# Euroopa Liidu L 134/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik22. mai 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 134

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik22. mai 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/819, 1. veebruar 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 346/2013 seoses huvide konfliktide, sotsiaalse mõju mõõtmise ja investoritele antava teabega Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valdkonnas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/820, 4. veebruar 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 345/2013 seoses huvide konfliktidega Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/821, 12. märts 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1076, et lisada I lisasse Samoa Iseseisvusriik | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/822, 17. mai 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/823, 17. mai 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 16 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/824, 14. mai 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks 12. juuni 2014. aasta otsus liidu nimel CCSBT-s võetava seisukoha kohta | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/819, 1. veebruar 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 346/2013 seoses huvide konfliktide, sotsiaalse mõju mõõtmise ja investoritele antava teabega Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valdkonnas (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/820, 4. veebruar 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 345/2013 seoses huvide konfliktidega Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/821, 12. märts 2019, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1076, et lisada I lisasse Samoa Iseseisvusriik

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/822, 17. mai 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/823, 17. mai 2019, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

16

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/824, 14. mai 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks 12. juuni 2014. aasta otsus liidu nimel CCSBT-s võetava seisukoha kohta

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/819,

1. veebruar 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 346/2013 seoses huvide konfliktide, sotsiaalse mõju mõõtmise ja investoritele antava teabega Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5, artikli 10 lõiget 2 ja artikli 14 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad peaksid kasutusele võtma protseduurid ja meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõnealuses ärivaldkonnas tegutsevad isikud tegutseksid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ja nende investorite huvides. Selleks et saavutada liidus ühtne investorikaitse tase ja anda kõnealustele fondivalitsejatele võimalus seada sisse järjekindlad ja tulemuslikud tavad huvide konfliktide ärahoidmiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks ning neid järgida, peaks nende huvide konfliktide juhtimise poliitika sisaldama teatavaid miinimummeetmeid. Et vältida tarbetut halduskoormust ja tagada samal ajal asjakohane investorikaitse, tuleks huvide konfliktide juhtimise poliitikat kohandada vastavalt fondivalitsejate äritegevuse iseloomule, ulatusele ja keerukusele. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad peaksid kasutusele võtma protseduurid ja meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõnealuses ärivaldkonnas tegutsevad isikud tegutseksid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide ja nende investorite huvides. Selleks et saavutada liidus ühtne investorikaitse tase ja anda kõnealustele fondivalitsejatele võimalus seada sisse järjekindlad ja tulemuslikud tavad huvide konfliktide ärahoidmiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks ning neid järgida, peaks nende huvide konfliktide juhtimise poliitika sisaldama teatavaid miinimummeetmeid. Et vältida tarbetut halduskoormust ja tagada samal ajal asjakohane investorikaitse, tuleks huvide konfliktide juhtimise poliitikat kohandada vastavalt fondivalitsejate äritegevuse iseloomule, ulatusele ja keerukusele.

| (2) | Huvide konflikti juhtimise poliitikas sätestatud protseduurid ja meetmed ei pruugi olla küllaldased, et kaitsta kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvisid ja sellisel juhul peaksid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad astuma nende huvide kaitseks vajalikke täiendavaid samme. Nende hulka peaks kuuluma kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kõrgema juhtkonna või muu pädeva siseorgani teavitamine ja selliste otsuste tegemine või toimingute sooritamine, mis on vajalikud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvides tegutsemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Huvide konflikti juhtimise poliitikas sätestatud protseduurid ja meetmed ei pruugi olla küllaldased, et kaitsta kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvisid ja sellisel juhul peaksid kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad astuma nende huvide kaitseks vajalikke täiendavaid samme. Nende hulka peaks kuuluma kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kõrgema juhtkonna või muu pädeva siseorgani teavitamine ja selliste otsuste tegemine või toimingute sooritamine, mis on vajalikud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvides tegutsemiseks.

| (3) | Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad võivad tegeleda selliste ettevõtete haldamisega, millesse kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid investeerivad. Selleks et hoida ära huvide konflikte ja tagada, et kõnealuste fondivalitsejate hääleõigust kasutatakse nii asjaomase kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kui ka selle investorite huvides, on vaja kehtestada üksikasjalikud nõuded kõnealuse hääleõiguse kasutamisele. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad küllaldase investorikaitse tagamiseks välja töötama asjakohased ja tõhusad selle valdkonna strateegiad ning esitama taotluse korral lühiülevaate nimetatud strateegiate ja võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad võivad tegeleda selliste ettevõtete haldamisega, millesse kvalifitseeruvad sotsiaalettevõtlusfondid investeerivad. Selleks et hoida ära huvide konflikte ja tagada, et kõnealuste fondivalitsejate hääleõigust kasutatakse nii asjaomase kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kui ka selle investorite huvides, on vaja kehtestada üksikasjalikud nõuded kõnealuse hääleõiguse kasutamisele. Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad peavad küllaldase investorikaitse tagamiseks välja töötama asjakohased ja tõhusad selle valdkonna strateegiad ning esitama taotluse korral lühiülevaate nimetatud strateegiate ja võetud meetmete kohta.

| (4) | Selleks et tagada huvide konfliktide avalikustamise tulemuslikkus, tuleks esitatud teavet korrapäraselt ajakohastada. Võttes arvesse riske, mis tulenevad huvide konfliktide avalikustamisest veebisaidi vahendusel, tuleb kehtestada kriteeriumid selle teabe avaldamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada huvide konfliktide avalikustamise tulemuslikkus, tuleks esitatud teavet korrapäraselt ajakohastada. Võttes arvesse riske, mis tulenevad huvide konfliktide avalikustamisest veebisaidi vahendusel, tuleb kehtestada kriteeriumid selle teabe avaldamise kohta.

| (5) | Selleks et tagada ühtne lähenemisviis seoses protseduuridega, mida kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kasutavad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks, tuleks kõnealustesse protseduuridesse kaasata konkreetsed elemendid. Ressursid, mida kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad kasutavad, ja teenused, mille nad kättesaadavaks teevad, on peamised näitajad positiivse sotsiaalse mõju kohta ning peaksid seega olema lahutamatu osa kõnealustest protseduuridest. Selleks et eristada sotsiaalsed ettevõtted sellistest ettevõtetest, mille puhul sotsiaalsete eesmärkide saavutamine on juhuslik, peaks nende protseduuride juurde kuuluma ka hinnang kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada ühtne lähenemisviis seoses protseduuridega, mida kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad kasutavad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks, tuleks kõnealustesse protseduuridesse kaasata konkreetsed elemendid. Ressursid, mida kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad kasutavad, ja teenused, mille nad kättesaadavaks teevad, on peamised näitajad positiivse sotsiaalse mõju kohta ning peaksid seega olema lahutamatu osa kõnealustest protseduuridest. Selleks et eristada sotsiaalsed ettevõtted sellistest ettevõtetest, mille puhul sotsiaalsete eesmärkide saavutamine on juhuslik, peaks nende protseduuride juurde kuuluma ka hinnang kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate saavutatud tulemustele.

| (6) | Tuleks tagada, et investoritele antav lepingueelne teave sisaldab piisavalt üksikandmeid kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kohta. Seega tuleks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia ja eesmärkide kirjelduses kirjeldada, millises sotsiaalvaldkonnas ja geograafilises piirkonnas tegutsevad ettevõtted, millesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond kavatseb investeerida, ning milline on nende õiguslik vorm, samuti esitada teave selle kohta, kuidas jaotatakse nende ettevõtete kasumit. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks tagada, et investoritele antav lepingueelne teave sisaldab piisavalt üksikandmeid kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kohta. Seega tuleks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia ja eesmärkide kirjelduses kirjeldada, millises sotsiaalvaldkonnas ja geograafilises piirkonnas tegutsevad ettevõtted, millesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond kavatseb investeerida, ning milline on nende õiguslik vorm, samuti esitada teave selle kohta, kuidas jaotatakse nende ettevõtete kasumit.

| (7) | Investoritele tuleks esitada teave, mida on vaja hinnangu andmiseks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja poolt positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks kasutatavale metoodikale. Seega tuleks lepingueelses teabes täpsustada, kas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on tuginenud sisemeetoditele või kasutanud üldtunnustatud metoodikat. Samuti tuleks lepingueelses teabes kirjeldada meetodite põhiomadusi, sealhulgas hindamiskriteeriume ja asjaomaseid näitajaid, ja selgitada, mil viisil kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tagab kõnealuse metoodika järgimise. |
| --- | --- |

(7)

Investoritele tuleks esitada teave, mida on vaja hinnangu andmiseks kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja poolt positiivse sotsiaalse mõju hindamiseks kasutatavale metoodikale. Seega tuleks lepingueelses teabes täpsustada, kas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja on tuginenud sisemeetoditele või kasutanud üldtunnustatud metoodikat. Samuti tuleks lepingueelses teabes kirjeldada meetodite põhiomadusi, sealhulgas hindamiskriteeriume ja asjaomaseid näitajaid, ja selgitada, mil viisil kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja tagab kõnealuse metoodika järgimise.

| (8) | Investoritel peaks olema võimalik kontrollida, kas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja järgib mittekvalifitseeruvate varade valikul investeerimispoliitikat. Seega peaks lepingueelne teave sisaldama teavet selle kohta, millist liiki mittekvalifitseeruvatesse varadesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond investeerib, millised on investeerimistehnikad ja asjaomased piirangud ning millisesse tegevusvaldkonda ja geograafilisse piirkonda on kõnealused investeeringud tehtud. |
| --- | --- |

(8)

Investoritel peaks olema võimalik kontrollida, kas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja järgib mittekvalifitseeruvate varade valikul investeerimispoliitikat. Seega peaks lepingueelne teave sisaldama teavet selle kohta, millist liiki mittekvalifitseeruvatesse varadesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond investeerib, millised on investeerimistehnikad ja asjaomased piirangud ning millisesse tegevusvaldkonda ja geograafilisse piirkonda on kõnealused investeeringud tehtud.

| (9) | Läbipaistvuse huvides tuleks investoritele esitada teave, mida on vaja, et hinnata ettevõtluse tugiteenuste ja muude kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja poolt kolmandate isikute kaudu osutatavate või korraldatavate tugitegevuste laadi ja ulatust. Seega tuleks lepingueelses teabes kirjeldada tema poolt pakutavate ettevõtluse tugiteenuste ja muude tugitegevuste liike. |
| --- | --- |

(9)

Läbipaistvuse huvides tuleks investoritele esitada teave, mida on vaja, et hinnata ettevõtluse tugiteenuste ja muude kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja poolt kolmandate isikute kaudu osutatavate või korraldatavate tugitegevuste laadi ja ulatust. Seega tuleks lepingueelses teabes kirjeldada tema poolt pakutavate ettevõtluse tugiteenuste ja muude tugitegevuste liike.

| (10) | Selleks et kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad saaksid uute nõuetega kohaneda, tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kuue kuu võrra edasi lükata, |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad saaksid uute nõuetega kohaneda, tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kuue kuu võrra edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Huvide konfliktide liigid

Huvide konfliktide liigid määruse (EL) nr 346/2013 artikli 9 lõike 2 tähenduses on olukorrad, mille puhul kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja, selle fondivalitseja äritegevust tegelikult juhtiv isik, töötaja või mis tahes isik, kes kontrollib otseselt või kaudselt seda fondivalitsejat või sama fondivalitseja poolt valitsetavat muud kvalifitseeruvat sotsiaalettevõtlusfondi või ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjat (sh vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (eurofond)) või nende investorit või on sellise fondivalitseja, fondi, ettevõtja või investori otsese või kaudse kontrolli all

| a) | saab tõenäoliselt rahalist kasu või väldib rahalise kahju tekkimist kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite arvel; |
| --- | --- |

a)

saab tõenäoliselt rahalist kasu või väldib rahalise kahju tekkimist kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite arvel;

| b) | on huvitatud kvalifitseeruvale sotsiaalettevõtlusfondile või selle investoritele pakutava teenuse või muu tegevuse tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvist; |
| --- | --- |

b)

on huvitatud kvalifitseeruvale sotsiaalettevõtlusfondile või selle investoritele pakutava teenuse või muu tegevuse tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvist;

| c) | on huvitatud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite nimel tehtud tehingu tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvist; |
| --- | --- |

c)

on huvitatud kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite nimel tehtud tehingu tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvist;

| d) | omab rahalist või muud stiimulit eelistada:






  i) | ühe investori, investorite rühma või muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) huvisid kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvidele; |
| --- | --- | --- |

d)

omab rahalist või muud stiimulit eelistada:

i)

ühe investori, investorite rühma või muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) huvisid kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvidele;

| ii) | kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi ühe investori huvisid kõnealuse fondi teise investori või investorite rühma huvidele; |
| --- | --- |

ii)

kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi ühe investori huvisid kõnealuse fondi teise investori või investorite rühma huvidele;

| e) | teeb samu tegevusi kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi, muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) või investori jaoks; |
| --- | --- |

e)

teeb samu tegevusi kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi, muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) või investori jaoks;

| f) | maksab või saab sellist teenustasu või vahendustasu või annab või võtab vastu selliseid mitterahalisi hüvesid, mida ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 (2) artikli 24 lõikes 1; |
| --- | --- |

f)

maksab või saab sellist teenustasu või vahendustasu või annab või võtab vastu selliseid mitterahalisi hüvesid, mida ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 (2) artikli 24 lõikes 1;

2

| g) | mõjutab kvalifitseeruva portfelliettevõtja arengut kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite jaoks ebasoodsas suunas või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi eesmärkide saavutamise arvel ja on selle mõjutamisest isiklikult huvitatud. |
| --- | --- |

g)

mõjutab kvalifitseeruva portfelliettevõtja arengut kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite jaoks ebasoodsas suunas või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi eesmärkide saavutamise arvel ja on selle mõjutamisest isiklikult huvitatud.

Artikkel 2

Huvide konfliktide juhtimise poliitika

1.   Kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitseja koostab, võtab kasutusele ja rakendab kirjaliku huvide konfliktide juhtimise poliitika, mis on asjaomase fondivalitseja äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust arvestades tema organisatsioonilise struktuuri jaoks kohane.

2.   Kooskõlas artikliga 1 loetletakse lõikes 1 osutatud huvide konfliktide juhtimise poliitikas asjaolud, mis võivad tekitada huvide konflikti, ja määratakse kindlaks, milliseid meetmeid tuleb pidevalt võtta ja protseduure järgida.

Artikkel 3

Protseduurid ja meetmed huvide konfliktide ärahoidmiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks

Artikli 2 lõikes 2 osutatud võetavad meetmed ja järgitavad protseduurid hõlmavad vähemalt järgmist:

| a) | keelatakse teabe vahetamine artiklis 1 osutatud isikute vahel, kui selline teabevahetus võib põhjustada huvide konflikti või selle tekkimist soodustada; |
| --- | --- |

a)

keelatakse teabe vahetamine artiklis 1 osutatud isikute vahel, kui selline teabevahetus võib põhjustada huvide konflikti või selle tekkimist soodustada;

| b) | korraldatakse eraldi järelevalve artiklis 1 osutatud selliste isikute või üksuste üle, kelle huvid võivad konflikti sattuda; |
| --- | --- |

b)

korraldatakse eraldi järelevalve artiklis 1 osutatud selliste isikute või üksuste üle, kelle huvid võivad konflikti sattuda;

| c) | kõrvaldatakse seos peamiselt ühe tegevusega tegelevate artiklis 1 osutatud isikute või üksuste tasustamise ja peamiselt teise tegevusega tegelevatele isikutele või üksustele makstavate tasude või nende tegevuse tulemusel saadud tulude vahel või selliste tasude või tulude sõltuvus artiklis 1 osutatud isikutele või üksustele makstavast tasust, kui nende tegevustega seoses võib tekkida huvide konflikt; |
| --- | --- |

c)

kõrvaldatakse seos peamiselt ühe tegevusega tegelevate artiklis 1 osutatud isikute või üksuste tasustamise ja peamiselt teise tegevusega tegelevatele isikutele või üksustele makstavate tasude või nende tegevuse tulemusel saadud tulude vahel või selliste tasude või tulude sõltuvus artiklis 1 osutatud isikutele või üksustele makstavast tasust, kui nende tegevustega seoses võib tekkida huvide konflikt;

| d) | artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse kohatu mõju avaldamist kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejatele; |
| --- | --- |

d)

artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse kohatu mõju avaldamist kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejatele;

| e) | artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse sellises tegevuses osalemist, mis võivad tingida huvide konflikti, või tehakse järelevalvet nende osalemise üle sellises tegevuses. |
| --- | --- |

e)

artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse sellises tegevuses osalemist, mis võivad tingida huvide konflikti, või tehakse järelevalvet nende osalemise üle sellises tegevuses.

Artikkel 4

Huvide konfliktide tagajärgede haldamine

Kui artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohases huvide konflikti poliitikas sätestatud meetmed ja protseduurid ei ole küllaldased, et vältida piisava kindlusega kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvide kahjustamise ohtu, võtavad kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi valitsejad järgmised meetmed:

| a) | teavitavad kohe oma kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit kõnealuse fondi või selle investorite huvide kahjustamise ohust; |
| --- | --- |

a)

teavitavad kohe oma kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit või kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit kõnealuse fondi või selle investorite huvide kahjustamise ohust;

| b) | teevad kõik otsused või sooritavad toimingud, mis on vajalikud, et tegutseda kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvides. |
| --- | --- |

b)

teevad kõik otsused või sooritavad toimingud, mis on vajalikud, et tegutseda kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi või selle investorite huvides.

Artikkel 5

Hääleõiguse kasutamise strateegiad huvide konfliktide ärahoidmiseks

1.   Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad koostavad kirjalikult kohase ja tulemusliku strateegia, et määrata kindlaks, millal ja mil viisil tuleb kasutada kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi portfelli kaudu omatavat hääleõigust nii kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi kui ka selle investorite huvides.

2.   Võetavad meetmed ja järgitavad protseduurid sõltuvad lõikes 1 osutatud strateegiatest ning sisaldavad vähemalt järgmist:

| a) | oluliste korporatiivsündmuste jälgimine; |
| --- | --- |

a)

oluliste korporatiivsündmuste jälgimine;

| b) | tagamine, et hääleõiguse kasutamine on kooskõlas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimiseesmärkide ja -poliitikaga; |
| --- | --- |

b)

tagamine, et hääleõiguse kasutamine on kooskõlas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimiseesmärkide ja -poliitikaga;

| c) | kõnealuse hääleõiguse kasutamisest tuleneva huvide konflikti ärahoidmine ja haldamine. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse hääleõiguse kasutamisest tuleneva huvide konflikti ärahoidmine ja haldamine.

3.   Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad esitavad investoritele taotluse alusel lõigetes 1 ja 2 osutatud strateegiate kokkuvõtliku kirjelduse ning üksikasjaliku ülevaate kõnealuste strateegiate aluse võetud meetmetest.

Artikkel 6

Huvide konfliktide avalikustamine

1.   Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad esitavad määruse (EL) nr 346/2013 artikli 9 lõikes 4 osutatud teabe Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (3) artikli 2 lõike 1 punktis m osutatud püsival andmekandjal ja ajakohastavad seda teavet.

2.   Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad võivad esitada lõikes 1 osutatud teabe veebisaidil, edastamata kõnealust teavet isiklikult investorile, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | investoritele on teatatud veebisaidi aadress ja see, kus saidil teave asub; |
| --- | --- |

a)

investoritele on teatatud veebisaidi aadress ja see, kus saidil teave asub;

| b) | investorid on nõustunud teabe esitamisega veebisaidil; |
| --- | --- |

b)

investorid on nõustunud teabe esitamisega veebisaidil;

| c) | teave on veebisaidil pidevalt kättesaadav ajal, mil investorid võivad mõistliku eelduse kohaselt vajada sellele juurdepääsu. |
| --- | --- |

c)

teave on veebisaidil pidevalt kättesaadav ajal, mil investorid võivad mõistliku eelduse kohaselt vajada sellele juurdepääsu.

Artikkel 7

Positiivse sotsiaalse mõju hindamise protseduurid

1.   Kvalifitseeruvate sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad tagavad, et määruse (EL) nr 346/2013 artikli 10 lõikes 1 osutatud teave sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | hinnang kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kasutatud ressurssidele; |
| --- | --- |

a)

hinnang kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate kasutatud ressurssidele;

| b) | hinnang toodetele ja teenustele, mida kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad on pakkunud; |
| --- | --- |

b)

hinnang toodetele ja teenustele, mida kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad on pakkunud;

| c) | hinnang kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse tulemustele. |
| --- | --- |

c)

hinnang kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse tulemustele.

Esimese lõigu punkti c kohaldamisel ei loeta kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevuse tagajärgedeks tulemusi, mis oleks saavutatud igal juhul ja mis tulenevad kolmandate isikute tegevusest.

2.   Lõikes 1 osutatud hinnanguid toetavad tõendeid auditeeritakse vastavalt määruse (EL) nr 346/2013 artikli 13 lõikele 3.

Artikkel 8

Investeerimisstrateegia ja -eesmärkide kirjeldus

1.   Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud teave peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | sotsiaalne valdkond või valdkonnad, milles kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad tegutsevad; |
| --- | --- |

a)

sotsiaalne valdkond või valdkonnad, milles kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad tegutsevad;

| b) | geograafiline piirkond, kus kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad tegutsevad; |
| --- | --- |

b)

geograafiline piirkond, kus kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad tegutsevad;

| c) | kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate õiguslikud vormid; |
| --- | --- |

c)

kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate õiguslikud vormid;

| d) | üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas jaotatakse kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasum. |
| --- | --- |

d)

üksikasjalik kirjeldus selle kohta, kuidas jaotatakse kvalifitseeruva portfelliettevõtja kasum.

2.   Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktides ii ja iii osutatud teave sisaldab teavet vähemalt teise kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisprofiili kohta ja teavet, mille kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond on esitanud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1.

3.   Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis iv osutatud teave sisaldab teavet vähemalt nende varaliikide kohta, millesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond investeerib.

4.   Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis v osutatud teave sisaldab teavet vähemalt selle kohta, kas tehnikad hõlmavad kvalifitseeruvate portfelliettevõtjate omakapitaliinstrumente, kvaasiomakapitali instrumente, väärtpaberistatud või väärtpaberistamata võlainstrumente, neile antud tagatisega või tagatiseta laene või mis tahes muud osalust kvalifitseeruvates portfelliettevõtjates.

5.   Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis vi osutatud teave sisaldab teavet vähemalt selle kohta, kas kvalifitseeruva sotsiaalettevõtlusfondi investeerimisstrateegia hõlmab valdkondade, tegevuse, geograafiliste piirkondade, investeeringute protsendi või piirväärtuse põhiseid või mis tahes muid investeerimispiiranguid.

Artikkel 9

Teave positiivse sotsiaalse mõju kohta

1.   Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud teabega määratakse kindlaks sihtotstarbelised tooted ja teenused, mida osutavad kvalifitseeruvad portfelliettevõtjad, kellesse kvalifitseeruv sotsiaalettevõtlusfond investeerib.

2.   Kui määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud teave sisaldab teavet positiivse sotsiaalse mõju prognooside kohta, on selles kirjeldatud oletusi, mille põhjal kõnealused prognoosid on arvutatud.

3.   Kui määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punktis d osutatud teave sisaldab teavet varasemate tulemuste kohta positiivse sotsiaalse mõju vallas, on selles esitatud viimane aastaaruanne või määruse (EL) nr 346/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud kokkuvõte aastaaruandes sisalduvast asjaomasest teabest.

Artikkel 10

Teave sotsiaalse mõju mõõtmiseks kasutatava metoodika kohta

Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punktis e osutatud teave sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | teave selle kohta, kas sotsiaalset mõju hinnatakse sisemeetoditele või muule üldtunnustatud metoodikale tuginedes; |
| --- | --- |

a)

teave selle kohta, kas sotsiaalset mõju hinnatakse sisemeetoditele või muule üldtunnustatud metoodikale tuginedes;

| b) | meetodite peamiste omaduste kirjeldus, sealhulgas hindamiskriteeriumid ja sotsiaalse mõju hindamiseks kasutatavad asjaomased näitajad. |
| --- | --- |

b)

meetodite peamiste omaduste kirjeldus, sealhulgas hindamiskriteeriumid ja sotsiaalse mõju hindamiseks kasutatavad asjaomased näitajad.

Artikkel 11

Mittekvalifitseeruvate varade kirjeldus

Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punktis f osutatud teave sisaldab vähemalt kõige järgmise kirjeldust:

| a) | investeerimistehnikad ja kohaldatavad investeerimispiirangud; |
| --- | --- |

a)

investeerimistehnikad ja kohaldatavad investeerimispiirangud;

| b) | mittekvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevusvaldkond või -valdkonnad; |
| --- | --- |

b)

mittekvalifitseeruvate portfelliettevõtjate tegevusvaldkond või -valdkonnad;

| c) | geograafiline piirkond, kus mittekvalifitseeruvad portfelliettevõtjad tegutsevad; |
| --- | --- |

c)

geograafiline piirkond, kus mittekvalifitseeruvad portfelliettevõtjad tegutsevad;

| d) | kriteeriumid, mida tuleb kasutada varaliikide valikul. |
| --- | --- |

d)

kriteeriumid, mida tuleb kasutada varaliikide valikul.

Artikkel 12

Teave tugiteenuste kohta

Määruse (EL) nr 346/2013 artikli 14 lõike 1 punktis l osutatud teave sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | ettevõtluse tugiteenuste ja muude tugiteenuste liikide kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

ettevõtluse tugiteenuste ja muude tugiteenuste liikide kirjeldus;

| b) | teave selle kohta, kas ettevõtluse tugiteenuseid ja muid tugiteenuseid osutavad kolmandad isikud. |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, kas ettevõtluse tugiteenuseid ja muid tugiteenuseid osutavad kolmandad isikud.

Artikkel 13

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 11. detsember 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 115, 25.4.2013, lk 18.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

3

---

| 22.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/820,

4. veebruar 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 345/2013 seoses huvide konfliktidega Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada huvide konfliktide tulemuslik järelevalve ja haldamine Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas, on oluline määrata kindlaks olukorrad, mille puhul on tõenäoline huvide konflikti tekkimine. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada huvide konfliktide tulemuslik järelevalve ja haldamine Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas, on oluline määrata kindlaks olukorrad, mille puhul on tõenäoline huvide konflikti tekkimine.

| (2) | Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide puhul sõltuvad huvide konfliktide liigid asjaomaste isikute rollist, huvidest ja ajenditest. Selleks et hõlbustada selles valdkonnas huvide konfliktide tuvastamist, tuleb kehtestada loetelu olukordadest, mille puhul eeldatakse huvide konflikti tekkimist. See loetelu peaks olema piisavalt ulatuslik, et katta kõiki huvide konfliktide liike, mis võivad esineda Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas. Seega peaksid huvide konfliktide liikide hulka kuuluma olukorrad, mille puhul esineb võimalus saada rahalist kasu või vältida rahalist kahju või kui stiimuleid antakse viisil, mis eelistab konkreetseid huvisid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide või selle investorite huvidele. |
| --- | --- |

(2)

Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide puhul sõltuvad huvide konfliktide liigid asjaomaste isikute rollist, huvidest ja ajenditest. Selleks et hõlbustada selles valdkonnas huvide konfliktide tuvastamist, tuleb kehtestada loetelu olukordadest, mille puhul eeldatakse huvide konflikti tekkimist. See loetelu peaks olema piisavalt ulatuslik, et katta kõiki huvide konfliktide liike, mis võivad esineda Euroopa riskikapitalifondide valdkonnas. Seega peaksid huvide konfliktide liikide hulka kuuluma olukorrad, mille puhul esineb võimalus saada rahalist kasu või vältida rahalist kahju või kui stiimuleid antakse viisil, mis eelistab konkreetseid huvisid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide või selle investorite huvidele.

| (3) | Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad peaksid kasutusele võtma protseduurid ja meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõnealuses ärivaldkonnas tegutsevad isikud tegutseksid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja nende investorite huvides. Selleks et saavutada liidus ühtne investorikaitse tase ja anda kõnealustele fondivalitsejatele võimalus seada sisse järjekindlad ja tulemuslikud tavad huvide konfliktide ärahoidmiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks ning neid järgida, peaks nende huvide konfliktide juhtimise poliitika sisaldama teatavaid miinimummeetmeid. Et vältida tarbetut halduskoormust ja tagada samal ajal asjakohane investorikaitse, tuleks huvide konfliktide juhtimise poliitikat kohandada vastavalt fondivalitsejate äritegevuse iseloomule, ulatusele ja keerukusele. |
| --- | --- |

(3)

Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad peaksid kasutusele võtma protseduurid ja meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõnealuses ärivaldkonnas tegutsevad isikud tegutseksid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide ja nende investorite huvides. Selleks et saavutada liidus ühtne investorikaitse tase ja anda kõnealustele fondivalitsejatele võimalus seada sisse järjekindlad ja tulemuslikud tavad huvide konfliktide ärahoidmiseks, jälgimiseks ja juhtimiseks ning neid järgida, peaks nende huvide konfliktide juhtimise poliitika sisaldama teatavaid miinimummeetmeid. Et vältida tarbetut halduskoormust ja tagada samal ajal asjakohane investorikaitse, tuleks huvide konfliktide juhtimise poliitikat kohandada vastavalt fondivalitsejate äritegevuse iseloomule, ulatusele ja keerukusele.

| (4) | Huvide konfliktide juhtimise poliitikas sätestatud protseduurid ja meetmed ei pruugi olla küllaldased, et kaitsta kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvisid ja sellisel juhul peaksid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad astuma nende huvide kaitseks vajalikke täiendavaid samme. Nende hulka peaks kuuluma kvalifitseeruva riskikapitalifondi kõrgema juhtkonna või muu pädeva siseorgani teavitamine ja selliste otsuste tegemine või toimingute sooritamine, mis on vajalikud kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvides tegutsemiseks. |
| --- | --- |

(4)

Huvide konfliktide juhtimise poliitikas sätestatud protseduurid ja meetmed ei pruugi olla küllaldased, et kaitsta kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvisid ja sellisel juhul peaksid kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad astuma nende huvide kaitseks vajalikke täiendavaid samme. Nende hulka peaks kuuluma kvalifitseeruva riskikapitalifondi kõrgema juhtkonna või muu pädeva siseorgani teavitamine ja selliste otsuste tegemine või toimingute sooritamine, mis on vajalikud kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvides tegutsemiseks.

| (5) | Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad võivad tegeleda selliste ettevõtete haldamisega, millesse kvalifitseeruvad riskikapitalifondid investeerivad. Selleks et hoida ära huvide konflikte ja tagada, et kõnealuste fondivalitsejate hääleõigust kasutatakse nii asjaomase kvalifitseeruva riskikapitalifondi kui ka selle investorite huvides, on vaja kehtestada üksikasjalikud nõuded kõnealuse hääleõiguse kasutamisele. Kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejad peavad küllaldase investorikaitse tagamiseks välja töötama asjakohased ja tõhusad selle valdkonna strateegiad ning esitama taotluse korral lühiülevaate nimetatud strateegiate ja võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad võivad tegeleda selliste ettevõtete haldamisega, millesse kvalifitseeruvad riskikapitalifondid investeerivad. Selleks et hoida ära huvide konflikte ja tagada, et kõnealuste fondivalitsejate hääleõigust kasutatakse nii asjaomase kvalifitseeruva riskikapitalifondi kui ka selle investorite huvides, on vaja kehtestada üksikasjalikud nõuded kõnealuse hääleõiguse kasutamisele. Kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejad peavad küllaldase investorikaitse tagamiseks välja töötama asjakohased ja tõhusad selle valdkonna strateegiad ning esitama taotluse korral lühiülevaate nimetatud strateegiate ja võetud meetmete kohta.

| (6) | Selleks et tagada huvide konfliktide avalikustamise tulemuslikkus, tuleks esitatud teavet korrapäraselt ajakohastada. Võttes arvesse riske, mis tulenevad huvide konfliktide avalikustamisest veebisaidi vahendusel, tuleb kehtestada kriteeriumid selle teabe avaldamise kohta veebisaidil. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada huvide konfliktide avalikustamise tulemuslikkus, tuleks esitatud teavet korrapäraselt ajakohastada. Võttes arvesse riske, mis tulenevad huvide konfliktide avalikustamisest veebisaidi vahendusel, tuleb kehtestada kriteeriumid selle teabe avaldamise kohta veebisaidil.

| (7) | Selleks et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad saaksid uute nõuetega kohaneda, tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kuue kuu võrra edasi lükata, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad saaksid uute nõuetega kohaneda, tuleks käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva kuue kuu võrra edasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Huvide konfliktide liigid

Huvide konfliktide liigid määruse (EL) nr 345/2013 artikli 9 lõike 2 tähenduses on olukorrad, mille puhul kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja, selle fondivalitseja äritegevust tegelikult juhtiv isik, töötaja või mis tahes isik, kes kontrollib otseselt või kaudselt seda fondivalitsejat või sama fondivalitseja poolt valitsetavat muud kvalifitseeruvat riskikapitalifondi või ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjat (sh vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjat (eurofond)) või nende investorit või on sellise fondivalitseja, fondi, ettevõtja või investori otsese või kaudse kontrolli all

| a) | saab tõenäoliselt rahalist kasu või väldib rahalise kahju tekkimist kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite arvel; |
| --- | --- |

a)

saab tõenäoliselt rahalist kasu või väldib rahalise kahju tekkimist kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite arvel;

| b) | on huvitatud kvalifitseeruvale riskikapitalifondile või selle investoritele pakutava teenuse või muu tegevuse tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvist; |
| --- | --- |

b)

on huvitatud kvalifitseeruvale riskikapitalifondile või selle investoritele pakutava teenuse või muu tegevuse tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvist;

| c) | on huvitatud kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite nimel tehtud tehingu tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvist; |
| --- | --- |

c)

on huvitatud kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite nimel tehtud tehingu tulemusest ja see huvi erineb kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvist;

| d) | omab rahalist või muud stiimulit eelistada:






  — | ühe investori, investorite rühma või muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) huvisid kvalifitseeriva riskikapitalifondi või selle investorite huvidele; |
| --- | --- | --- |

d)

omab rahalist või muud stiimulit eelistada:

—

ühe investori, investorite rühma või muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) huvisid kvalifitseeriva riskikapitalifondi või selle investorite huvidele;

| — | kvalifitseeruva riskikapitalifondi ühe investori huvisid kõnealuse fondi teise investori või investorite rühma huvidele; |
| --- | --- |

—

kvalifitseeruva riskikapitalifondi ühe investori huvisid kõnealuse fondi teise investori või investorite rühma huvidele;

| e) | teeb samu tegevusi kvalifitseeruva riskikapitalifondi, muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) või investori jaoks; |
| --- | --- |

e)

teeb samu tegevusi kvalifitseeruva riskikapitalifondi, muu ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (sh eurofondi) või investori jaoks;

| f) | maksab või saab sellist teenustasu või vahendustasu või annab või võtab vastu selliseid mitterahalisi hüvesid, mida ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 (2) artikli 24 lõikes 1; |
| --- | --- |

f)

maksab või saab sellist teenustasu või vahendustasu või annab või võtab vastu selliseid mitterahalisi hüvesid, mida ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 (2) artikli 24 lõikes 1;

2

| g) | mõjutab kvalifitseeruva portfelliettevõtja arengut kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite jaoks ebasoodsas suunas või kvalifitseeruva riskikapitalifondi eesmärkide saavutamise arvel ja on selle mõjutamisest isiklikult huvitatud. |
| --- | --- |

g)

mõjutab kvalifitseeruva portfelliettevõtja arengut kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite jaoks ebasoodsas suunas või kvalifitseeruva riskikapitalifondi eesmärkide saavutamise arvel ja on selle mõjutamisest isiklikult huvitatud.

Artikkel 2

Huvide konfliktide juhtimise poliitika

1.   Kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitseja koostab, võtab kasutusele ja rakendab kirjaliku huvide konfliktide juhtimise poliitika, mis on asjaomase fondivalitseja äritegevuse laadi, ulatust ja keerukust arvestades tema organisatsioonilise struktuuri jaoks kohane.

2.   Kooskõlas artikliga 1 loetletakse lõikes 1 osutatud huvide konfliktide juhtimise poliitikas asjaolud, mis võivad tekitada huvide konflikti, ja määratakse kindlaks, milliseid meetmeid tuleb pidevalt võtta ja protseduure järgida.

Artikkel 3

Protseduurid ja meetmed huvide konfliktide ärahoidmiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks

Artikli 2 lõikes 2 osutatud võetavad meetmed ja järgitavad protseduurid hõlmavad vähemalt järgmist:

| a) | keelatakse teabe vahetamine artiklis 1 osutatud isikute vahel, kui selline teabevahetus võib põhjustada huvide konflikti või selle tekkimist soodustada; |
| --- | --- |

a)

keelatakse teabe vahetamine artiklis 1 osutatud isikute vahel, kui selline teabevahetus võib põhjustada huvide konflikti või selle tekkimist soodustada;

| b) | korraldatakse eraldi järelevalve artiklis 1 osutatud selliste isikute või üksuste üle, kelle huvid võivad konflikti sattuda; |
| --- | --- |

b)

korraldatakse eraldi järelevalve artiklis 1 osutatud selliste isikute või üksuste üle, kelle huvid võivad konflikti sattuda;

| c) | kõrvaldatakse seos peamiselt ühe tegevusega tegelevate artiklis 1 osutatud isikute või üksuste tasustamise ja peamiselt teise tegevusega tegelevatele isikutele või üksustele makstavate tasude või nende tegevuse tulemusel saadud tulude vahel või selliste tasude või tulude sõltuvus artiklis 1 osutatud isikutele või üksustele makstavast tasust, kui nende tegevustega seoses võib tekkida huvide konflikt; |
| --- | --- |

c)

kõrvaldatakse seos peamiselt ühe tegevusega tegelevate artiklis 1 osutatud isikute või üksuste tasustamise ja peamiselt teise tegevusega tegelevatele isikutele või üksustele makstavate tasude või nende tegevuse tulemusel saadud tulude vahel või selliste tasude või tulude sõltuvus artiklis 1 osutatud isikutele või üksustele makstavast tasust, kui nende tegevustega seoses võib tekkida huvide konflikt;

| d) | artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse kohatu mõju avaldamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejatele; |
| --- | --- |

d)

artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse kohatu mõju avaldamist kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejatele;

| e) | artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse sellises tegevuses osalemist, mis võivad tingida huvide konflikti, või tehakse järelevalvet nende osalemise üle sellises tegevuses. |
| --- | --- |

e)

artiklis 1 osutatud isikutel või üksustel takistatakse sellises tegevuses osalemist, mis võivad tingida huvide konflikti, või tehakse järelevalvet nende osalemise üle sellises tegevuses.

Artikkel 4

Huvide konfliktide tagajärgede haldamine

Kui artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohases huvide konfliktide poliitikas sätestatud meetmed ja protseduurid ei ole küllaldased, et vältida piisava kindlusega kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvide kahjustamise ohtu, võtavad kvalifitseeruva riskikapitalifondi valitsejad järgmised meetmed:

| a) | teavitavad kohe oma kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit või kvalifitseeruva riskikapitalifondi kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit kõnealuse fondi või selle investorite huvide kahjustamise ohust; |
| --- | --- |

a)

teavitavad kohe oma kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit või kvalifitseeruva riskikapitalifondi kõrgemat juhtkonda või muud pädevat siseorganit kõnealuse fondi või selle investorite huvide kahjustamise ohust;

| b) | teevad kõik otsused või sooritavad toimingud, mis on vajalikud, et tegutseda kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvides. |
| --- | --- |

b)

teevad kõik otsused või sooritavad toimingud, mis on vajalikud, et tegutseda kvalifitseeruva riskikapitalifondi või selle investorite huvides.

Artikkel 5

Hääleõiguse kasutamise strateegiad huvide konfliktide ärahoidmiseks

1.   Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad koostavad kirjalikult kohase ja tulemusliku strateegia, et määrata kindlaks, millal ja mil viisil tuleb kasutada kvalifitseeruva riskikapitalifondi portfelli kaudu omatavat hääleõigust nii kvalifitseeruva riskikapitalifondi kui ka selle investorite huvides.

2.   Võetavad meetmed ja järgitavad protseduurid sõltuvad lõikes 1 osutatud strateegiatest ning sisaldavad vähemalt järgmist:

| a) | oluliste korporatiivsündmuste jälgimine; |
| --- | --- |

a)

oluliste korporatiivsündmuste jälgimine;

| b) | tagamine, et hääleõiguse kasutamine on kooskõlas kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimiseesmärkide ja -poliitikaga; |
| --- | --- |

b)

tagamine, et hääleõiguse kasutamine on kooskõlas kvalifitseeruva riskikapitalifondi investeerimiseesmärkide ja -poliitikaga;

| c) | kõnealuse hääleõiguse kasutamisest tuleneva huvide konflikti ärahoidmine ja haldamine. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse hääleõiguse kasutamisest tuleneva huvide konflikti ärahoidmine ja haldamine.

3.   Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad esitavad investoritele taotluse alusel lõigetes 1 ja 2 osutatud strateegiate kokkuvõtliku kirjelduse ning üksikasjaliku ülevaate kõnealuste strateegiate aluse võetud meetmetest.

Artikkel 6

Huvide konfliktide avalikustamine

1.   Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad esitavad määruse (EL) nr 345/2013 artikli 9 lõikes 4 osutatud teabe Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (3) artikli 2 lõike 1 punktis m osutatud püsival andmekandjal ja ajakohastavad seda teavet.

2.   Kvalifitseeruvate riskikapitalifondide valitsejad võivad esitada lõikes 1 osutatud teabe veebisaidil, edastamata kõnealust teavet isiklikult investorile, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | investoritele on teatatud veebisaidi aadress ja see, kus saidil teave asub; |
| --- | --- |

a)

investoritele on teatatud veebisaidi aadress ja see, kus saidil teave asub;

| b) | investorid on nõustunud teabe esitamisega veebisaidil; |
| --- | --- |

b)

investorid on nõustunud teabe esitamisega veebisaidil;

| c) | teave on veebisaidil pidevalt kättesaadav ajal, mil investorid võivad mõistliku eelduse kohaselt vajada sellele juurdepääsu. |
| --- | --- |

c)

teave on veebisaidil pidevalt kättesaadav ajal, mil investorid võivad mõistliku eelduse kohaselt vajada sellele juurdepääsu.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 11. detsember 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

3

---

| 22.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/12

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/821,

12. märts 2019,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1076, et lisada I lisasse Samoa Iseseisvusriik

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1076, millega teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) piirkonna riikide rühma riikidest pärit toodetele kohaldatakse korda, mis on sätestatud lepingutes, millega või mille tulemusel luuakse majanduspartnerlus, (1) eelkõige selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/1076 I lisas on loetletud riigid, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega ette nähtud turulepääsu korda. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/1076 I lisas on loetletud riigid, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määrusega ette nähtud turulepääsu korda.

| (2) | 6. detsembril 2018 kiitis nõukogu liidu nimel heaks Samoa ühinemise liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga. Pärast Samoa poolt riigi ühinemisakti hoiuleandmist kohaldavad liit ja Samoa majanduspartnerluse vahelepingut ajutiselt alates 31. detsembrist 2018. |
| --- | --- |

(2)

6. detsembril 2018 kiitis nõukogu liidu nimel heaks Samoa ühinemise liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga. Pärast Samoa poolt riigi ühinemisakti hoiuleandmist kohaldavad liit ja Samoa majanduspartnerluse vahelepingut ajutiselt alates 31. detsembrist 2018.

| (3) | Seega tuleks Samoa Iseseisvusriik lisada I lisasse, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks Samoa Iseseisvusriik lisada I lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/1076 I lisas lisatakse nime „SAINT VINCENT JA GRENADIINID“ järele

„SAMOA ISESEISVUSRIIK“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 185, 8.7.2016, lk 1.

1

---

| 22.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/822,

17. mai 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode (nn kruvivai) ringikujulise ristlõikega, umbes 55 cm pikk, välisläbimõõduga 6 cm, valmistatud kuumtsingitud teraslehtedest.
  Vaia üks ots on kooniline ja keermestatud ning teises otsas on U-kujuline detail, milles on augud kruvide jaoks.
  Toode on ette nähtud maapinna või muu alusmaterjali sisse keeramiseks ja seejärel konstruktsioonide puitpostide püsivaks kinnitamiseks (kui postid on kohale asetatud, siis need jäävad sellesse asendisse), paigutades need U-kujulise detaili sisse ja kruvides selle külge kinni.
  Kruvivaiu kasutatakse puitkonstruktsioonide, päikeseenergiasüsteemide, aia- ja üritusehitiste, tarasüsteemide, reklaamtahvlite jms puhul.
  Vt foto (1). | 7308 90 59 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 7308 , 7308 90 ja 7308 90 59 sõnastusega.
  Tootel on rubriiki 7308 kuuluvate konstruktsioonide osade objektiivsed omadused. See on spetsiaalselt ette nähtud konstruktsiooni osade koosteks. Kui konstruktsioon on kohale asetatud, siis see jääb sellesse asendisse. Tootes on augud, millesse keeratakse kooste käigus kruvid, et kinnitada konstruktsiooni detaile (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 7308 , punkt 1).
  Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 7326 kui muu raud- ja terastoode, kuna konstruktsioonides kasutatavad tooted kuuluvad rubriiki 7308 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 7326 , punkt 1).
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi7308 90 59 alla kui muu teraskonstruktsiooni osa. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode (nn kruvivai) ringikujulise ristlõikega, umbes 55 cm pikk, välisläbimõõduga 6 cm, valmistatud kuumtsingitud teraslehtedest.

Vaia üks ots on kooniline ja keermestatud ning teises otsas on U-kujuline detail, milles on augud kruvide jaoks.

Toode on ette nähtud maapinna või muu alusmaterjali sisse keeramiseks ja seejärel konstruktsioonide puitpostide püsivaks kinnitamiseks (kui postid on kohale asetatud, siis need jäävad sellesse asendisse), paigutades need U-kujulise detaili sisse ja kruvides selle külge kinni.

Kruvivaiu kasutatakse puitkonstruktsioonide, päikeseenergiasüsteemide, aia- ja üritusehitiste, tarasüsteemide, reklaamtahvlite jms puhul.

Vt foto (1).

7308 90 59

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 7308 , 7308 90 ja 7308 90 59 sõnastusega.

Tootel on rubriiki 7308 kuuluvate konstruktsioonide osade objektiivsed omadused. See on spetsiaalselt ette nähtud konstruktsiooni osade koosteks. Kui konstruktsioon on kohale asetatud, siis see jääb sellesse asendisse. Tootes on augud, millesse keeratakse kooste käigus kruvid, et kinnitada konstruktsiooni detaile (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 7308 , punkt 1).

Toodet ei või klassifitseerida rubriiki 7326 kui muu raud- ja terastoode, kuna konstruktsioonides kasutatavad tooted kuuluvad rubriiki 7308 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 7326 , punkt 1).

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi7308 90 59 alla kui muu teraskonstruktsiooni osa.

---

(1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 22.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/823,

17. mai 2019,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Juustest valmistoode, mis koosneb sätitud juuksesalgust, milles juuksekarvad on omavahel juureotste juures ühendatud. Juuksesalgu kokkuühendatud juurteotsa saab kuumutades ilma lisatöötluseta kinnitada inimese enda juuste külge.
  Vt fotot (*1). | 6704 20 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6704 ja 6704 20 00 sõnastusega.
  Kokkuühendatud juureotste tõttu peetakse toodet rohkem töödelduks kui rubriigis 6703 kirjeldatud. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 6703 kui juukseid, mis on sätitud, hõrendatud, pleegitatud vm viisil töödeldud.
  Kuna juuste juureotsad on kokku ühendatud ja toode on ilma edasise töötlemiseta valmis kinnitamiseks inimese enda juuste külge, käsitletakse toodet võltsjuustest parukatootena, mis kuulub rubriiki 6704 (vt ka HSi selgitavad märkused rubriigi 6704 kohta, punkti 1 esimene lõik).
  Seega tuleb toode klassifitseerida kui šinjoon jms juustest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 6704 20 00 alla |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Juustest valmistoode, mis koosneb sätitud juuksesalgust, milles juuksekarvad on omavahel juureotste juures ühendatud. Juuksesalgu kokkuühendatud juurteotsa saab kuumutades ilma lisatöötluseta kinnitada inimese enda juuste külge.

Vt fotot (*1).

6704 20 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6704 ja 6704 20 00 sõnastusega.

Kokkuühendatud juureotste tõttu peetakse toodet rohkem töödelduks kui rubriigis 6703 kirjeldatud. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 6703 kui juukseid, mis on sätitud, hõrendatud, pleegitatud vm viisil töödeldud.

Kuna juuste juureotsad on kokku ühendatud ja toode on ilma edasise töötlemiseta valmis kinnitamiseks inimese enda juuste külge, käsitletakse toodet võltsjuustest parukatootena, mis kuulub rubriiki 6704 (vt ka HSi selgitavad märkused rubriigi 6704 kohta, punkti 1 esimene lõik).

Seega tuleb toode klassifitseerida kui šinjoon jms juustest valmistatud tooted, mis kuuluvad CN-koodi 6704 20 00 alla

Image 2

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

OTSUSED

| 22.5.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/19

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/824,

14. mai 2019,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht ja tunnistatakse kehtetuks 12. juuni 2014. aasta otsus liidu nimel CCSBT-s võetava seisukoha kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis nõukogu otsusega (EL) 2015/2437 (1) siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (2) („CSBT konventsioon“), millega loodi siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjon (CCSBT). |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis nõukogu otsusega (EL) 2015/2437 (1) siniuim-tuuni kaitse konventsiooni (2) („CSBT konventsioon“), millega loodi siniuim-tuuni kaitse konventsiooni komisjon (CCSBT).

| (2) | CCSBT vastutab siniuim-tuuni varu majandamise ja kaitse eest siniuim-tuuni levikualal. Kuna CSBT konventsiooniga saavad ühineda üksnes riigid, on CCSBT loonud CCSBT laiendatud komisjoni, millesse kuuluvad lisaks CCSBT liikmetele kalastusüksused ja liit. CCSBT laiendatud komisjon valmistab ette CCSBT otsused, mille CCSBT ametlikult kinnitab. CCSBT võtab vastu siniuim-tuuni kaitse-, majandamis- ja optimaalse kasutamise meetmed. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks. |
| --- | --- |

(2)

CCSBT vastutab siniuim-tuuni varu majandamise ja kaitse eest siniuim-tuuni levikualal. Kuna CSBT konventsiooniga saavad ühineda üksnes riigid, on CCSBT loonud CCSBT laiendatud komisjoni, millesse kuuluvad lisaks CCSBT liikmetele kalastusüksused ja liit. CCSBT laiendatud komisjon valmistab ette CCSBT otsused, mille CCSBT ametlikult kinnitab. CCSBT võtab vastu siniuim-tuuni kaitse-, majandamis- ja optimaalse kasutamise meetmed. Sellised meetmed võivad muutuda liidule siduvaks.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) on sätestatud, et liit tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega. Samuti on selles sätestatud, et liit kohaldab kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid. Lisaks on selles sätestatud, et liit võtab parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed, toetab teaduslike nõuannete ja teadmiste edasiarendamist, lõpetab järk-järgult tagasiheite ja edendab püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mereökosüsteemile ja kalavarudele. Lisaks on määruses (EL) nr 1380/2013 konkreetselt sätestatud, et liit kohaldab neid eesmärke ja põhimõtteid oma kalandusalastes välissuhetes.

| (4) | Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ ja nõukogu järeldustele kõnealuse ühisteatise kohta on liidu tegevuse keskmes piirkondlike kalandusorganisatsioonide tegevuse tulemuslikkuse toetamise ja suurendamise ning vajaduse korral nende juhtimise parandamise meetmete edendamine kõnealustel foorumitel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatisele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ ja nõukogu järeldustele kõnealuse ühisteatise kohta on liidu tegevuse keskmes piirkondlike kalandusorganisatsioonide tegevuse tulemuslikkuse toetamise ja suurendamise ning vajaduse korral nende juhtimise parandamise meetmete edendamine kõnealustel foorumitel.

| (5) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite kaotamist merel või sinna jätmist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ viidatakse konkreetsetele meetmetele, mille eesmärk on vähendada plasti- ja merereostust ning samuti püügivahendite kaotamist merel või sinna jätmist.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel CCSBT koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023, kuna CCSBT kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ning võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määruseid (EÜ) nr 1005/2008 (4) ja (EÜ) nr 1224/2009 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403 (6). |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel CCSBT koosolekutel võetav seisukoht ajavahemikuks 2019–2023, kuna CCSBT kaitse- ja täitemeetmed on liidu jaoks siduvad ning võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt nõukogu määruseid (EÜ) nr 1005/2008 (4) ja (EÜ) nr 1224/2009 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403 (6).

| (7) | Praegu CCSBT koosolekutel liidu nimel võetav seisukoht on kehtestatud nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsusega liidu nimel CCSBT-s võetava seisukoha kohta. On asjakohane tunnistada kõnealune otsus kehtetuks ja asendada see uue otsusega, mis hõlmaks ajavahemikku 2019–2023. |
| --- | --- |

(7)

Praegu CCSBT koosolekutel liidu nimel võetav seisukoht on kehtestatud nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsusega liidu nimel CCSBT-s võetava seisukoha kohta. On asjakohane tunnistada kõnealune otsus kehtetuks ja asendada see uue otsusega, mis hõlmaks ajavahemikku 2019–2023.

| (8) | Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu siniuim-tuuni levikualal ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uut arengut, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne CCSBT koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada ajavahemikuks 2019–2023 kord liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks, |
| --- | --- |

(8)

Arvestades kalavarude muutuvat iseloomu siniuim-tuuni levikualal ja sellest tulenevat vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uut arengut, sealhulgas uut teaduslikku ja muud asjakohast teavet, mis esitatakse enne CCSBT koosolekuid või nende käigus, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada ajavahemikuks 2019–2023 kord liidu seisukoha iga-aastaseks täpsustamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni (CCSBT) koosolekutel, on esitatud I lisas.

Artikkel 2

CCSBT laiendatud komisjoni koosolekutel võetavat liidu seisukohta täpsustatakse igal aastal vastavalt II lisale.

Artikkel 3

Nõukogu annab I lisas esitatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt CCSBT laiendatud komisjoni 2024. aasta aastakoosolekuks.

Artikkel 4

Nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsus Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse komisjonis (CCSBT) võetava seisukoha kohta tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. mai 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

P. DAEA

---

(1)  Nõukogu 14. detsembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2437 Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 336, 23.12.2015, lk 27).

1

(2)  Euroopa Liidu ja siniuim-tuuni kaitse komisjoni (CCSBT) vaheline kirjavahetuse vormis leping, mis käsitleb liidu liikmesust siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (ELT L 234, 8.9.2015, lk 3).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

(4)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

6

---

I LISA

Euroopa Liidu nimel siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjonis (CCSBT) võetav seisukoht

1.   PÕHIMÕTTED

Euroopa Liit teeb CCSBT raames järgmist:

| a) | tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, eelkõige kohaldades ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel, vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ning kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine, minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve; |
| --- | --- |

a)

tegutseb vastavalt liidu eesmärkidele ja põhimõtetele ühise kalanduspoliitika (ÜKP) raames, eelkõige kohaldades ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud eesmärke, et edendada ökosüsteemipõhise lähenemisviisi rakendamist kalavarude majandamisel, vältida ja vähendada võimalikult palju soovimatut saaki ning kaotada järk-järgult saagi tagasiheitmine, minimeerida kalapüügi mõju mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, võimaldada majanduslikult elujõulise ja konkurentsivõimelise liidu kalanduse edendamise kaudu rahuldav elatustase kalapüügist sõltuvale elanikkonnale ning võtta arvesse tarbijate huve;

| b) | töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel CCSBT meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et CCSBT raames vastu võetud meetmed on kooskõlas CCSBT konventsiooniga; |
| --- | --- |

b)

töötab sidusrühmade asjakohase kaasamise nimel CCSBT meetmete ettevalmistusetapis ja tagab, et CCSBT raames vastu võetud meetmed on kooskõlas CCSBT konventsiooniga;

| c) | tagab, et CCSBT-s vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni sätetega, 1995. aasta ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega, 1993. aasta kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju ning 2009. aasta ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega; |
| --- | --- |

c)

tagab, et CCSBT-s vastu võetud meetmed on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eelkõige 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni sätetega, 1995. aasta ÜRO piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitleva kokkuleppega, 1993. aasta kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju ning 2009. aasta ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni sadamariigi meetmeid käsitleva kokkuleppega;

| d) | toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavade kohaste seisukohtadega; |
| --- | --- |

d)

toetab seisukohti, mis on kooskõlas sama piirkonna piirkondlike kalandusorganisatsioonide parimate tavade kohaste seisukohtadega;

| e) | taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

taotleb kooskõla ja koostoimet liidu poliitikaga, mis moodustab osa kahepoolsetest kalandussuhetest kolmandate riikidega, ja tagab kooskõla muude valdkondade poliitikaga, eelkõige välissuhete, tööhõive, keskkonna, kaubanduse, arendustegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas;

| f) | tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise; |
| --- | --- |

f)

tagab liidu rahvusvaheliste kohustuste järgimise;

| g) | järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta (1); |
| --- | --- |

g)

järgib nõukogu 19. märtsi 2012. aasta järeldusi, milles käsitletakse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika välismõõtme kohta (1);

| h) | seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele siniuim-tuuni levikualal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist; |
| --- | --- |

h)

seab eesmärgiks luua liidu kalalaevadele siniuim-tuuni levikualal võrdsed võimalused, mis põhinevad samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel, ning edendab kõnealuste põhimõtete ja standardite ühetaolist rakendamist;

| i) | järgib nõukogu järeldusi, (2) mis käsitlevad liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“, (3) ning toetab meetmeid CCSBT toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes; |
| --- | --- |

i)

järgib nõukogu järeldusi, (2) mis käsitlevad liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“, (3) ning toetab meetmeid CCSBT toetamiseks ja selle tõhususe suurendamiseks ning vajaduse korral parandab selle juhtimist ja toimimist (eelkõige teaduse, eeskirjade järgimise, läbipaistvuse ja otsustamise vallas), aidates kaasa ookeanide säästvale majandamisele kõigis selle mõõtmetes;

| j) | edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires; |
| --- | --- |

j)

edendab vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide ja piirkondlike merekonventsioonide vahelist kooskõlastamist ning koostööd üleilmsete organisatsioonidega nende volituste piires;

| k) | edendab ühist huvi pakkuvates küsimustes kooskõlastamist ja koostööd teiste tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige taaselustades tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessi ja laiendades seda kõigile piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

k)

edendab ühist huvi pakkuvates küsimustes kooskõlastamist ja koostööd teiste tuunivarusid majandavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, eelkõige taaselustades tuunikalaga tegelevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide nn Kobe protsessi ja laiendades seda kõigile piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

2.   TEGEVUSSUUNAD

Euroopa Liit püüab vajaduse korral toetada järgmiste meetmete võtmist CCSBT poolt:

| a) | siniuim-tuuni levikualal kalavarude kaitse ja majandamise meetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine CCSBT poolt, mille abil saavutataks maksimaalne jätkusuutlik saagikus hiljemalt 2020. aastaks või säilitataks see tase. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused kaitse- ja majandamismeetmed erimeetmeid ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega; |
| --- | --- |

a)

siniuim-tuuni levikualal kalavarude kaitse ja majandamise meetmed, mis põhinevad parimatel olemasolevatel teaduslikel nõuannetel, sealhulgas lubatud kogupüük ja kvoodid või mere bioloogiliste elusressursside püügikoormuse reguleerimine CCSBT poolt, mille abil saavutataks maksimaalne jätkusuutlik saagikus hiljemalt 2020. aastaks või säilitataks see tase. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused kaitse- ja majandamismeetmed erimeetmeid ülepüügi all kannatavate kalavarude kaitseks, et hoida püügikoormus kooskõlas olemasolevate kalapüügivõimalustega;

| b) | meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks siniuim-tuuni levikualal, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine; |
| --- | --- |

b)

meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks siniuim-tuuni levikualal, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja koostamine;

| c) | meetmed, millega tugevdatakse kalavarusid käsitlevate teadusandmete kogumist ning edendatakse kalandussektori ja teadlaste vahelist koostööd; |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega tugevdatakse kalavarusid käsitlevate teadusandmete kogumist ning edendatakse kalandussektori ja teadlaste vahelist koostööd;

| d) | seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed siniuim-tuuni levikualal, et tagada CCSBT-s vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll; |
| --- | --- |

d)

seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed siniuim-tuuni levikualal, et tagada CCSBT-s vastu võetud meetmete järgimine ja tõhus kontroll;

| e) | meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, UNGA resolutsioonide kohased tundlike mereökosüsteemide kaitsemeetmed siniuim-tuuni levikualal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks; |
| --- | --- |

e)

meetmed püügitegevuse negatiivse mõju vähendamiseks mere bioloogilisele mitmekesisusele ning mereökosüsteemidele ja kalade elupaikadele, sealhulgas meetmed, millega vähendatakse merereostust ja välditakse plasti merreheitmist ning vähendatakse meres oleva plasti mõju mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele, UNGA resolutsioonide kohased tundlike mereökosüsteemide kaitsemeetmed siniuim-tuuni levikualal, meetmed soovimatu püügi võimalikult suureks vältimiseks ja vähendamiseks, sealhulgas ohualdiste mereliikide puhul, ja tagasiheite järkjärguliseks likvideerimiseks;

| f) | meetmed peibutuspüügivahendite kasutamise haldamiseks, eelkõige andmete kogumise parandamiseks, et täpselt mõõta, jälgida ja kontrollida peibutuspüügivahendite kasutamist, et vähendada ohualdistele tuunivarudele avalduvat mõju, leevendada nende võimalikku mõju siht- ja mittesihtliikidele ning ökosüsteemile; |
| --- | --- |

f)

meetmed peibutuspüügivahendite kasutamise haldamiseks, eelkõige andmete kogumise parandamiseks, et täpselt mõõta, jälgida ja kontrollida peibutuspüügivahendite kasutamist, et vähendada ohualdistele tuunivarudele avalduvat mõju, leevendada nende võimalikku mõju siht- ja mittesihtliikidele ning ökosüsteemile;

| g) | meetmed, et vähendada maha jäetud, kaotatud või muul moel kõrvale heidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist ning piirata mereprügi suurendamist; |
| --- | --- |

g)

meetmed, et vähendada maha jäetud, kaotatud või muul moel kõrvale heidetud püügivahendite mõju ookeanile ning lihtsustada selliste vahendite avastamist ja eemaldamist ning piirata mereprügi suurendamist;

| h) | meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega; |
| --- | --- |

h)

meetmed sellise kalapüügi keelamiseks, mille ainus eesmärk on haiuimede kogumine, ning nõude kehtestamiseks, et kõik haid tuleb lossida ühes tükis koos uimedega;

| i) | vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist; |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral soovitused, et asjaomaste alusdokumentidega ettenähtud võimaluste piires edendada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsiooni rakendamist;

| j) | täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad CCSBT allorganite ja töörühmade nõuannetel. |
| --- | --- |

j)

täiendavad tehnilised meetmed, mis põhinevad CCSBT allorganite ja töörühmade nõuannetel.

---

(1)  7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

(2)  7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

(3)  JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

---

II LISA

Siniuim-tuuni kaitse konventsiooni laiendatud komisjoni koosolekutel võetava liidu seisukoha iga-aastane täpsustus

Enne CCSBT laiendatud komisjoni iga koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles vastu võtma liidule õiguslikke tagajärgi tekitavaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid, mis on edastatud komisjonile.

Sel eesmärgil ja nimetatud teabele tuginedes edastab Euroopa Komisjon nõukogule piisavalt varakult enne CCSBT komisjoni iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

Kui CCSBT laiendatud komisjoni koosoleku käigus ei ole võimalik saavutada (sh kohapealset) kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

---