12

1,65

– 0,22

0,12

0,12

1,04

---

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/8

---

Komisjoni teatis kuupäeva kohta, millest alates kohaldatakse Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni või päritolureegleid käsitlevaid protokolle, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine kõnealuse konventsiooni osaliste vahel

(2016/C 67/04)

Päritolu diagonaalse kumuleerumise kohaldamiseks Euroopa–Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) (1) osaliste (2) vahel teatavad asjaomased osalised üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu teiste osalistega jõus olevad päritolureeglid.

Lisatud tabelites, mis on koostatud kõnealuste teadete alusel, on kirjas kuupäev, millest alates diagonaalset kumuleerumist kohaldatakse.

Tabelis 1 esitatud kuupäevad tähistavad järgmist:

| — | kuupäev, millest alates kohaldatakse diagonaalset kumuleerimist konventsiooni I liite artikli 3 alusel, juhul kui asjaomases vabakaubanduslepingus on konventsioonile viidatud. Sel juhul on kuupäeva ees „(C)”; |
| --- | --- |

—

kuupäev, millest alates kohaldatakse diagonaalset kumuleerimist konventsiooni I liite artikli 3 alusel, juhul kui asjaomases vabakaubanduslepingus on konventsioonile viidatud. Sel juhul on kuupäeva ees „(C)”;

| — | muudel juhtudel kuupäev, millest alates kohaldatakse päritolureegleid käsitlevaid protokolle, mis on lisatud asjaomastele vabakaubanduslepingutele ja millega nähakse ette diagonaalne kumuleerumine. |
| --- | --- |

—

muudel juhtudel kuupäev, millest alates kohaldatakse päritolureegleid käsitlevaid protokolle, mis on lisatud asjaomastele vabakaubanduslepingutele ja millega nähakse ette diagonaalne kumuleerumine.

Diagonaalset kumuleerumist saab kohaldada ainult juhul, kui lõpptootjaks ja lõppsihtkohaks olevad osalised on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sätestavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud osalistega – s.o kõikide osalistega, kelle territooriumilt pärinevad kasutatud materjalid. Materjale, mis on pärit sellise osalise territooriumilt, kes ei ole sõlminud vabakaubanduslepingut lõpptootjaks ja lõppsihtkohaks oleva osalisega, käsitatakse päritolustaatuseta materjalidena. Konkreetsed näited on toodud Euroopa–Vahemere piirkonna päritolureegleid käsitlevate protokollide selgitavates märkustes (3).

Tabelis 2 esitatud kuupäevad tähistavad kuupäeva, millest alates kohaldatakse päritolureegleid käsitlevaid protokolle, mis on lisatud ELi, Türgi ning ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejate vahelistele vabakaubanduslepingutele ja millega nähakse ette diagonaalne kumuleerumine. Iga kord, kui selliste kõnealusesse tabelisse kantud osaliste vahelistesse vabakaubanduslepingutesse on lisatud viide konventsioonile, on tabelisse 1 lisatud kuupäev, mille ees on „(C)”.

Samuti tuleks silmas pidada, et Türgi päritoluga ja ELi–Türgi tolliliiduga hõlmatud materjale võib käsitada päritolustaatusega materjalidena diagonaalse kumuleerumise eesmärgil Euroopa Liidu ja selliste stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide vahel, kelle suhtes päritolureeglite protokoll kehtib.

Allpool on tabelites loetletud osaliste koodid.

| — | Euroopa Liit | EL |
| --- | --- | --- |
| — | EFTA riigid: | — | Island | IS |
| — | Šveits (sh Liechtenstein) (4) | CH (+LI) |
| — | Norra | NO |

—

Euroopa Liit

EL

—

EFTA riigid:

—

Island

IS

—

Šveits (sh Liechtenstein) (4)

CH (+LI)

—

Norra

NO

—

Fääri saared

FO

—

Barcelona protsessis osalejad:

| — | Alžeeria | DZ |
| --- | --- | --- |
| — | Egiptus | EG |
| — | Iisrael | IL |
| — | Jordaania | JO |
| — | Liibanon | LB |
| — | Maroko | MA |
| — | Jordani läänekallas ja Gaza sektor | PS |
| — | Süüria | SY |
| — | Tuneesia | TN |

—

Alžeeria

DZ

—

Egiptus

EG

—

Iisrael

IL

—

Jordaania

JO

—

Liibanon

LB

—

Maroko

MA

—

Jordani läänekallas ja Gaza sektor

PS

—

Süüria

SY

—

Tuneesia

TN

—

Türgi

TR

—

ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad:

| — | Albaania | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnia ja Hertsegoviina | BA |
| — | endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | MK (5) |
| — | Montenegro | ME |
| — | Serbia | RS |
| — | Kosovo (6) | KO |

—

Albaania

AL

—

Bosnia ja Hertsegoviina

BA

—

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

MK (5)

—

Montenegro

ME

—

Serbia

RS

—

Kosovo (6)

KO

—

Moldova Vabariik

MD

Käesoleva teatisega asendatakse teatis 2015/C 214/05 (ELT C 214, 30.6.2015, lk 5).

Tabel 1

Kuupäev, millest alates kohaldatakse päritolureegleid, millega nähakse ette diagonaalne kumuleerumine Euroopa–Vahemere piirkonnas

| | | EFTA riigid | | Barcelona protsessis osalejad | | ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EL | CH (+LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD |
| EL | | 1.1.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.12.2005
  (C)
  12.5.2015 | 1.11.2007 | 1.3.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.12.2005 | 1.7.2009 | | 1.8.2006 | (7) | (C)
  1.5.2015 | | | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.2.2015 | |
| CH (+LI) | 1.1.2006
  (C)
  1.2.2016 | | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.1.2006 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.9.2012 | 1.2.2016 | (C)
  1.5.2015 | |
| IS | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.11.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.10.2012 | 1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | |
| NO | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | | 1.12.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.11.2012 | 1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | |
| FO | 1.12.2005
  (C)
  12.5.2015 | 1.1.2006 | 1.11.2005 | 1.12.2005 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | 1.3.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | | | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 | | | | | | | |
| IL | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | | | | | 9.2.2006 | | | | | | 1.3.2006 | | | | | | | |
| JO | 1.7.2006 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | 9.2.2006 | | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2011 | | | | | | | |
| LB | | 1.1.2007 | 1.1.2007 | 1.1.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | 1.12.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 | | | | | | | |
| PS | 1.7.2009 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | 1.1.2007 | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | 1.6.2005 | 1.3.2006 | 1.8.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | 1.7.2005 | | | | | | | |
| TR | (7) | 1.9.2007 | 1.9.2007 | 1.9.2007 | | | 1.3.2007 | 1.3.2006 | 1.3.2011 | | 1.1.2006 | | 1.1.2007 | 1.7.2005 | | | | | | | | |
| AL | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| BA | | (C)
  1.1.2015 | (C)
  1.1.2015 | (C)
  1.1.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.2.2015 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 |
| KO | | | | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| ME | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.9.2012 | (C)
  1.10.2012 | (C)
  1.11.2012 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| MK | (C)
  1.5.2015 | 1.2.2016 | 1.5.2015 | 1.5.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| RS | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 |
| MD | | | | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | |

EFTA riigid

Barcelona protsessis osalejad

ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad

EL

CH (+LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

EL

1.1.2006

(C)

1.2.2016

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.12.2005

(C)

12.5.2015

1.11.2007

1.3.2006

(C)

1.2.2016

1.1.2006

1.7.2006

1.12.2005

1.7.2009

1.8.2006

(7)

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

CH (+LI)

1.1.2006

(C)

1.2.2016

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.1.2006

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.6.2005

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.9.2012

1.2.2016

(C)

1.5.2015

IS

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.11.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.3.2006

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.10.2012

1.5.2015

(C)

1.5.2015

NO

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.12.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.11.2012

1.5.2015

(C)

1.5.2015

FO

1.12.2005

(C)

12.5.2015

1.1.2006

1.11.2005

1.12.2005

DZ

1.11.2007

EG

1.3.2006

(C)

1.2.2016

1.8.2007

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2007

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.3.2006

JO

1.7.2006

17.7.2007

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2011

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.1.2006

PS

1.7.2009

SY

1.1.2007

TN

1.8.2006

1.6.2005

1.3.2006

1.8.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.7.2005

TR

(7)

1.9.2007

1.9.2007

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.3.2011

1.1.2006

1.1.2007

1.7.2005

AL

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

BA

(C)

1.1.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

KO

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

ME

(C)

1.2.2015

(C)

1.9.2012

(C)

1.10.2012

(C)

1.11.2012

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

MK

(C)

1.5.2015

1.2.2016

1.5.2015

1.5.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

RS

(C)

1.2.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

MD

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

Tabel 2

Selliste päritolureegleid käsitlevate protokollide kohaldamise kuupäev, millega nähakse ette päritolu diagonaalne kumuleerumine Euroopa Liidu ning Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro, Serbia ja Türgi vahel

| | EL | AL | BA | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (8) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.8.2011 |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 14.12.2011 |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | 1.9.2010 |
| TR | (8) | 1.8.2011 | 14.12.2011 | 1.7.2009 | 1.3.2010 | 1.9.2010 | |

EL

AL

BA

MK

ME

RS

TR

EL

1.1.2007

1.7.2008

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(8)

AL

1.1.2007

22.11.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.8.2011

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

14.12.2011

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

1.9.2010

TR

(8)

1.8.2011

14.12.2011

1.7.2009

1.3.2010

1.9.2010

---

(1)  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

(2)  Konventsiooniosalised on Euroopa Liit, Albaania, Alžeeria, Bosnia ja Hertsegoviina, Egiptus, Fääri saared, Island, Iisrael, Jordaania, Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244(1999) alusel), Liibanon, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Montenegro, Maroko, Norra, Serbia, Šveits (sh Liechtenstein), Süüria, Tuneesia, Türgi ning Jordani läänekallas ja Gaza sektor.

(3)  ELT C 83, 17.4.2007, lk 1.

(4)  Šveitsi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel kehtib tolliliit.

(5)  ISO-kood 3166. Ajutine kood, mis ei mõjuta mingil viisil kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui on tehtud ÜRO egiidi all praegu peetavate vastavasisuliste läbirääkimiste järeldused.

(6)  Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

(7)  ELi–Türgi tolliliiduga hõlmatud kaupade puhul on kohaldamiskuupäev 27. juuli 2006.

Põllumajandustoodete puhul on kohaldamiskuupäev 1. jaanuar 2007.

Söe- ja terastoodete puhul on kohaldamiskuupäev 1. märts 2009.

(8)  ELi-Türgi tolliliiduga hõlmatud kaupade puhul on kohaldamiskuupäev 27. juuli 2006.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/13

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte teemal „Suurandmetega kaasnevad probleemid: üleskutse läbipaistvusele, kasutajate kontrollile ja andmekaitsele disaini ning aruandekohustuse abil”

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2016/C 67/05)

„Õigus privaatsusele on tõepoolest kogu vabaduse aluseks.
   (1)”

Suurandmed võivad anda vastutustundlikul kasutamisel ühiskonnale ja üksikisikutele märkimisväärset kasu ning efektiivsust mitte ainult tervise, aga ka teadusuuringute, keskkonna ja muudes valdkondades. Samas esineb suuri kahtlusi tohutul hulgal andmete töötlemise tegeliku ja potentsiaalse mõju kohta üksikisikute õigustele ja vabadustele, sealhulgas õigusele eraelu puutumatusele. Suurandmete väljakutsed ja riskid vajavad seetõttu tõhusamat andmekaitset.

Tehnoloogia ei tohiks dikteerida meie väärtusi ja õigusi, kuid samal ajal ei tohiks innovatsiooni edendamist ning põhiõiguste säilitamist pidada vastuoluliseks. Uued ärimudelid, mis kasutavad uusi võimalusi isikuandmete massiliseks kogumiseks, kiireks edastamiseks, kombineerimiseks ja taaskasutamiseks ettenägematutel eesmärkidel, on seadnud andmekaitse põhimõtted uutele alustele, mis nõuab põhjalikku kaalumist, kuidas neid rakendatakse.

Euroopa andmekaitse seadus on välja töötatud, et kaitsta meie põhiõigusi ja väärtusi, sealhulgas meie õigust eraelu puutumatusele. Küsimus pole selles, kas kohaldada suurandmete andmekaitse seadust, vaid selles, kuidas seda uues keskkonnas innovaatiliselt rakendada. Meie praegused andmekaitse põhimõtted, sealhulgas läbipaistvus, proportsionaalsus ja eesmärgi piiramine, annavad lähtekoha, et peame oma põhiõigusi suurandmete maailmas dünaamilisemalt kaitsma. Neid peavad siiski täiendama uued põhimõtted, mis on aastate jooksul välja töötatud, nagu vastutus ning eraelu kavandatud ja vaikimisi puutumatus. ELi andmekaitse reformipakett eeldatavasti tugevdab ja moderniseerib regulatiivset raamistikku (2).

2

EL kavatseb suurandmete kasutamisega suurendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Aga ühtne digitaalne turg ei saa kriitikata importida andmejõul töötavaid tehnoloogiaid ja ärimudeleid, mis on teistes maailma piirkondades muutunud majanduslikuks peavooluks. Selle asemel peab see näitama eeskuju aruandva isikuandmete töötlemise arendamisel. Internet on muutunud viisil, et järelevalvet – inimeste käitumise jälgimiseks – peetakse mõne kõige edukama ettevõtte vältimatuks tulumudeliks. See areng nõuab kriitilist hindamist ja teiste võimaluste otsimist.

Igal juhul ja olenemata valitud ärimudelitest peavad organisatsioonid, mis töötlevad suurtes kogustes isikuandmeid, tegema seda kooskõlas kohaldatava andmekaitse seadusega. Euroopa Andmekaitseinspektor (EDPS) usub, et suurandmete vastutustundlik ja jätkusuutlik areng peab toetuma neljale järgmisele olulisele elemendile:

| — | organisatsioonid peavad olema palju läbipaistvamad selles, kuidas nad töötlevad isikuandmeid; |
| --- | --- |

—

organisatsioonid peavad olema palju läbipaistvamad selles, kuidas nad töötlevad isikuandmeid;

| — | tuleb tagada kasutajatele suurem kontroll selle üle, kuidas nende andmeid kasutatakse; |
| --- | --- |

—

tuleb tagada kasutajatele suurem kontroll selle üle, kuidas nende andmeid kasutatakse;

| — | tuleb kavandada oma toodetele ja teenustele kasutajasõbralik andmekaitse ning |
| --- | --- |

—

tuleb kavandada oma toodetele ja teenustele kasutajasõbralik andmekaitse ning

| — | tuleb vastutada rohkem selle eest, mida tehakse. |
| --- | --- |

—

tuleb vastutada rohkem selle eest, mida tehakse.

Läbipaistvuse seisukohalt on oluline, et üksikisikud saaksid selget teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse, sealhulgas selle kohta, milliseid andmeid jälgitakse või järeldatakse nende kohta; kuidas ja millistel eesmärkidel nende andmeid kasutatakse, sealhulgas loogika, mida kasutatakse algoritmides nende kohta eelduste ning prognooside määramiseks.

Kasutajate kontroll aitab tagada, et üksikisikutel on rohkem õigusi avastada paremini ebaõiglasi eelarvamusi ja vaidlustada vigu. See aitab vältida andmete teisest kasutamist eesmärkidel, mis ei vasta nende õiguspärastele ootustele. Uue põlvkonna kasutajate kontrolliga antakse üksikisikutele, kui see on asjakohane, ehtne ja paremini teavitatud valik ning neil on paremad võimalused kasutada oma isikuandmeid paremini.

Jõulised juurdepääsu ja andmete teisaldatavuse õigused ning tõhusad loobumismehhanismid on ennetavad meetmed, mis võimaldavad kasutajatel oma andmeid paremini kontrollida ja võivad samuti aidata kaasa uute ärimudelite arendamisele ning tõhusamale ja läbipaistvamale isikuandmete kasutamisele.

Andmekaitse kavandamisel oma süsteemidesse ja protsessidesse ning kohandamisel viisil, mis võimaldab ehedamat läbipaistvust ja kasutajate kontrolli, on ka vastutavatel kontrollijatel võimalik suurandmetest kasu saada, tagades samal ajal, et üksikisikute väärikust ning vabadust austatakse.

Kuid andmekaitse on vaid osa vastusest. EL peab kasutama senisest järjekindlamalt moodsamaid vahendeid, sealhulgas tarbijakaitse, konkurentsipiirangute, teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, et tagada kaitsemeetmed ning valik turul, kus saab arendada eraelu puutumatust toetavaid teenuseid.

Selleks et vastata suurandmete väljakutsele, tuleb meil anda luba innovatsioonile ja kaitsta samal ajal põhiõigusi. Nüüd peavad ettevõtted ja muud organisatsioonid tegema jõupingutusi isikuandmete kasutamise uuenduslike viiside leidmiseks ja sama uuendusliku mõtteviisi kasutamiseks andmekaitse seaduse rakendamisel.

Tuginedes eelnevatele akadeemilistele panustele ning paljudele seadusandjatele ja huvirühmadele, soovib Euroopa Andmekaitseinspektor innustada uut ning avatud arutelu ELis ja väljaspool, kaasates paremini kodanikuühiskonda, disainereid, ettevõtteid, teadlasi, riigiasutusi ja seadusandjaid leidma viise, kuidas kasutada tööstuse loomingulist potentsiaali seaduse rakendamisel ning kaitsta meie eraelu ja muid põhiõigusi kõige paremini.

6.   Järgmised toimingud: põhimõtete praktikas rakendamine

Järgmised toimingud: põhimõtete praktikas rakendamine

Selleks et vastata suurandmete väljakutsele, tuleb meil anda luba innovatsioonile ja kaitsta samal ajal põhiõigusi. Selle saavutamiseks tuleb Euroopa andmekaitseõiguse kehtestatud põhimõtteid säilitada, kuid rakendada uutel viisidel.

6.1.   Tulevikku suunatud määrus

Tulevikku suunatud määrus

Andmekaitse üldmääruse ettepaneku läbirääkimised on lõppjärgus. Oleme kutsunud ELi seadusandjaid vastu võtma andmekaitse reformipaketti, mis tugevdab ja ajakohastab õiguslikku raamistikku nii, et see on endiselt tõhus ka suurandmete ajastul, tugevdades üksikisikute usaldust ning kindlust internetis ja ühtsel digitaalsel turul (3).

3

Arvamuses nr 3/2015 koos tervikteksti soovitustega tegime selgeks, et meie praegused andmekaitse põhimõtted, sealhulgas vajalikkus, proportsionaalsus, andmemahtude minimeerimine, eesmärgi piiritlemine ja läbipaistvus, peavad jääma peamisteks põhimõteteks. Need tagavad lähtekoha meie põhiõiguste kaitsmisele suurandmete maailmas (4).

4

Samal ajal peab neid põhimõtteid tugevdama ja tõhusamalt rakendama ning seda moodsamal, paindlikumal, loovamal ja uuenduslikumal viisil. Samuti peavad neid täiendama uued põhimõtted, nagu vastutus ning andme- ja eraelu kaitse, kavandatult ja vaikimisi.

Suurem läbipaistvus, jõulised juurdepääsu ja andmete teisaldatavuse õigused ning tõhusad loobumismehhanismid võivad olla ennetavad meetmed, mis annavad kasutajatele suurema kontrolli oma andmete üle ja võivad aidata luua isikuandmetele tõhusamaid turge, mis on kasulikud nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele.

Lõpuks, laiendades ELi andmekaitse seadust organisatsioonidele, mis on suunatud Euroopa Liidu inimestele, ja varustades andmekaitseasutusi volitustega mõtestatud õiguskaitsevahendite rakendamiseks, sealhulgas tõhusad trahvid, mida soovitatud määrus annaks, oleks see samuti põhinõue meie seaduste jõustamiseks globaalses keskkonnas. Reformiprotsess on siinkohal keskne.

Selleks et tagada eeskirjade tulemuslik jõustamine, peavad sõltumatud andmekaitseasutused olema varustatud mitte ainult õiguslike volituste ja tugevate vahenditega, vaid ka ressurssidega, mis sobitaksid nende suutlikkuse andmepõhiste ettevõtete kasvuga.

6.2.   Kuidas andmekaitseinspektor seda arutelu edendab?

Kuidas andmekaitseinspektor seda arutelu edendab?

Hea määrus, kuigi hädavajalik, on ebapiisav. Ettevõtted ja muud organisatsioonid, mis teevad palju jõupingutusi isikuandmete kasutamise uuenduslike viiside leidmiseks, peaksid sama uuenduslikku mõtteviisi kasutama andmekaitse põhimõtete rakendamisel. Andmekaitseasutused omakorda peaksid jõustama ja tasustama tulemuslikku vastavust ning hoiduma tarbetust bürokraatiast ja paberitööst.

Euroopa Andmekaitseinspektori eesmärk, nagu seisab Euroopa Andmekaitseinspektori 2015.–2019. aasta strateegias, on nende jõupingutuste edendamisele kaasa aidata.

Kavatseme luua välise eetika nõuanderühma (mis koosneb silmapaistvatest ja sõltumatutest isikutest, kel on kombineeritud kogemused mitmesugustes valdkondades), mis on võimeline uurima inimõiguste, tehnoloogia, turgude ja ärimudelite vahelisi suhteid 21. sajandil, põhjalikult analüüsima suurandmete mõju, hindama sellest tulenevaid muutusi meie ühiskonnas ja aitama tuvastada probleeme, mis peaksid kuuluma poliitilise protsessi pädevusse (5).

uurima inimõiguste, tehnoloogia, turgude ja ärimudelite vahelisi suhteid 21. sajandil

5

Samuti arendame veebipõhiseid teenuseid pakkuvate ELi asutuste jaoks välja ausa teabepoliitika, mis võib aidata kaasa hea tava loomisele kõigi kontrollijate jaoks.

Aitame kaasa ka aruteludele, näiteks selleks, et selgitada välja, soodustada ja edendada parimaid tavasid läbipaistvuse ning kasutajate kontrolli suurendamiseks ja leida võimalusi isikuandmete salvestuskohtadeks ja andmete teisaldamiseks. Euroopa Andmekaitseinspektor kavatseb poliitikakujundajatele ja suure hulga isikliku teabe käitlejatele korraldada ELi institutsioonides ning välisekspertide juures suurandmete kaitse töötoa ja teha kindlaks, kus on vaja erisuuniseid, ning hõlbustada inseneride ja privaatsusekspertide interdistsiplinaarse teadmiste keskuse IPEN (Internet Privacy Engineering Network) tööd.

Brüssel, 19. november 2015

Euroopa Andmekaitseinspektor

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  Kommunaalettevõtete komisjon vs. Pollak, 343 USA 451, 467 (1952) (kohtunik William O. Douglas, eriarvamus).

1

vs.

(2)  25. jaanuaril 2012 võttis Euroopa Komisjon vastu paketi Euroopa andmekaitse raamistiku reformimiseks. Pakett sisaldab i) teatist (KOM(2012) 9 (lõplik)), ii) isikuandmete kaitse üldmääruse seadusandlikku ettepanekut (määruse ettepanek) (KOM(2012) 11 (lõplik)) ja iii) andmekaitsedirektiivi ettepanekut kriminaalõiguse jõustamise valdkonnas (KOM(2012) 10 (lõplik)).

2

(3)  Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus nr 3/2015.

3

(4)  Peame seisma vastu kiusatusele nõrgendada kaitse praegust taset, püüdes kohandada tunnetatud vajadust vabama regulatiivse lähenemisviisi järele, kui tegemist on suurandmetega. Andmekaitse peab kehtima töötlemisele tervikuna, sealhulgas mitte ainult andmete kasutamisele, vaid ka nende kogumisele. Samuti puudub õigustus üldistele eranditele varjunimega tähistatud andmete või avalikult kättesaadavate andmete töötlemiseks. Isikuandmete mõiste peab olema terviklik, kuid seda võiks määruse enda tekstis edasiselt selgitada. Tõepoolest, see peab hõlmama kõiki andmeid, mis on seotud mis tahes tuvastatud, tuvastatava või esile tõstetud üksikisikuga – andmete kontrollija või mis tahes muu poole poolt.

4

(5)  Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus nr 4/2015

5

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/16

---

Saneerimismeetmed

Otsus kindlustusandja INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. saneerimismeetmete kohta

(2016/C 67/06)

Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6

| Kindlustusandja | INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A., asukoht Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, üldise äriregistri number 000314501000, maksukohustuslase number 094130304, juriidilise isiku tunnus 213800NED3OUL1K2V349 |
| --- | --- |
| Otsuse kuupäev, liik ja jõustumise kuupäev | Kreeka keskpanga (Bank of Greece) krediidi- ja kindlustuskomisjoni otsusega 171/2/14.12.2015 on nähtud ette:






  1) | Halduri nimetamine, kes tegutseb koos kõnealuse kindlustusandja nõukoguga vastavalt seadusandliku dekreedi 400/1970 artikli 17c lõikele 9. Haldur tagab kindlustusportfelli nõuetekohase toimimise ja haldamise, kindlustusandja tegevuse jätkumise, kaaludes selleks kõiki asjakohaseid meetmeid, ja kapitali adekvaatsuse hindamise aruandluskuupäeva (31. detsember 2015) seisuga. Haldur esitab Kreeka keskpangale 1. veebruariks 2016 aruande kindlustusandja kapitali adekvaatsuse ning finants-, haldus- ja organisatsioonilise seisundi kohta. |

Kindlustusandja

INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A., asukoht Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, üldise äriregistri number 000314501000, maksukohustuslase number 094130304, juriidilise isiku tunnus 213800NED3OUL1K2V349

Otsuse kuupäev, liik ja jõustumise kuupäev

Kreeka keskpanga (Bank of Greece) krediidi- ja kindlustuskomisjoni otsusega 171/2/14.12.2015 on nähtud ette:

1)

Halduri nimetamine, kes tegutseb koos kõnealuse kindlustusandja nõukoguga vastavalt seadusandliku dekreedi 400/1970 artikli 17c lõikele 9. Haldur tagab kindlustusportfelli nõuetekohase toimimise ja haldamise, kindlustusandja tegevuse jätkumise, kaaludes selleks kõiki asjakohaseid meetmeid, ja kapitali adekvaatsuse hindamise aruandluskuupäeva (31. detsember 2015) seisuga. Haldur esitab Kreeka keskpangale 1. veebruariks 2016 aruande kindlustusandja kapitali adekvaatsuse ning finants-, haldus- ja organisatsioonilise seisundi kohta.

| 2) | Nädalaaruannete esitamine kindlustusregistri kohta (seotud ja vabad varad). |
| --- | --- |

2)

Nädalaaruannete esitamine kindlustusregistri kohta (seotud ja vabad varad).

Jõustumine: 14. detsember 2015

Kehtivusaja lõpp: kindlaks määramata

Pädev asutus

| Bank of Greece (Kreeka keskpank) |
| --- |
| Aadress: E. Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Bank of Greece (Kreeka keskpank)

Aadress: E. Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Järelevalveasutus

| Bank of Greece (Kreeka keskpank) |
| --- |
| Aadress: E. Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Bank of Greece (Kreeka keskpank)

Aadress: E. Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Määratud haldur

Kohaldatav õigus

Kreeka õigus kooskõlas seadusandliku dekreedi 400/1970 artiklitega 9 ja 17a–17c

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 67/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KRUPNIOKI ŚLĄSKIE”

ELi nr: PL-PGI-0005-01315 – 23.2.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Krupnioki śląskie”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Krupnioki śląskie” (Sileesia kruubivorst) tähistatakse kiiresti riknevat, kuumtöödeldud, vürtsitatud, naturaalses kestas sea rupsist vorsti. Vorsti läbimõõt on 30–40 mm ja pikkus 15–25 cm; vorsti kaal on 200–300 g.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Füüsikalised ja keemilised omadused

„Krupnioki śląskie” on naturaalses kestas toode. Tootele on iseloomulik puhas, kergelt niiske välispind. Kest on tihedalt ümber vorstisisu, mis koosneb kuni 5 mm läbimõõduga jahvatatud osakestest. Toote läbilõikes peavad olema näha ühtlaselt jaotunud toorained, konsistents on tihke, 10 mm paksud viilud ei tohi laguneda, segamata tooraine klombid ei ole lubatud.

Toote rasvasisaldus ei tohi ületada 35 % ja soolasisaldus 2,5 %; nitraatide ja nitritite sisaldus (väljendatud NaNO2 mg/kg) on kuni 50.

2

Organoleptilised omadused

Organoleptilised omadused

Välispinna värvus: hallist pruunini või tumepruunini.

Välispinna värvus

Läbilõike värvus: vastab vorsti valmistamiseks kasutatud kuumtöödeldud sealiha, kruupide, peki ja kamara värvusele, mis iseloomulikult neile koostisosadele on lilla varjundiga pruun või pronksjas.

Läbilõike värvus

Konsistents ja tekstuur: tihke konsistents, pude tekstuur, ühtlaseks massiks segatud väikesed tailiha tükid ja kruubid.

Konsistents ja tekstuur

Maitse ja lõhn: iseloomulik lihale ja rupsile, odra- ja tatrakruupidele, kuumtöödeldud pekile ja kamarale; kasutatud maitseained selgelt eristatavad. Ei või olla selliste koostisainete maitset ega lõhna, mis ei ole värsked või on hallitanud; toode ei tohi olla hapu, kibeda või võõrmaitse või lõhnaga.

Maitse ja lõhn

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Krupnioki śląskie” toorained peaksid olema suitsutamata ja soolamata. Tootja võib valida soolatud tooraine, kuid peab seda asjaolu arvestama segule lisatava soolakoguse arvutamisel.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Määratletud geograafilises piirkonnas peavad toimuma järgmised tootmisetapid:

| | pesemine ja/või leotamine, |
| --- | --- |

pesemine ja/või leotamine,

| | kuumtöötlemine, |
| --- | --- |

kuumtöötlemine,

| | jahvatamine, |
| --- | --- |

jahvatamine,

| | segamine ja maitsestamine, |
| --- | --- |

segamine ja maitsestamine,

| | sisu soolde toppimine ja soole kinnisidumine, |
| --- | --- |

sisu soolde toppimine ja soole kinnisidumine,

| | kupatamine, |
| --- | --- |

kupatamine,

| | jahutamine. |
| --- | --- |

jahutamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Krupnioki śląskie” tootmise geograafiline piirkond hõlmab Sileesia ja Opole vojevoodkonda ning haldusüksust Dziadowa Kłoda (Oleśnicki maakond, Alam-Sileesia vojevoodkond).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Krupnioki śląskie” omapära põhineb selle ainulaadsetel omadustel ja mainel.

Alates Sileesia piirkonna roogade etnograafilise uurimise algusest on teada, et toode „Krupnioki śląskie” on osa Sileesia kokakunstist. Vanimad teated selle toote kohta on teada 18. sajandi lõpust Gliwice ümbruskonnast. Vastavasisulisi viiteid leidub arvukalt 19. sajandi ürikutes. Toode „Krupnioki śląskie” kuulus muu hulgas ka pulmaroogade hulka; tavatoiduks muutus see vorst 1830ndatel aastatel. Kahtlemata oli see seotud 19. sajandil Sileesias tarbeloomakasvatuse (sh seakasvatus) kiire hoogustumisega. Tol ajal hakati krupnioki ühe toorainena üha enam kasutama tapetud põllumajandusloomade pea liha. Toote „Krupnioki śląskie” populaarsus suurenes 19. sajandil Sileesias ka tänu kaevandusvaldkonna arengule. See oli seotud asjaoluga, et kaevandustes rasket tööd teinud töölised vajasid kalori- ja toitainerikast toitu.

krupnioki

Vorsti „Krupnioki śląskie” valmistamine oli otseselt seotud seatapuga, mis oli Sileesias eriline ja tähtis rituaal. Alates 19. sajandist ei olnud tööstuskeskuste paljudel elanikel enam selliseid võimalusi nagu oma põllu või viljapuuaia omanikest maaelanikel. Linnaelanikel olid tillukesed aiad ja ulualused, kus nad kasvatasid sigu, küülikuid ja tuvisid. Kõik pereliikmed olid kaasatud seatapmisse, mida lihunik juhatas päeva tseremooniameistrina. Sea verd kasutati rulaadi ja „Krupnioki śląskie” valmistamiseks. Neid vorste toodeti traditsiooniliselt suurtes kogustes, et jagada pereliikmetele ja naabritele, kes olid panustanud sea kasvatamisse söögijääkide ja köögiviljakoortega. Seatapu järel saadud tooteid (sealhulgas ka vorsti „Krupnioki śląskie”) oli talunikel kombeks jagada sugulastele, kes selle toimingu juures ei viibinud. Seatapu järgselt oli sea rupsi võimalik optimaalselt ära kasutada kõnealuse toote jaoks vajalike toorainetena. Majanduslikus mõttes oli see väga oluline kaevuriperedele, kel eriti 19. sajandil ei olnud raha just ülearu. Vorsti „Krupnioki śląskie” toorainete ohutuks veoks punktis 4 täpsustatud määratletud piirkonda on tänu tänapäevastele tehnilistele võimalustele lubatud vorsti tootmiseks kasutada toorainet, mis on pärit väljastpoolt määratletud piirkonda.

Toote „Krupnioki śląskie” ainulaadsed omadused on esmajoones tingitud määratletud geograafilises piirkonnas toimuvast tootmisprotsessist, mis põhinevad tootjate oskustel toorainet valida ja tootmisel tehnilisi võimalusi optimaalselt kasutada. Tänu sellistele põlvest põlve edasi antud ja kogemustel põhinevatele oskustele vorsti „Krupnioki śląskie” valmistada on lõpptoode just selliste omadustega, millele on osutatud punktis 3.2.

Toode „Krupnioki śląskie” erineb muudest sama kategooria toodetest suure kalorsuse ning iseloomuliku maitse, lõhna ja pudeda tekstuuri poolest. Võrreldes muude rupsist valmistatud toodetega ei tulene „Krupnioki śląskie” omadused mitte ainult toorainete proportsionaalsest erinevusest, vaid ka selliste tootjate vilumustest ja kogemustest, kes oskavad valmistada kirjeldatud tunnuslike organoleptiliste omadustega toodet. Toote „Krupnioki śląskie” eespool nimetatud omadused on eelkõige kujunenud tänu toor- ja maitseainete tasakaalustatud segule (eelkõige valitud kruubid, maks, sibulad ja pipar), millest tuleneb lõpptoote eripärane maitse ja lõhn.

Võrreldes sarnaste toodetega on toote „Krupnioki śląskie” koostise oluline erinevus kuupide sisaldus (ainult 15 %); analoogilistes toodetes on kruupe 20–25 %. Toote „Krupnioki śląskie” toorainetest vähemalt 85 % on loomset päritolu. Selle kategooria traditsiooniliste toodete puhul on see suurim näitaja (muude toodete puhul on vastav näitaja 75–80 %), mis on kinnitatud Poola lihatööstuse keskasutuse 1964. aasta sise-eeskirjades nr 21.

Vorsti „Krupnioki śląskie” maine on püsinud aastakümneid mitte ainult Sileesias, vaid ka kogu Poolas ja välismaal. Seda asjaolu kinnitavad selle toote arvukad seosed Sileesiaga, mille puhul mõnele meenub söekaevandus ja põlluharimine, teistele aga krupnioki ja rulaad, mis annab tunnistust toote „Krupnioki śląskie” tähtsusest. Toote „Krupnioki śląskie” paljud tootjad osalevad arvukatel kulinaaria-alastel üritustel nagu messidel ja festivalidel (sh mess Polagra Poznańis, võistlus Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów, lihapäev Meat Meeting Sosnowieces, Sileesia kruubivorsti päev Święto krupnioka śląskiego Nikiszowieces (Katowice), Poola lihapäevad Świętomięs Polski) ning muudel regulaarselt peetavatel piirkondlikel, riigisisestel ja välismaistel messidel. Vaatamata vorsti „Krupnioki śląskie” juba saavutatud mainele kinnitavad selle toote tihedat seotust piirkonnaga uued toidufestivalid Ülem-Sileesia ja Opole vojevoodkonnas.

krupnioki

Polagra

Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów

Meat Meeting

Święto krupnioka śląskiego

Świętomięs Polski

Vorsti „Krupnioki śląskie” mainet kinnitab ka asjaolu, et nimetust krupniok kasutatakse sileesia dialekti kõnekäändudes ja vanasõnades. Toote „Krupnioki śląskie” hea maine on kinnitust leidnud ka asjaomase piirkonna kohalikku kokakunsti kirjeldavates arvukates ajaleheartiklites ja turismitrükistes. Üks näide on sarjas Polska niezwykła (Ebatavaline Poola) ilmunud Sileesia ja Opole vojevoodkonna turismiteatmik, milles nimetatakse ka vorsti „Krupnioki śląskie” ja kirjeldatakse seda lühidalt, ning Michelini restoranide kõige viimati ilmunud teatmik Poola restoranide kohta, milles krupnioki on nimetatud Poola 15 piirkondliku toote hulgas.

krupniok

Polska niezwykła

krupnioki

Uurimustöös „O śląskich obyczajach, śląskich potrawach i niektórych śląskich słowach” (Sileesia tavad, road ja teatavad sileesia murdesõnad) on autor kirjutanud järgmist: „Kõige hiilgavama karjääri on teinud teatavad Sileesia road ja nende nimetused, mis on poola kirjakeeles eri viisil kanda kinnitanud. Nende hulgas on kogu Poolas kõige populaarsem krupnioki (tuleneb sõnast krupy (kruubid)), millele sageli viidatakse ka kui „Krupnioki śląskie” ehk Sileesia kruubivorstile. Levinud on nimisõna koos omadussõnaga. See sõna kätkeb endas midagi väga sileesiapärast...”.

„O śląskich obyczajach, śląskich potrawach i niektórych śląskich słowach”

krupnioki

krupy

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik).

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

Parandused

| 20.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 67/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 67/20

---

Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 357, 29. oktoober 2015
  )

(2016/C 67/08)

Leheküljel 5 punktis 2 „Uurimisalune toode”

asendatakse

„Käesolevas uurimises on vaadeldavaks tooteks põkk-keevitatavad roostevabast terasest toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis on valmistatud roostevabast austeniitterasest, mida kasutatakse korrosioonikindlates rakendustes ning mis vastavad (AISI A269 kohaselt) kategooriatele WP 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele, mille välisdiameeter ei ületa 406,4 mm ja mille seinapaksus on kuni 16 mm (edaspidi „uurimisalune toode”).”

järgmisega:

järgmisega:

„Käesolevas uurimises on vaadeldavaks tooteks põkk-keevitatavad roostevabast terasest toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis on valmistatud roostevabast austeniitterasest, mida kasutatakse korrosioonikindlates rakendustes ning mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele, mille välisdiameeter ei ületa 406,4 mm ja mille seinapaksus on kuni 16 mm (edaspidi „uurimisalune toode”).”

---