# Euroopan unionin C 67/2016

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 67 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta20. helmikuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 67

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta20. helmikuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2016/C 067/01 | Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2016/C 067/01

Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 067/02 | Euron kurssi | 6 |
| 2016/C 067/03 | Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista jokaiselle 28 jäsenvaltiolle 1.3.2016 lähtien (Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) 794/2004 ( EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1 ) 10 artiklan mukaisesti) | 7 |
| 2016/C 067/04 | Komission ilmoitus etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen soveltamisen alkamispäivästä sekä mainitun yleissopimuksen osapuolten välisen diagonaalisen kumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivästä | 8 |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2016/C 067/05 | Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability, joka koskee massadatan haasteita ja tarvittavaa avoimuutta, käyttäjävalvontaa, sisäänrakennettua tietosuojaa ja vastuuvelvollisuutta | 13 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2016/C 067/06 | Tervehdyttämistoimenpiteet – Toimenpiteet yrityksen INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. tervehdyttämiseksi | 16 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2016/C 067/02

Euron kurssi

6

2016/C 067/03

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista jokaiselle 28 jäsenvaltiolle 1.3.2016 lähtien (Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) 794/2004 ( EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1 ) 10 artiklan mukaisesti)

Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) 794/2004 ( EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1 ) 10 artiklan mukaisesti

7

2016/C 067/04

Komission ilmoitus etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen soveltamisen alkamispäivästä sekä mainitun yleissopimuksen osapuolten välisen diagonaalisen kumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivästä

8

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2016/C 067/05

Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability, joka koskee massadatan haasteita ja tarvittavaa avoimuutta, käyttäjävalvontaa, sisäänrakennettua tietosuojaa ja vastuuvelvollisuutta

13

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2016/C 067/06

Tervehdyttämistoimenpiteet – Toimenpiteet yrityksen INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. tervehdyttämiseksi

16

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 067/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 17 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2016/C 067/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

17

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2016/C 067/08 | Oikaisu ilmoitukseen tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta ( EUVL C 357, 29.10.2015 ) | 20 |

Oikaisuja

2016/C 067/08

Oikaisu ilmoitukseen tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta ( EUVL C 357, 29.10.2015 )

20

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 15 päivänä helmikuuta 2016,

pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille

(2016/C 67/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan yhdessä sen 148 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Työttömyysaste nousi unionissa ennätysmäisen korkeaksi vuosien 2008–2009 finanssi- ja talouskriisin jälkeen. Se on nyt kääntynyt laskuun, mutta tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyys on edelleen erittäin korkea. Pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa kuhunkin jäsenvaltioon eri tavalla erityisesti, koska kriisin vaikutukset eivät ole jakautuneet tasaisesti ja koska makrotaloustilanne, talouden rakenne ja työmarkkinoiden toimivuus poikkeavat toisistaan maasta toiseen. |
| --- | --- |

(1)

Työttömyysaste nousi unionissa ennätysmäisen korkeaksi vuosien 2008–2009 finanssi- ja talouskriisin jälkeen. Se on nyt kääntynyt laskuun, mutta tästä huolimatta pitkäaikaistyöttömyys on edelleen erittäin korkea. Pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa kuhunkin jäsenvaltioon eri tavalla erityisesti, koska kriisin vaikutukset eivät ole jakautuneet tasaisesti ja koska makrotaloustilanne, talouden rakenne ja työmarkkinoiden toimivuus poikkeavat toisistaan maasta toiseen.

| (2) | Vuosikausia kestäneen vaimean kasvun ja vähäisen työpaikkojen luomisen jälkeen pitkäaikaistyöttömyys, jonka Eurostat määrittelee niiden ihmisten lukumääräksi, jotka ovat työttömiä ja jotka ovat hakeneet aktiivisesti työtä vähintään vuoden ajan, vaikutti vuonna 2014 yli 12 miljoonaan työntekijään eli viiteen prosenttiin unionin aktiivisesta väestöstä, ja näistä 62 prosenttia oli ollut ilman töitä vähintään kahden peräkkäisen vuoden ajan. |
| --- | --- |

(2)

Vuosikausia kestäneen vaimean kasvun ja vähäisen työpaikkojen luomisen jälkeen pitkäaikaistyöttömyys, jonka Eurostat määrittelee niiden ihmisten lukumääräksi, jotka ovat työttömiä ja jotka ovat hakeneet aktiivisesti työtä vähintään vuoden ajan, vaikutti vuonna 2014 yli 12 miljoonaan työntekijään eli viiteen prosenttiin unionin aktiivisesta väestöstä, ja näistä 62 prosenttia oli ollut ilman töitä vähintään kahden peräkkäisen vuoden ajan.

| (3) | Pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa asianomaiseen henkilöön, heikentää unionin talouksien kasvumahdollisuuksia sekä lisää sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja epätasa-arvon vaaraa ja sosiaalipalvelujen ja julkisen talouden kustannuksia. Pitkäaikaistyöttömyys johtaa tulojen menetykseen, ammattitaidon heikkenemiseen, terveysongelmien esiintyvyyden lisääntymiseen ja kotitalouksien köyhtymiseen. |
| --- | --- |

(3)

Pitkäaikaistyöttömyys vaikuttaa asianomaiseen henkilöön, heikentää unionin talouksien kasvumahdollisuuksia sekä lisää sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja epätasa-arvon vaaraa ja sosiaalipalvelujen ja julkisen talouden kustannuksia. Pitkäaikaistyöttömyys johtaa tulojen menetykseen, ammattitaidon heikkenemiseen, terveysongelmien esiintyvyyden lisääntymiseen ja kotitalouksien köyhtymiseen.

| (4) | Kaikkein herkimmin pitkäaikaistyöttömiksi joutuvat henkilöt, joiden osaamis- ja koulutustaso on alhainen, sekä kolmansien maiden kansalaiset, vammaiset ja romanien kaltaiset muita heikommassa asemassa olevat vähemmistöt. Henkilön aiemmalla ammatilla voi olla tärkeä merkitys, sillä eräissä maissa pitkäaikaistyöttömyys selittyy pitkälti alakohtaisilla ja suhdannenäkökohdilla. |
| --- | --- |

(4)

Kaikkein herkimmin pitkäaikaistyöttömiksi joutuvat henkilöt, joiden osaamis- ja koulutustaso on alhainen, sekä kolmansien maiden kansalaiset, vammaiset ja romanien kaltaiset muita heikommassa asemassa olevat vähemmistöt. Henkilön aiemmalla ammatilla voi olla tärkeä merkitys, sillä eräissä maissa pitkäaikaistyöttömyys selittyy pitkälti alakohtaisilla ja suhdannenäkökohdilla.

| (5) | Joka vuosi lähes viidennes pitkäaikaistyöttömistä unionissa luopuu työnhausta eli siirtyy ei-aktiiviseksi tuloksettoman työhaun vuoksi. Koska työmarkkinoille integroitumisen esteet ovat moninaisia ja usein kumulatiivisia, työmarkkinoille integroituminen edellyttää räätälöityä, yksilöllistä lähestymistapaa ja koordinoitua palvelujen tarjontaa. |
| --- | --- |

(5)

Joka vuosi lähes viidennes pitkäaikaistyöttömistä unionissa luopuu työnhausta eli siirtyy ei-aktiiviseksi tuloksettoman työhaun vuoksi. Koska työmarkkinoille integroitumisen esteet ovat moninaisia ja usein kumulatiivisia, työmarkkinoille integroituminen edellyttää räätälöityä, yksilöllistä lähestymistapaa ja koordinoitua palvelujen tarjontaa.

| (6) | Pitkäaikaistyöttömien osuus on puolet kaikkien työttömien lukumäärästä unionissa, mutta alle viidesosa aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuvista. Vastaavasti vain pieni osa (keskimäärin 24 prosenttia) pitkäaikaistyöttömistä saa työttömyysetuuksia. |
| --- | --- |

(6)

Pitkäaikaistyöttömien osuus on puolet kaikkien työttömien lukumäärästä unionissa, mutta alle viidesosa aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin osallistuvista. Vastaavasti vain pieni osa (keskimäärin 24 prosenttia) pitkäaikaistyöttömistä saa työttömyysetuuksia.

| (7) | Investointeja inhimilliseen pääomaan olisi lisättävä ja tehostettava, jotta yhä useammilla olisi tulevaisuudessa hyvä ja relevantti osaaminen ja pätevyys, osaamisvajeisiin puututtaisiin ja luotaisiin perusta sujuvalle siirtymiselle oppimisesta työhön sekä jatkuvalle työllistyvyydelle. Koulutusjärjestelmien suorituskyvyn ja relevanssin parantaminen auttaisi vähentämään uusien työttömien lukumäärää. Tämän vuoksi koulutusjärjestelmät olisi nykyaikaistettava eurooppalaisen ohjausjakson, eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien (1) ja elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/962/EY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Investointeja inhimilliseen pääomaan olisi lisättävä ja tehostettava, jotta yhä useammilla olisi tulevaisuudessa hyvä ja relevantti osaaminen ja pätevyys, osaamisvajeisiin puututtaisiin ja luotaisiin perusta sujuvalle siirtymiselle oppimisesta työhön sekä jatkuvalle työllistyvyydelle. Koulutusjärjestelmien suorituskyvyn ja relevanssin parantaminen auttaisi vähentämään uusien työttömien lukumäärää. Tämän vuoksi koulutusjärjestelmät olisi nykyaikaistettava eurooppalaisen ohjausjakson, eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annettujen neuvoston päätelmien (1) ja elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/962/EY (2) mukaisesti.

| (8) | Koordinoidun työllisyysstrategian laatimiseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoissa 2015 (3) kehotetaan alentamaan pitkäaikaistyöttömyyttä ja rakenteellista työttömyyttä merkittävästi kattavilla ja toisiaan vahvistavilla strategioilla, joihin sisältyy aktiivinen tuki työmarkkinoille palaamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Koordinoidun työllisyysstrategian laatimiseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoissa 2015 (3) kehotetaan alentamaan pitkäaikaistyöttömyyttä ja rakenteellista työttömyyttä merkittävästi kattavilla ja toisiaan vahvistavilla strategioilla, joihin sisältyy aktiivinen tuki työmarkkinoille palaamiseksi.

| (9) | Vaikka jäsenvaltioilla säilyy toimivalta valita omaan tilanteeseensa parhaiten soveltuvat työmarkkinatoimenpiteet, mainituissa suuntaviivoissa kannustetaan jäsenvaltioita edistämään työllistyvyyttä investoimalla inhimilliseen pääomaan tehokkaiden ja vaikuttavien koulutusjärjestelmien kautta, jotka parantavat työvoiman osaamistasoa. Lisäksi niissä kehotetaan jäsenvaltioita edistämään työssäoppimisjärjestelmiä, kuten harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia, ja parantamaan ammattikoulutusta. Yleisemmin ottaen suuntaviivoissa pyydetään jäsenvaltioita ottamaan huomioon joustoturvaperiaatteet ja lujittamaan aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä parantamalla niiden tehokkuutta, kohdentamista, saavutettavuutta ja kattavuutta sekä niiden vuorovaikutusta toimeentulotuen ja sosiaalipalvelujen tarjoamisen kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka jäsenvaltioilla säilyy toimivalta valita omaan tilanteeseensa parhaiten soveltuvat työmarkkinatoimenpiteet, mainituissa suuntaviivoissa kannustetaan jäsenvaltioita edistämään työllistyvyyttä investoimalla inhimilliseen pääomaan tehokkaiden ja vaikuttavien koulutusjärjestelmien kautta, jotka parantavat työvoiman osaamistasoa. Lisäksi niissä kehotetaan jäsenvaltioita edistämään työssäoppimisjärjestelmiä, kuten harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevää koulutusmallia, ja parantamaan ammattikoulutusta. Yleisemmin ottaen suuntaviivoissa pyydetään jäsenvaltioita ottamaan huomioon joustoturvaperiaatteet ja lujittamaan aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä parantamalla niiden tehokkuutta, kohdentamista, saavutettavuutta ja kattavuutta sekä niiden vuorovaikutusta toimeentulotuen ja sosiaalipalvelujen tarjoamisen kanssa.

| (10) | Tässä suosituksessa ehdotettujen toimien olisi vastattava täysin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia, ja ne olisi pantava täytäntöön vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä täysimääräisesti noudattaen. |
| --- | --- |

(10)

Tässä suosituksessa ehdotettujen toimien olisi vastattava täysin eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettuja maakohtaisia suosituksia, ja ne olisi pantava täytäntöön vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä täysimääräisesti noudattaen.

| (11) | Aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3 päivänä lokakuuta 2008 annetussa komission suosituksessa 2008/867/EY (4) esitetään kokonaisvaltainen ja kattava työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämistä koskeva strategia, jossa yhdistetään toisiinsa riittävä toimeentulotuki, osallisuutta edistävät työmarkkinat ja laadukkaiden palvelujen saanti. Sen tavoitteena on helpottaa työkykyisten kestävää ja laadukasta työllistymistä ja tarjota heille resursseja, jotka ovat riittävät ihmisarvoiseen elämään. |
| --- | --- |

(11)

Aktiivisen osallisuuden edistämisestä 3 päivänä lokakuuta 2008 annetussa komission suosituksessa 2008/867/EY (4) esitetään kokonaisvaltainen ja kattava työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämistä koskeva strategia, jossa yhdistetään toisiinsa riittävä toimeentulotuki, osallisuutta edistävät työmarkkinat ja laadukkaiden palvelujen saanti. Sen tavoitteena on helpottaa työkykyisten kestävää ja laadukasta työllistymistä ja tarjota heille resursseja, jotka ovat riittävät ihmisarvoiseen elämään.

| (12) | Euroopan sosiaalirahasto on unionin tärkein pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaan käytettävä rahoitusväline. Jäsenvaltiot ovat myöntäneet runsaasti rahoitusta pitkäaikaistyöttömien integroitumiseen työmarkkinoille vuosina 2014–2020. Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kaltaisilla muilla rahastoilla voidaan myös täydentää Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavia toimenpiteitä vuosien 2014–2020 asiaankuuluvien investointiprioriteettien määrärahojen mukaisesti varsinkin antamalla tukea työpaikkojen luomiseen, julkisten työvoimapalvelujen ja ammattikoulutuksen nykyaikaistamiseen, osaamiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Tätä aihetta käsittelevissä tulevissa keskusteluissa olisi pohdittava, miten pitkäaikaistyöttömien integroitumista työmarkkinoille voitaisiin tehostaa entisestään. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan sosiaalirahasto on unionin tärkein pitkäaikaistyöttömyyden torjuntaan käytettävä rahoitusväline. Jäsenvaltiot ovat myöntäneet runsaasti rahoitusta pitkäaikaistyöttömien integroitumiseen työmarkkinoille vuosina 2014–2020. Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kaltaisilla muilla rahastoilla voidaan myös täydentää Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavia toimenpiteitä vuosien 2014–2020 asiaankuuluvien investointiprioriteettien määrärahojen mukaisesti varsinkin antamalla tukea työpaikkojen luomiseen, julkisten työvoimapalvelujen ja ammattikoulutuksen nykyaikaistamiseen, osaamiskoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Tätä aihetta käsittelevissä tulevissa keskusteluissa olisi pohdittava, miten pitkäaikaistyöttömien integroitumista työmarkkinoille voitaisiin tehostaa entisestään.

| (13) | Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (5) kehotetaan antamaan yksityishenkilöille mahdollisuus osoittaa, mitä he ovat oppineet virallisen koulutuksen ulkopuolella. |
| --- | --- |

(13)

Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (5) kehotetaan antamaan yksityishenkilöille mahdollisuus osoittaa, mitä he ovat oppineet virallisen koulutuksen ulkopuolella.

| (14) | 14–15 päivänä maaliskuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että työttömyyteen puuttuminen on kaikkein tärkein sosiaalinen haaste ja että on välttämätöntä vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä ja varmistaa ikääntyneiden työntekijöiden täysipainoinen osallistuminen työelämään. |
| --- | --- |

(14)

14–15 päivänä maaliskuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että työttömyyteen puuttuminen on kaikkein tärkein sosiaalinen haaste ja että on välttämätöntä vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä ja varmistaa ikääntyneiden työntekijöiden täysipainoinen osallistuminen työelämään.

| (15) | Euroopan parlamentti pitää pitkäaikaistyöttömyyttä merkittävänä kasvua jarruttavana tekijänä. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan parlamentti pitää pitkäaikaistyöttömyyttä merkittävänä kasvua jarruttavana tekijänä.

| (16) | Kaikkein pahiten pitkäaikaistyöttömyydestä kärsiville kohdistettavia työllistämistoimia olisi tehostettava ottaen huomioon kansalliset käytännöt. Tämä olisi tehtävä samalla kun kannustetaan rekisteröitymistä työvoimapalveluihin ja muihin toimivaltaisiin virastoihin tukitoimenpiteiden kattavuutta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Maat, joissa on suuria määriä rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä, voivat asettaa toimissaan etusijalle jo rekisteröityneet henkilöt. |
| --- | --- |

(16)

Kaikkein pahiten pitkäaikaistyöttömyydestä kärsiville kohdistettavia työllistämistoimia olisi tehostettava ottaen huomioon kansalliset käytännöt. Tämä olisi tehtävä samalla kun kannustetaan rekisteröitymistä työvoimapalveluihin ja muihin toimivaltaisiin virastoihin tukitoimenpiteiden kattavuutta koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Maat, joissa on suuria määriä rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä, voivat asettaa toimissaan etusijalle jo rekisteröityneet henkilöt.

| (17) | Ennaltaehkäisevä lähestymistapa olisi tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta suotava. Lähinnä työttömyysjakson alkuun keskittyviä ehkäiseviä ja aktivointitoimenpiteitä olisi tehostettava ja tarvittaessa täydennettävä. Rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä koskevia erityistoimia olisi toteutettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua työttömyyden alkamisesta, sillä kyseisessä vaiheessa pitkäaikaistyöttömien tukimekanismit ja -palvelut muuttuvat useissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(17)

Ennaltaehkäisevä lähestymistapa olisi tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta suotava. Lähinnä työttömyysjakson alkuun keskittyviä ehkäiseviä ja aktivointitoimenpiteitä olisi tehostettava ja tarvittaessa täydennettävä. Rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä koskevia erityistoimia olisi toteutettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua työttömyyden alkamisesta, sillä kyseisessä vaiheessa pitkäaikaistyöttömien tukimekanismit ja -palvelut muuttuvat useissa jäsenvaltioissa.

| (18) | Pitkäaikaistyöttömiä tukevilla yksilöllisillä lähestymistavoilla olisi puututtava sitkeään työttömyyteen johtaviin esteisiin ja nykyaikaistettava ja täydennettävä rekisteröinnin yhteydessä tehtyjä alkuarviointeja. Tämä saattaisi pitkäaikaistyöttömät velkaneuvonnan, kuntoutuksen, sosiaalisten tukipalvelujen, hoitopalvelujen, maahanmuuttajien kotouttamisen, asumiseen liittyvän tuen ja kuljetuspalvelujen kaltaisten yksilöllisiin tarpeisiin riittävästi mukautettujen tukipalvelujen piiriin, millä pyritään edistämään työllistymisen esteiden poistamista ja auttamaan pitkäaikaistyöttömiä saavuttamaan työllisyyteen johtavat selkeät tavoitteet. |
| --- | --- |

(18)

Pitkäaikaistyöttömiä tukevilla yksilöllisillä lähestymistavoilla olisi puututtava sitkeään työttömyyteen johtaviin esteisiin ja nykyaikaistettava ja täydennettävä rekisteröinnin yhteydessä tehtyjä alkuarviointeja. Tämä saattaisi pitkäaikaistyöttömät velkaneuvonnan, kuntoutuksen, sosiaalisten tukipalvelujen, hoitopalvelujen, maahanmuuttajien kotouttamisen, asumiseen liittyvän tuen ja kuljetuspalvelujen kaltaisten yksilöllisiin tarpeisiin riittävästi mukautettujen tukipalvelujen piiriin, millä pyritään edistämään työllistymisen esteiden poistamista ja auttamaan pitkäaikaistyöttömiä saavuttamaan työllisyyteen johtavat selkeät tavoitteet.

| (19) | Työnantajien osallistuminen pitkäaikaistyöttömien työllistämiseen on keskeistä, ja sitä olisi tuettava varmistamalla työvoimapalvelujen tarjoamat erityispalvelut ja hyvin kohdennetut rahoituskannustimet sekä työmarkkinaosapuolten osallisuus. Työnantajien tehokkaampi osallistuminen, jota täydennetään työpaikkojen luomista taloudessa tehostavilla toimenpiteillä, voi lisätä edelleen integroitumistoimenpiteiden vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

(19)

Työnantajien osallistuminen pitkäaikaistyöttömien työllistämiseen on keskeistä, ja sitä olisi tuettava varmistamalla työvoimapalvelujen tarjoamat erityispalvelut ja hyvin kohdennetut rahoituskannustimet sekä työmarkkinaosapuolten osallisuus. Työnantajien tehokkaampi osallistuminen, jota täydennetään työpaikkojen luomista taloudessa tehostavilla toimenpiteillä, voi lisätä edelleen integroitumistoimenpiteiden vaikuttavuutta.

| (20) | Nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (6) kaltaisissa viimeaikaisissa poliittisissa aloitteissa edistetään kumppanuustoimintaa uutena sosiaali- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpanomenetelmänä. Koordinoitu palvelujen tarjonta on erityisen tärkeää jäsenvaltioissa, joissa vastuu pitkäaikaistyöttömien tukemisesta jakautuu julkisten työvoimapalvelujen, sosiaaliviranomaisten ja paikallishallinnon kesken. |
| --- | --- |

(20)

Nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen (6) kaltaisissa viimeaikaisissa poliittisissa aloitteissa edistetään kumppanuustoimintaa uutena sosiaali- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpanomenetelmänä. Koordinoitu palvelujen tarjonta on erityisen tärkeää jäsenvaltioissa, joissa vastuu pitkäaikaistyöttömien tukemisesta jakautuu julkisten työvoimapalvelujen, sosiaaliviranomaisten ja paikallishallinnon kesken.

| (21) | Työllistymissopimukset laaditaan pitkäaikaistyöttömän henkilökohtaisen tilanteen perusteella, ja niissä olisi täsmennettävä kansallisella tasolla (kuten työmarkkinoilla sekä koulutuksen tai sosiaalisten tukipalvelujen piirissä) käytettävissä olevat yksilölliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tukea ja auttaa pitkäaikaistyötöntä poistamaan työllistymisen esteet. Sopimuksissa olisi määriteltävä tavoitteet, määräajat, pitkäaikaistyöttömän velvoitteet ja palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien tarjous, ja käytettävissä olevat integroitumistoimenpiteet olisi yksilöitävä. |
| --- | --- |

(21)

Työllistymissopimukset laaditaan pitkäaikaistyöttömän henkilökohtaisen tilanteen perusteella, ja niissä olisi täsmennettävä kansallisella tasolla (kuten työmarkkinoilla sekä koulutuksen tai sosiaalisten tukipalvelujen piirissä) käytettävissä olevat yksilölliset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tukea ja auttaa pitkäaikaistyötöntä poistamaan työllistymisen esteet. Sopimuksissa olisi määriteltävä tavoitteet, määräajat, pitkäaikaistyöttömän velvoitteet ja palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien tarjous, ja käytettävissä olevat integroitumistoimenpiteet olisi yksilöitävä.

| (22) | Tässä suosituksessa esitetyissä toimissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden erilainen tilanne ja niiden erilaiset lähtökohdat makrotaloustilanteen, pitkäaikaistyöttömyyden tason ja sen vaihtelujen, institutionaalisen rakenteen, alueellisten erojen ja eri työmarkkinatoimijoiden valmiuksien osalta. Näillä toimilla olisi täydennettävä ja lujitettava useissa jäsenvaltioissa parhaillaan noudatettavaa lähestymistapaa erityisesti ottamalla käyttöön joustavia tekijöitä, kuten yksilöllinen lähestymistapa ja koordinoitu palvelujen tarjonta, sekä osallistamalla työnantajat. |
| --- | --- |

(22)

Tässä suosituksessa esitetyissä toimissa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden erilainen tilanne ja niiden erilaiset lähtökohdat makrotaloustilanteen, pitkäaikaistyöttömyyden tason ja sen vaihtelujen, institutionaalisen rakenteen, alueellisten erojen ja eri työmarkkinatoimijoiden valmiuksien osalta. Näillä toimilla olisi täydennettävä ja lujitettava useissa jäsenvaltioissa parhaillaan noudatettavaa lähestymistapaa erityisesti ottamalla käyttöön joustavia tekijöitä, kuten yksilöllinen lähestymistapa ja koordinoitu palvelujen tarjonta, sekä osallistamalla työnantajat.

| (23) | Tässä suosituksessa noudatetaan, lujitetaan ja parannetaan asianmukaisella tavalla erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 29 ja 34 artiklassa vahvistettuja perusoikeuksia, |
| --- | --- |

(23)

Tässä suosituksessa noudatetaan, lujitetaan ja parannetaan asianmukaisella tavalla erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 29 ja 34 artiklassa vahvistettuja perusoikeuksia,

SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE SEURAAVAA:

Jäsenvaltiot tukevat työnhakijoiden rekisteröitymistä ja integroitumistoimenpiteiden työmarkkinasuuntautuneisuuden vahvistamista muun muassa luomalla tiiviimmät yhteydet työnantajiin.

Jäsenvaltiot laativat rekisteröityneitä pitkäaikaistyöttömiä koskevan yksilöllisen arvioinnin.

Jäsenvaltiot tarjoavat erityistä työllistymissopimusta viimeistään silloin, kun työttömyys on kestänyt 18 kuukautta. Tässä suosituksessa työllistymissopimuksella tarkoitetaan rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän ja keskitetyn yhteyspisteen välistä kirjallista sopimusta, jonka tavoitteena on helpottaa siirtymistä työmarkkinoille.

Tätä varten:

Rekisteröityminen

| 1) | Jäsenvaltiot kannustavat työnhakijoiden rekisteröitymistä työvoimapalveluun erityisesti parantamalla tiedotusta saatavilla olevasta tuesta. |
| --- | --- |

1)

Jäsenvaltiot kannustavat työnhakijoiden rekisteröitymistä työvoimapalveluun erityisesti parantamalla tiedotusta saatavilla olevasta tuesta.

Yksilöllinen arviointi ja lähestymistapa

Työvoimapalvelut antavat yhdessä muiden työmarkkinoille integroitumista tukevien kumppanien kanssa yksilöllistä ohjausta asianomaisille henkilöille.

| 2) | Jäsenvaltiot varmistavat, että rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tarjotaan perusteellisen yksilöllisen arvioinnin tekemistä ja annetaan ohjausta viimeistään silloin, kun heidän työttömyytensä on kestänyt 18 kuukautta. Arvioinnissa olisi käsiteltävä työttömien työllistyvyysnäkymiä, työllistymisen esteitä ja aiempia työnhakuyrityksiä. |
| --- | --- |

2)

Jäsenvaltiot varmistavat, että rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tarjotaan perusteellisen yksilöllisen arvioinnin tekemistä ja annetaan ohjausta viimeistään silloin, kun heidän työttömyytensä on kestänyt 18 kuukautta. Arvioinnissa olisi käsiteltävä työttömien työllistyvyysnäkymiä, työllistymisen esteitä ja aiempia työnhakuyrityksiä.

| 3) | Jäsenvaltiot antavat rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tietoja työtarjouksista ja saatavilla olevasta tuesta talouden eri sektoreilla ja tarvittaessa eri alueilla sekä muissa jäsenvaltioissa erityisesti työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston (EURES) kautta. |
| --- | --- |

3)

Jäsenvaltiot antavat rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tietoja työtarjouksista ja saatavilla olevasta tuesta talouden eri sektoreilla ja tarvittaessa eri alueilla sekä muissa jäsenvaltioissa erityisesti työnvälityspalvelujen eurooppalaisen verkoston (EURES) kautta.

Työllistymissopimukset

Nuorisotakuun piiriin kuulumattomille rekisteröityneille pitkäaikaistyöttömille tarjotaan työllistymissopimuksen tekemistä viimeistään silloin, kun heidän työttömyytensä on kestänyt 18 kuukautta. Siinä olisi oltava ainakin yksilöllinen palvelutarjous, jonka tavoitteena on työpaikan löytäminen, ja siinä olisi yksilöitävä asianomainen keskitetty yhteyspiste.

| 4) | Työllistymissopimus räätälöidään rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän erityistarpeisiin ja siinä yhdistetään eri tahojen tarjoamat asiaankuuluvat palvelut ja toimenpiteet.






  a) | Työllistymissopimuksessa olisi eriteltävä tavoitteet, määräajat ja velvoitteet, jotka rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän on täytettävä ja joita voivat olla muun muassa aktiivinen työnhaku, sopivien työtarjousten hyväksyminen taikka koulutus-, uudelleenkoulutus- tai työllisyystoimenpiteisiin osallistuminen. |
| --- | --- | --- |

4)

Työllistymissopimus räätälöidään rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän erityistarpeisiin ja siinä yhdistetään eri tahojen tarjoamat asiaankuuluvat palvelut ja toimenpiteet.

a)

Työllistymissopimuksessa olisi eriteltävä tavoitteet, määräajat ja velvoitteet, jotka rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän on täytettävä ja joita voivat olla muun muassa aktiivinen työnhaku, sopivien työtarjousten hyväksyminen taikka koulutus-, uudelleenkoulutus- tai työllisyystoimenpiteisiin osallistuminen.

| b) | Työllistymissopimuksessa olisi myös eriteltävä palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien pitkäaikaistyöttömälle esittämä tarjous. Riippuen saatavuudesta jäsenvaltioissa ja perustuen rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän yksilöllisiin olosuhteisiin työllistymissopimukseen voi sisältyä työnhaun tukemista ja työssä tukemista, epävirallisen ja arkioppimisen validointia, kuntoutusta, neuvontaa ja ohjausta, koulutusta, ammattikoulutusta, työharjoittelua, sosiaalista tukea, varhaiskasvatusta, terveys- ja pitkäaikaishoitopalveluja, velkaneuvontaa, asumiseen liittyvää tukea ja kuljetuspalveluja. |
| --- | --- |

b)

Työllistymissopimuksessa olisi myös eriteltävä palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien pitkäaikaistyöttömälle esittämä tarjous. Riippuen saatavuudesta jäsenvaltioissa ja perustuen rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän yksilöllisiin olosuhteisiin työllistymissopimukseen voi sisältyä työnhaun tukemista ja työssä tukemista, epävirallisen ja arkioppimisen validointia, kuntoutusta, neuvontaa ja ohjausta, koulutusta, ammattikoulutusta, työharjoittelua, sosiaalista tukea, varhaiskasvatusta, terveys- ja pitkäaikaishoitopalveluja, velkaneuvontaa, asumiseen liittyvää tukea ja kuljetuspalveluja.

| c) | Työllistymissopimusta olisi seurattava säännöllisesti rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän yksilöllisten tilanteiden muuttumisen huomioon ottamiseksi, ja sitä olisi tarvittaessa mukautettava työelämään siirtymisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Työllistymissopimusta olisi seurattava säännöllisesti rekisteröityneen pitkäaikaistyöttömän yksilöllisten tilanteiden muuttumisen huomioon ottamiseksi, ja sitä olisi tarvittaessa mukautettava työelämään siirtymisen parantamiseksi.

| 5) | Jäsenvaltiot ottavat käyttöön tarvittavat järjestelyt jatkuvuuden varmistamiseksi sekä yksilöivät keskitetyn yhteyspisteen, jonka vastuulla on tukea rekisteröitynyttä pitkäaikaistyötöntä tarjoamalla koordinoitua palvelua, johon liittyy saatavilla olevia työllisyyspalveluja ja sosiaalisia tukipalveluja. Tämä yhteyspiste voi perustua instituutioiden välisen koordinoinnin kehykseen ja/tai se voidaan yksilöidä olemassa olevien rakenteiden puitteissa.
  Jäsenvaltiot helpottavat rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien tukihistoriaa koskevien keskeisten tietojen sekä yksilöllisten arviointien sujuvaa ja turvattua siirtoa asiaankuuluvien palveluntarjoajien välillä tietosuojalainsäädännön mukaisesti, mikä varmistaa palvelujen jatkuvuuden.
  Jäsenvaltiot mahdollistavat avoimia työpaikkoja ja koulutusmahdollisuuksia koskevien keskeisten tietojen paremman levittämisen asianosaisille palveluntarjoajille ja varmistavat, että nämä tiedot saavuttavat pitkäaikaistyöttömät. |
| --- | --- |

5)

Jäsenvaltiot ottavat käyttöön tarvittavat järjestelyt jatkuvuuden varmistamiseksi sekä yksilöivät keskitetyn yhteyspisteen, jonka vastuulla on tukea rekisteröitynyttä pitkäaikaistyötöntä tarjoamalla koordinoitua palvelua, johon liittyy saatavilla olevia työllisyyspalveluja ja sosiaalisia tukipalveluja. Tämä yhteyspiste voi perustua instituutioiden välisen koordinoinnin kehykseen ja/tai se voidaan yksilöidä olemassa olevien rakenteiden puitteissa.

Jäsenvaltiot helpottavat rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien tukihistoriaa koskevien keskeisten tietojen sekä yksilöllisten arviointien sujuvaa ja turvattua siirtoa asiaankuuluvien palveluntarjoajien välillä tietosuojalainsäädännön mukaisesti, mikä varmistaa palvelujen jatkuvuuden.

Jäsenvaltiot mahdollistavat avoimia työpaikkoja ja koulutusmahdollisuuksia koskevien keskeisten tietojen paremman levittämisen asianosaisille palveluntarjoajille ja varmistavat, että nämä tiedot saavuttavat pitkäaikaistyöttömät.

Läheisemmät suhteet työnantajiin

| 6) | Jäsenvaltiot edistävät ja kehittävät työnantajien, työmarkkinaosapuolten, työvoimapalvelujen, valtion viranomaisten, sosiaalipalvelujen ja koulutuksen tarjoajien välisiä kumppanuuksia sellaisten palvelujen tarjoamiseksi, joissa otetaan paremmin huomioon yritysten ja rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien tarpeet. |
| --- | --- |

6)

Jäsenvaltiot edistävät ja kehittävät työnantajien, työmarkkinaosapuolten, työvoimapalvelujen, valtion viranomaisten, sosiaalipalvelujen ja koulutuksen tarjoajien välisiä kumppanuuksia sellaisten palvelujen tarjoamiseksi, joissa otetaan paremmin huomioon yritysten ja rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien tarpeet.

| 7) | Jäsenvaltiot kehittävät avointen työpaikkojen esivalinnan, rekrytointituen, työpaikkamentoroinnin ja -koulutuksen sekä rekrytoinnin jälkeisen tuen kaltaisia palveluja työnantajille rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien ammatillisen uudelleensijoittumisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

7)

Jäsenvaltiot kehittävät avointen työpaikkojen esivalinnan, rekrytointituen, työpaikkamentoroinnin ja -koulutuksen sekä rekrytoinnin jälkeisen tuen kaltaisia palveluja työnantajille rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien ammatillisen uudelleensijoittumisen helpottamiseksi.

| 8) | Jäsenvaltiot keskittävät rahoituskannustimet, kuten rekrytointituet ja sosiaalivakuutusmaksujen alennukset, työmarkkinoille integroitumista tukeviin järjestelmiin rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi. |
| --- | --- |

8)

Jäsenvaltiot keskittävät rahoituskannustimet, kuten rekrytointituet ja sosiaalivakuutusmaksujen alennukset, työmarkkinoille integroitumista tukeviin järjestelmiin rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi.

SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE JA KOMISSIOLLE SEURAAVAA:

Arviointi ja seuranta

| 9) | Jäsenvaltiot ja komissio seuraavat työllisyyskomiteassa tiiviissä yhteistyössä sosiaalisen suojelun komitean kanssa tämän suosituksen täytäntöönpanoa sosiaalipalvelujen ja toimeentulon osalta eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa suoritettavan monenvälisen valvonnan ja indikaattorien yhteisen arviointikehyksen avulla. Seurannassa olisi tarkasteltava sitä, missä määrin rekisteröityneet pitkäaikaistyöttömät ovat löytäneet uudelleen töitä, onko heidän työmarkkinoille paluunsa kestävää sekä miten työllistymissopimuksia on käytetty. Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston olisi osallistuttava tähän seurantaan. |
| --- | --- |

9)

Jäsenvaltiot ja komissio seuraavat työllisyyskomiteassa tiiviissä yhteistyössä sosiaalisen suojelun komitean kanssa tämän suosituksen täytäntöönpanoa sosiaalipalvelujen ja toimeentulon osalta eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa suoritettavan monenvälisen valvonnan ja indikaattorien yhteisen arviointikehyksen avulla. Seurannassa olisi tarkasteltava sitä, missä määrin rekisteröityneet pitkäaikaistyöttömät ovat löytäneet uudelleen töitä, onko heidän työmarkkinoille paluunsa kestävää sekä miten työllistymissopimuksia on käytetty. Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston olisi osallistuttava tähän seurantaan.

| 10) | Jäsenvaltiot ja komissio kannustavat arvioinnin tekemistä siitä, miten julkiset työvoimapalvelut suoriutuvat rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien integroimisesta työmarkkinoille, sekä jakavat kokemuksia ja vaihtavat hyviä käytäntöjä, julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 573/2014/EU (7) perustetun Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston vertailuoppimisprosessin mukaisesti. |
| --- | --- |

10)

Jäsenvaltiot ja komissio kannustavat arvioinnin tekemistä siitä, miten julkiset työvoimapalvelut suoriutuvat rekisteröityneiden pitkäaikaistyöttömien integroimisesta työmarkkinoille, sekä jakavat kokemuksia ja vaihtavat hyviä käytäntöjä, julkisten työvoimapalvelujen tehostetusta yhteistyöstä 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 573/2014/EU (7) perustetun Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston vertailuoppimisprosessin mukaisesti.

| 11) | Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa täysimääräisen hyödyn saamiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta vuosien 2014–2020 ohjelmien asiaankuuluvien investointiprioriteettiensa mukaisesti. |
| --- | --- |

11)

Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa täysimääräisen hyödyn saamiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta vuosien 2014–2020 ohjelmien asiaankuuluvien investointiprioriteettiensa mukaisesti.

SUOSITTAA KOMISSIOLLE SEURAAVAA:

| 12) | Komissio tukee ja koordinoi yritysten vapaaehtoisia aloitteita ja keskinäisiä sopimuksia, joilla pyritään helpottamaan pitkäaikaistyöttömien kestävää integroitumista työmarkkinoille. |
| --- | --- |

12)

Komissio tukee ja koordinoi yritysten vapaaehtoisia aloitteita ja keskinäisiä sopimuksia, joilla pyritään helpottamaan pitkäaikaistyöttömien kestävää integroitumista työmarkkinoille.

| 13) | Komissio tukee pitkäaikaistyöttömien työllistämistä koskevia sosiaalisia innovointihankkeita erityisesti työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan unionin ohjelman (EaSI-ohjelma) Progress-lohkon kautta. |
| --- | --- |

13)

Komissio tukee pitkäaikaistyöttömien työllistämistä koskevia sosiaalisia innovointihankkeita erityisesti työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan unionin ohjelman (EaSI-ohjelma) Progress-lohkon kautta.

| 14) | Komissio arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja asianomaisten sidosryhmien kuulemisen jälkeen tämän suosituksen mukaisesti toteutettuja toimia ja antaa neuvostolle mainitun arvioinnin tuloksia koskevan kertomuksen viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2019. |
| --- | --- |

14)

Komissio arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja asianomaisten sidosryhmien kuulemisen jälkeen tämän suosituksen mukaisesti toteutettuja toimia ja antaa neuvostolle mainitun arvioinnin tuloksia koskevan kertomuksen viimeistään 15 päivänä helmikuuta 2019.

Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2016.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

1

(2)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/1848, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodelle 2015 (EUVL L 268, 15.10.2015, s. 28).

3

(4)  EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11.

4

(5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

5

(6)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

6

(7)  EUVL L 159, 28.5.2014, s. 32.

7

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/6

---

Euron kurssi (1)

19. helmikuuta 2016

(2016/C 67/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1096 |
| JPY | Japanin jeniä | 125,40 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4625 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,77715 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3838 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1017 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,5358 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,023 |
| HUF | Unkarin forinttia | 309,11 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3777 |
| RON | Romanian leuta | 4,4670 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,2903 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5605 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5274 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,6268 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6761 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5617 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 368,69 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,1380 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,2378 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6180 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 988,04 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6836 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 52,843 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 85,1924 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,668 |
| BRL | Brasilian realia | 4,4854 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,2927 |
| INR | Intian rupiaa | 75,9715 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1096

JPY

Japanin jeniä

125,40

DKK

Tanskan kruunua

7,4625

GBP

Englannin puntaa

0,77715

SEK

Ruotsin kruunua

9,3838

CHF

Sveitsin frangia

1,1017

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,5358

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,023

HUF

Unkarin forinttia

309,11

PLN

Puolan zlotya

4,3777

RON

Romanian leuta

4,4670

TRY

Turkin liiraa

3,2903

AUD

Australian dollaria

1,5605

CAD

Kanadan dollaria

1,5274

HKD

Hongkongin dollaria

8,6268

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6761

SGD

Singaporen dollaria

1,5617

KRW

Etelä-Korean wonia

1 368,69

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,1380

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,2378

HRK

Kroatian kunaa

7,6180

IDR

Indonesian rupiaa

14 988,04

MYR

Malesian ringgitiä

4,6836

PHP

Filippiinien pesoa

52,843

RUB

Venäjän ruplaa

85,1924

THB

Thaimaan bahtia

39,668

BRL

Brasilian realia

4,4854

MXN

Meksikon pesoa

20,2927

INR

Intian rupiaa

75,9715

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/7

---

Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista jokaiselle 28 jäsenvaltiolle 1.3.2016 lähtien

(Julkaistu 21. huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) 794/2004 (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1) 10 artiklan mukaisesti)

(2016/C 67/03)

Peruskorot on laskettu viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevan komission tiedonannon (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6) mukaisesti. Viitekoron käytöstä riippuen tämän tiedonannon mukaisesti määritellyt marginaalit on vielä lisättävä peruskorkoon. Diskonttokoron osalta tämä tarkoittaa sitä, että peruskorkoon on lisättävä 100 peruspisteen marginaali. Asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30. tammikuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 271/2008 säädetään, että erillisiä päätöksiä lukuun ottamatta myös takaisinperintäkorko lasketaan lisäämällä 100 peruspistettä peruskorkoon.

Muutetut korot on lihavoitu.

Edellinen taulukko on julkaistu EUVL:ssa C 15, 16.1.2016, s. 8.

| Alkamispäivä | Päättymispäivä | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.3.2016 | ... | 0,06 | 0,06 | 1,63 | 0,06 | 0,46 | 0,06 | 0,30 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 1,92 | 1,37 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 1,83 | 0,06 | 1,65 | – 0,22 | 0,06 | 0,06 | 1,04 |
| 1.2.2016 | 29.2.2016 | 0,09 | 0,09 | 1,63 | 0,09 | 0,46 | 0,09 | 0,36 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 1,92 | 1,37 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 1,83 | 0,09 | 1,65 | – 0,22 | 0,09 | 0,09 | 1,04 |
| 1.1.2016 | 31.1.2016 | 0,12 | 0,12 | 1,63 | 0,12 | 0,46 | 0,12 | 0,36 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 1,92 | 1,37 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 1,83 | 0,12 | 1,65 | – 0,22 | 0,12 | 0,12 | 1,04 |

Alkamispäivä

Päättymispäivä

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.3.2016

...

0,06

0,06

1,63

0,06

0,46

0,06

0,30

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

1,92

1,37

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

0,06

1,83

0,06

1,65

– 0,22

0,06

0,06

1,04

1.2.2016

29.2.2016

0,09

0,09

1,63

0,09

0,46

0,09

0,36

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

1,92

1,37

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

0,09

1,83

0,09

1,65

– 0,22

0,09

0,09

1,04

1.1.2016

31.1.2016

0,12

0,12

1,63

0,12

0,46

0,12

0,36

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

1,92

1,37

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

0,12

1,83

0,12

1,65

– 0,22

0,12

0,12

1,04

---

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/8

---

Komission ilmoitus etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen soveltamisen alkamispäivästä sekä mainitun yleissopimuksen osapuolten välisen diagonaalisen kumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivästä

(2016/C 67/04)

Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen (1), jäljempänä ’yleissopimus’, osapuolten (2) välisen diagonaalisen alkuperäkumulaation soveltamiseksi asianomaiset osapuolet ilmoittavat toisilleen Euroopan komission kautta toisten osapuolten kanssa voimassa olevat alkuperäsäännöt.

Näiden ilmoitusten perusteella laadituissa oheisissa taulukoissa eritellään päivämäärä, josta alkaen diagonaalista kumulaatiota sovelletaan.

Taulukossa 1 mainittavat päivämäärät tarkoittavat

| — | yleissopimuksen lisäyksessä I olevan 3 artiklan mukaisen diagonaalisen kumulaation soveltamisen alkamispäivää silloin, kun asianomaisessa vapaakauppasopimuksessa viitataan yleissopimukseen. Tässä tapauksessa päivämäärän edessä on merkintä ”(C)”; |
| --- | --- |

—

yleissopimuksen lisäyksessä I olevan 3 artiklan mukaisen diagonaalisen kumulaation soveltamisen alkamispäivää silloin, kun asianomaisessa vapaakauppasopimuksessa viitataan yleissopimukseen. Tässä tapauksessa päivämäärän edessä on merkintä ”(C)”;

| — | muissa tapauksissa asianomaisen vapaakauppasopimuksen liitteenä olevien diagonaalisen kumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivää. |
| --- | --- |

—

muissa tapauksissa asianomaisen vapaakauppasopimuksen liitteenä olevien diagonaalisen kumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivää.

On muistettava, että diagonaalista kumulaatiota voidaan soveltaa vain, jos viimeisen valmistustoimen osapuoli ja lopullisen määräpaikan osapuoli ovat tehneet samat alkuperäsäännöt sisältävät vapaakauppasopimukset kaikkien sellaisten osapuolten kanssa, jotka osallistuvat alkuperäaseman saamiseen, eli kaikkien sellaisten osapuolten kanssa, joista käytetyt ainekset ovat peräisin. Sellaisen osapuolen alkuperäaineksia, joka ei ole tehnyt sopimusta viimeisen valmistustoimen ja lopullisen määräpaikan osapuolen kanssa, on pidettävä ei-alkuperäaineksina. Alkuperäsääntöjä koskevien Paneurooppa–Välimeri-pöytäkirjojen selittävissä huomautuksissa (3) annetaan erityisiä esimerkkejä.

Taulukossa 2 mainittavat päivämäärät tarkoittavat EU:n, Turkin ja EU:n vakaus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden välisiin vapaakauppasopimuksiin liitettyjen diagonaalisen kumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivää. Aina kun tässä taulukossa mainittavien osapuolten välisessä vapaakauppasopimuksessa viitataan yleissopimukseen, taulukkoon 1 on tehty merkintä ”(C)” päivämäärän edelle.

Muistutettakoon myös, että Turkin alkuperäaineksia, jotka kuuluvat EU:n ja Turkin tulliliiton piiriin, voidaan käyttää alkuperäaineksina diagonaalisen kumulaation soveltamiseksi Euroopan unionin ja vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvien maiden välillä, joiden kanssa unionilla on voimassa oleva alkuperäpöytäkirja.

Taulukoissa lueteltavien osapuolten maatunnukset ovat seuraavat:

| — | Euroopan unioni | EU |
| --- | --- | --- |
| — | EFTA-valtiot: | — | Islanti | IS |
| — | Sveitsi (mukaan lukien Liechtenstein) (4) | CH (+LI) |
| — | Norja | NO |

—

Euroopan unioni

EU

—

EFTA-valtiot:

—

Islanti

IS

—

Sveitsi (mukaan lukien Liechtenstein) (4)

CH (+LI)

—

Norja

NO

—

Färsaaret

FO

—

Barcelonan prosessiin osallistuvat:

| — | Algeria | DZ |
| --- | --- | --- |
| — | Egypti | EG |
| — | Israel | IL |
| — | Jordania | JO |
| — | Libanon | LB |
| — | Marokko | MA |
| — | Länsiranta ja Gazan alue | PS |
| — | Syyria | SY |
| — | Tunisia | TN |

—

Algeria

DZ

—

Egypti

EG

—

Israel

IL

—

Jordania

JO

—

Libanon

LB

—

Marokko

MA

—

Länsiranta ja Gazan alue

PS

—

Syyria

SY

—

Tunisia

TN

—

Turkki

TR

—

EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat maat:

| — | Albania | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosnia ja Hertsegovina | BA |
| — | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia | MK (5) |
| — | Montenegro | ME |
| — | Serbia | RS |
| — | Kosovo (6) | KO |

—

Albania

AL

—

Bosnia ja Hertsegovina

BA

—

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

MK (5)

—

Montenegro

ME

—

Serbia

RS

—

Kosovo (6)

KO

—

Moldovan tasavalta

MD

Tällä ilmoituksella korvataan ilmoitus 2015/C 214/05 (EUVL C 214, 30.6.2015, s. 5).

Taulukko 1

Diagonaalisen kumulaation Paneurooppa–Välimeri-alueella mahdollistavien alkuperäsääntöjen soveltamisen alkamispäivä

| | | EFTA-valtiot | | Barcelonan prosessiin osallistuvat | | EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD |
| EU | | 1.1.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.12.2005
  (C)
  12.5.2015 | 1.11.2007 | 1.3.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.12.2005 | 1.7.2009 | | 1.8.2006 | (7) | (C)
  1.5.2015 | | | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.2.2015 | |
| CH (+LI) | 1.1.2006
  (C)
  1.2.2016 | | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.1.2006 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.9.2012 | 1.2.2016 | (C)
  1.5.2015 | |
| IS | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.11.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.10.2012 | 1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | |
| NO | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | | 1.12.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.11.2012 | 1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | |
| FO | 1.12.2005
  (C)
  12.5.2015 | 1.1.2006 | 1.11.2005 | 1.12.2005 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | 1.3.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | | | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 | | | | | | | |
| IL | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | | | | | 9.2.2006 | | | | | | 1.3.2006 | | | | | | | |
| JO | 1.7.2006 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | 9.2.2006 | | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2011 | | | | | | | |
| LB | | 1.1.2007 | 1.1.2007 | 1.1.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | 1.12.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 | | | | | | | |
| PS | 1.7.2009 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | 1.1.2007 | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | 1.6.2005 | 1.3.2006 | 1.8.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | 1.7.2005 | | | | | | | |
| TR | (7) | 1.9.2007 | 1.9.2007 | 1.9.2007 | | | 1.3.2007 | 1.3.2006 | 1.3.2011 | | 1.1.2006 | | 1.1.2007 | 1.7.2005 | | | | | | | | |
| AL | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| BA | | (C)
  1.1.2015 | (C)
  1.1.2015 | (C)
  1.1.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.2.2015 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 |
| KO | | | | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| ME | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.9.2012 | (C)
  1.10.2012 | (C)
  1.11.2012 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| MK | (C)
  1.5.2015 | 1.2.2016 | 1.5.2015 | 1.5.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| RS | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 |
| MD | | | | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | |

EFTA-valtiot

Barcelonan prosessiin osallistuvat

EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

EU

1.1.2006

(C)

1.2.2016

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.12.2005

(C)

12.5.2015

1.11.2007

1.3.2006

(C)

1.2.2016

1.1.2006

1.7.2006

1.12.2005

1.7.2009

1.8.2006

(7)

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

CH (+LI)

1.1.2006

(C)

1.2.2016

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.1.2006

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.6.2005

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.9.2012

1.2.2016

(C)

1.5.2015

IS

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.11.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.3.2006

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.10.2012

1.5.2015

(C)

1.5.2015

NO

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.12.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.11.2012

1.5.2015

(C)

1.5.2015

FO

1.12.2005

(C)

12.5.2015

1.1.2006

1.11.2005

1.12.2005

DZ

1.11.2007

EG

1.3.2006

(C)

1.2.2016

1.8.2007

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2007

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.3.2006

JO

1.7.2006

17.7.2007

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2011

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.1.2006

PS

1.7.2009

SY

1.1.2007

TN

1.8.2006

1.6.2005

1.3.2006

1.8.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.7.2005

TR

(7)

1.9.2007

1.9.2007

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.3.2011

1.1.2006

1.1.2007

1.7.2005

AL

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

BA

(C)

1.1.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

KO

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

ME

(C)

1.2.2015

(C)

1.9.2012

(C)

1.10.2012

(C)

1.11.2012

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

MK

(C)

1.5.2015

1.2.2016

1.5.2015

1.5.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

RS

(C)

1.2.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

MD

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

Taulukko 2

Euroopan unionin, Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Serbian ja Turkin välisen diagonaalisen alkuperäkumulaation mahdollistavien alkuperäpöytäkirjojen soveltamisen alkamispäivä

| | EU | AL | BA | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (8) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.8.2011 |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 14.12.2011 |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | 1.9.2010 |
| TR | (8) | 1.8.2011 | 14.12.2011 | 1.7.2009 | 1.3.2010 | 1.9.2010 | |

EU

AL

BA

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(8)

AL

1.1.2007

22.11.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.8.2011

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

14.12.2011

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

1.9.2010

TR

(8)

1.8.2011

14.12.2011

1.7.2009

1.3.2010

1.9.2010

---

(1)  Osapuolia ovat Euroopan unioni, Albania, Algeria, Bosnia ja Hertsegovina, Egypti, Färsaaret, Islanti, Israel, Jordania, Kosovo (Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244(1999) mukaisesti), Libanon, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro, Marokko, Norja, Serbia, Sveitsi (mukaan lukien Liechtenstein), Syyria, Tunisia, Turkki sekä Länsiranta ja Gazan alue.

(2)  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

(3)  EUVL C 83, 17.4.2007, s. 1.

(4)  Sveitsi ja Liechtensteinin ruhtinaskunta muodostavat tulliliiton.

(5)  ISO-koodi 3166. Väliaikainen koodi, joka ei vaikuta maan lopulliseen, Yhdistyneissä kansakunnissa meneillään olevien neuvottelujen päätteeksi annettavaan nimeen.

(6)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

(7)  EU:n ja Turkin tulliliiton piiriin kuuluvien tavaroiden osalta soveltaminen on alkanut 27.7.2006.

Maataloustuotteiden osalta soveltaminen on alkanut 1.1.2007.

Hiili- ja terästuotteiden osalta soveltaminen on alkanut 1.3.2009.

(8)  EU:n ja Turkin tulliliiton piiriin kuuluvien tavaroiden osalta soveltaminen on alkanut 27.7.2006.

---

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/13

---

Tiivistelmä Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnosta Meeting the challenges of big data: A call for transparency, user control, data protection by design and accountability, joka koskee massadatan haasteita ja tarvittavaa avoimuutta, käyttäjävalvontaa, sisäänrakennettua tietosuojaa ja vastuuvelvollisuutta

(Koko lausunto on luettavissa englanniksi, ranskaksi ja saksaksi Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivuilla www.edps.europa.eu)

(2016/C 67/05)

”Oikeus saada olla rauhassa on kaiken vapauden perusta”
   (1).

Vastuullisesti toteutettuna massadatan käyttö voi tuottaa merkittävää etua ja hyötyä sekä yhteiskunnalle että yksilöille terveyden, tieteellisen tutkimuksen ja ympäristön alalla sekä muilla erikoisaloilla. Valtavien tietomäärien käsittelyn todellinen ja mahdollinen vaikutus henkilöiden oikeuksiin ja vapauksiin, myös heidän yksityisyyteensä, aiheuttaa kuitenkin vakavaa huolta. Massadatasta aiheutuvien haasteiden ja riskien vuoksi tarvitaan tehokkaampaa tietosuojaa.

Tekniikka ei saa sanella arvojamme ja oikeuksiamme, mutta innovaatioiden edistämistä ja perusoikeuksien suojelua ei myöskään pidä nähdä ristiriitaisina tavoitteina. Uudet liiketoimintamallit, joissa hyödynnetään uusia valmiuksia kerätä, siirtää välittömästi, yhdistellä ja käyttää uudelleen valtavia määriä henkilötietoja ennakoimattomiin tarkoituksiin, ovat kohdistaneet tietosuojaperiaatteisiin uudenlaista painetta, joten niiden soveltamista on harkittava perinpohjaisesti uudelleen.

Euroopan tietosuojalainsäädäntö on kehitetty suojelemaan meidän perusoikeuksiamme ja -arvojamme, myös oikeutta yksityisyyteen. Kysymys ei ole siitä, pitäisikö massadataan soveltaa tietosuojalainsäädäntöä, vaan siitä, kuinka sitä voidaan soveltaa innovatiivisesti uusissa ympäristöissä. Nykyiset tietosuojaperiaatteemme, kuten avoimuus, oikeasuhteisuus ja käyttötarkoituksen rajoittaminen, tarjoavat lähtökohdan, jota tarvitsemme voidaksemme pontevammin suojella perusoikeuksiamme massadatan maailmassa. Niitä on kuitenkin täydennettävä uusilla periaatteilla, joita on vuosien mittaan kehitetty, kuten vastuuvelvollisuus sekä sisäänrakennettu ja oletusarvoinen yksityisyyden suoja. EU:n tietosuojauudistuspaketin (2) odotetaan vahvistavan ja nykyaikaistavan sääntelykehystä.

2

EU:ssa halutaan maksimoida kasvu ja kilpailukyky massadataa hyödyntämällä. Digitaalisille sisämarkkinoille ei kuitenkaan voida kritiikittömästi tuoda datavetoisia tekniikoita ja liiketoimintamalleja, joista on tullut talouden valtavirtaa muilla maailman alueilla. Sen sijaan on näytettävä esimerkkiä kehittämällä vastuullista henkilötietojen käsittelyä. Internet on kehittynyt siihen suuntaan, että valvonnan – ihmisten käyttäytymisen seurannan – katsotaan olevan joillekin menestyksekkäimmistä yrityksistä välttämätön tuloksentekomalli. Tällaista kehitystä on arvioitava kriittisesti, ja on etsittävä muita vaihtoehtoja.

Suuria henkilötietomääriä käsittelevien organisaatioiden on joka tapauksessa noudatettava sovellettavaa tietosuojalainsäädäntöä valitusta liiketoimintamallista riippumatta. Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että massadatan vastuullisen ja kestävän kehittämisen on tukeuduttava neljään tärkeään tekijään:

| — | organisaatioiden on kerrottava paljon avoimemmin, miten ne käsittelevät henkilötietoja |
| --- | --- |

—

organisaatioiden on kerrottava paljon avoimemmin, miten ne käsittelevät henkilötietoja

| — | käyttäjien on voitava suuremmassa määrin valvoa, kuinka heidän tietojaan käytetään |
| --- | --- |

—

käyttäjien on voitava suuremmassa määrin valvoa, kuinka heidän tietojaan käytetään

| — | tuotteissa ja palveluissa on oltava käyttäjäystävällinen sisäänrakennettu tietosuoja |
| --- | --- |

—

tuotteissa ja palveluissa on oltava käyttäjäystävällinen sisäänrakennettu tietosuoja

| — | organisaatioiden on oltava enemmän vastuussa tekemisistään. |
| --- | --- |

—

organisaatioiden on oltava enemmän vastuussa tekemisistään.

Avoimuudella tarkoitetaan, että ihmisille on annettava selkeät tiedot siitä, mitä tietoja käsitellään, ja myös heitä koskevista havainnoista tai päätelmistä. Ihmisille on tiedotettava paremmin, kuinka ja mihin tarkoitukseen tietoja käytetään ja millaiseen logiikkaan heitä koskevien olettamusten ja ennusteiden määrittämiseen käytettävät algoritmit perustuvat.

Käyttäjävalvonta auttaa varmistamaan, että ihmisillä on paremmat mahdollisuudet havaita epäoikeudenmukaiset vääristymät ja riitauttaa virheet. Käyttäjävalvonta auttaa estämään tietojen toissijaisen käytön tarkoituksiin, jotka eivät täytä käyttäjien oikeutettuja odotuksia. Uuden sukupolven käyttäjävalvonnan ansiosta ihmisillä on aito mahdollisuus tehdä tarvittaessa tietoon perustuvia valintoja, ja heillä on entistä paremmat mahdollisuudet käyttää itse omia henkilötietojaan paremmin.

Vahvat oikeudet tiedonsaantiin ja tietojen siirrettävyyteen sekä toimivat estomekanismit voivat olla edellytys sille, että käyttäjät voivat entistä paremmin valvoa omia tietojaan. Ne voivat myös auttaa kehittämään uusia liiketoimintamalleja ja entistä tehokkaampaa ja avoimempaa henkilötietojen käyttöä.

Vastuuntuntoiset tietojen käsittelystä vastaavat tahot voivat myös hyötyä massadatan eduista ja samalla varmistaa, että ihmisarvoa ja vapauksia kunnioitetaan, kehittämällä järjestelmiinsä ja prosesseihinsa sisäänrakennetun tietosuojan ja mukauttamalla tietosuojaa entistä aidomman avoimuuden ja käyttäjävalvonnan aikaansaamiseksi

Tietosuoja on kuitenkin vain osa vastausta. EU:n on otettava johdonmukaisemmin käyttöön nykyaikaisia välineitä muun muassa kuluttajansuojan, kilpailuoikeuden, tutkimuksen ja kehittämisen alalla tietosuojan ja valinnanvapauden varmistamiseksi markkinoilla, joilla yksityisyydensuojaa tukevat palvelut voivat menestyä.

Massadatan asettamiin haasteisiin voidaan vastata sallimalla innovaatiot ja suojelemalla samalla perusoikeuksia. Yritysten ja muiden organisaatioiden, jotka uhraavat paljon työtä löytääkseen innovatiivisia tapoja hyödyntää henkilötietoja, on nyt sovellettavaa samaa innovatiivista työskentelytapaa tietosuojalainsäädännön noudattamiseen.

Euroopan tietosuojavaltuutettu haluaa kannustaa uuteen avoimeen, tietoon perustuvaan keskusteluun EU:ssa ja sen ulkopuolella yliopistomaailman ja monien sääntelyviranomaisten ja sidosryhmien aiempien lausuntojen pohjalta. Kansalaisyhteiskunta, suunnittelijat, yritykset, yliopistomaailma, viranomaiset ja sääntelyviranomaiset on saatava entistä tiiviimmin mukaan keskusteluun siitä, kuinka toimialan luovaa potentiaalia voitaisiin parhaiten käyttää lainsäädännön täytäntöön panemiseksi ja yksityisyyden ja muiden perusoikeuksien suojelemiseksi parhaalla mahdollisella tavalla.

6.   Seuraavat vaiheet: periaatteiden toteuttaminen käytännössä

Seuraavat vaiheet: periaatteiden toteuttaminen käytännössä

Massadatan asettamiin haasteisiin voidaan vastata sallimalla innovaatiot ja suojelemalla samalla perusoikeuksia. Tämä voidaan toteuttaa säilyttämällä Euroopan tietosuojalainsäädännön vakiintuneet periaatteet mutta soveltamalla niitä uusin tavoin.

6.1   Tulevaisuuteen suuntautunut asetus

Tulevaisuuteen suuntautunut asetus

Yleistä tietosuoja-asetusehdotusta koskevat neuvottelut ovat loppusuoralla. Olemme kehottaneet EU:n lainsäätäjiä hyväksymään tietosuojan uudistuspaketin, jolla sääntelykehystä vahvistetaan ja nykyaikaistetaan siten, että sillä on edelleen vaikutusvoimaa massadatan aikakaudella. Samalla lujitetaan ihmisten luottamusta verkkoon ja digitaalisiin sisämarkkinoihin (3).

3

Lausuntoon 3/2015 on liitetty joukko suosituksia, jotka koskevat asetusehdotuksen koko tekstiä. Lausunnossa on tehty selväksi, että nykyisten tietosuojaperiaatteiden, kuten tarpeellisuuden, oikeasuhteisuuden, tietojen minimoinnin, käyttötarkoituksen rajoittamisen ja avoimuuden, on edelleen oltava keskeisiä periaatteita. Ne tarjoavat lähtökohdan, jota tarvitsemme perusoikeuksien turvaamiseksi massadatan maailmassa (4).

4

Samalla näitä periaatteita on lujitettava ja sovellettava entistä tehokkaammin ja nykyaikaisemmalla, joustavammalla, luovemmalla ja innovatiivisemmalla tavalla. Niitä on myös täydennettävä uusilla periaatteilla, kuten vastuuvelvollisuudella sekä sisäänrakennetulla ja oletusarvoisella tietosuojalla ja yksityisyyden suojalla.

Lisääntynyt avoimuus, tehokkaat oikeudet tiedonsaantiin ja tietojen siirrettävyyteen sekä toimivat estomekanismit voivat olla edellytys sille, että käyttäjät voivat entistä paremmin valvoa omia tietojaan. Ne voivat myös auttaa tehostamaan henkilötietojen markkinoita sekä kuluttajien että liikeyritysten hyödyksi.

Lisäksi EU:n tietosuojalainsäädännön soveltamisala on ulotettava koskemaan organisaatioita, joiden kohteena ovat henkilöt EU:ssa, ja tietosuojaviranomaisille on annettava valtuudet soveltaa mielekkäitä oikeussuojakeinoja mukaan lukien asianmukaiset sakot, kuten asetusehdotuksen mukaan säädettäisiin. Nämä ovat myös keskeinen edellytys sille, että lainsäädäntömme noudattamista voidaan tehokkaasti valvoa globaalissa ympäristössä. Uudistusprosessi on tässä suhteessa tärkeässä asemassa.

Jotta sääntöjen tehokas valvonta voitaisiin varmistaa, riippumattomille tietosuojaviranomaisille on annettava oikeudelliset valtuudet ja vahvat välineet mutta myös tarvittavat resurssit, jotta viranomaisten kapasiteetti vastaisi datavetoisen liiketoiminnan kasvua.

6.2   Euroopan tietosuojavaltuutetun panos keskusteluun

Euroopan tietosuojavaltuutetun panos keskusteluun

Hyvä sääntely on olennaisen tärkeää mutta riittämätöntä. Yritysten ja muiden organisaatioiden, jotka uhraavat paljon työtä löytääkseen innovatiivisia tapoja hyödyntää henkilötietoja, olisi sovellettava samaa innovatiivista työskentelytapaa tietosuojalainsäädännön noudattamiseen. Tietosuojaviranomaisten olisi puolestaan valvottava, että lainsäädäntöä noudatetaan, ja palkittava sen noudattamisesta. Viranomaisten olisi vältettävä aiheuttamasta turhaa byrokratiaa ja paperityötä.

Kuten Euroopan tietosuojavaltuutettu on vuosien 2015–2019 strategiassaan ilmoittanut, tietosuojavaltuutetun tavoitteena on edistää tätä työtä.

Tarkoituksenamme on perustaa ulkoinen ansioituneista ja riippumattomista henkilöistä koostuva eettinen neuvonantajaryhmä. Jäsenillä on yhteensä oltava kokemusta monilta aloilta, jotta heillä olisi valmiudet tutkia ihmisoikeuksien, teknologian, markkinoiden ja liiketoimintamallien välisiä suhteita 2000-luvulla, analysoida perusteellisesti massadatan vaikutusta, arvioida siitä yhteiskunnalle aiheutuvia muutoksia ja auttaa osoittamaan ongelmakohdat, joita voitaisiin käsitellä poliittisessa päätöksenteossa (5).

5

Kehitämme myös rehellisen tiedotuspolitiikan mallia niitä EU:n elimiä varten, jotka tarjoavat verkkopalveluja. Näin voidaan edistää hyvää käytäntöä kaikkien tietojen käsittelystä vastaavien keskuudessa.

Lisäksi haluamme edistää keskustelua tavoitteena muun muassa löytää hyviä käytäntöjä avoimuuden ja käyttäjävalvonnan lisäämiseksi, edistää niiden käyttöä ja kannustaa siihen sekä tutkia henkilötietovarastojen ja tietojen siirrettävyyden mahdollisuuksia. Euroopan tietosuojavaltuutettu aikoo järjestää massadatan tietosuojaa koskevan työpajan päätöksentekijöille ja henkilöille, jotka käsittelevät suuria määriä henkilötietoja EU:n toimielimissä, sekä ulkoisille asiantuntijoille. Tavoitteena on havaita erityisen lisäohjauksen tarpeet ja helpottaa IPEN:n (Internet Privacy Engineering Network) työtä teknisten asiantuntijoiden ja yksityisyydensuojan asiantuntijoiden välisenä monialaisena tietokeskuksena.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2015.

Giovanni BUTTARELLI

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  The right to be let alone is indeed the beginning of all freedom. USA:n korkeimman oikeuden tuomari William O. Douglas, asiassa Public Utilities Commission v. Pollak, 343 U.S. 451, 467 (1952), eriävä mielipide.

1

(2)  Euroopan komissio hyväksyi 25. tammikuuta 2012 paketin EU:n tietosuojakehyksen uudistamiseksi. Paketti käsittää i) tiedonannon (KOM(2012) 9 lopullinen), ii) ehdotuksen yleiseksi tietosuoja-asetukseksi (KOM(2012) 11 lopullinen) ja iii) ehdotuksen direktiiviksi tietosuojasta rikosoikeuden alalla (KOM(2012) 10 lopullinen).

2

(3)  EDPS:n lausunto 3/2015.

3

(4)  Meidän on vastustettava kiusausta vesittää suojan nykyinen taso yrittäessämme sopeutua havaittuun tarpeeseen löysätä massadataan sovellettavaa sääntelyä. Tietosuojaa on edelleen sovellettava kaikkeen tietojenkäsittelyyn, ei ainoastaan tiedon käyttöön vaan myös sen keräämiseen. Peitenimillä suojatun tiedon tai julkisesti saatavilla olevan tiedon käsittelyä koskevat yleisluonteiset poikkeukset eivät liioin ole oikeutettuja. Henkilötietojen määritelmään ei pidä puuttua, mutta sitä voitaisiin edelleen selkiyttää varsinaisessa asetustekstissä. Määritelmän on edelleen katettava kaikki tiedot, jotka liittyvät henkilöön, joka on nimetty tai erotettu joukosta taikka voidaan nimetä tai erottaa joukosta – tekipä sen tietojen käsittelystä vastaava taho tai jokin muu osapuoli.

4

(5)  EDPS:n lausunto 4/2015.

5

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/16

---

Tervehdyttämistoimenpiteet

Toimenpiteet yrityksen INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A. tervehdyttämiseksi

(2016/C 67/06)

Vakuutusyritysten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/17/EY 6 artiklan mukainen ilmoitus

| Vakuutusyritys | INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A., jonka sääntömääräisen kotipaikan osoite on Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, ja jonka kaupparekisterinumero (GEMI) on 000314501000, verotunniste (TIN) 094130304 ja oikeushenkilötunnus (LEI) 213800NED3OUL1K2V349 |
| --- | --- |
| Päätöksen päiväys, laji ja voimaantulopäivä | Kreikan keskuspankin luotto- ja vakuutusasioiden komitean päätös nro 171/2/14.12.2015, joka koskee seuraavia:






  1) | Komissaarin nimittäminen toimimaan yhdessä kyseessä olevan vakuutusyrityksen hallintoneuvoston kanssa asetuksen 400/1970 17 c §:n 9 momentin mukaisesti. Komissaari varmistaa vakuutuskannan asianmukaisen hoidon, vakuutusyrityksen toiminnan jatkumisen, tutkii kaikki tarvittavat toimenpiteet ja arvioi vakavaraisuuden viitepäivämäärällä 31. joulukuuta 2015. Komissaari antaa viimeistään 1. helmikuuta 2016 Kreikan keskuspankille selvityksen vakuutusyrityksen vakavaraisuudesta ja sen rahoituksellisesta, hallinnollisesta ja organisatorisesta tilanteesta. |

Vakuutusyritys

INTERNATIONAL LIFE General Insurance S.A., jonka sääntömääräisen kotipaikan osoite on Kifisias 7 & Neapoleos 2, 15123 Marousi, ja jonka kaupparekisterinumero (GEMI) on 000314501000, verotunniste (TIN) 094130304 ja oikeushenkilötunnus (LEI) 213800NED3OUL1K2V349

Päätöksen päiväys, laji ja voimaantulopäivä

Kreikan keskuspankin luotto- ja vakuutusasioiden komitean päätös nro 171/2/14.12.2015, joka koskee seuraavia:

1)

Komissaarin nimittäminen toimimaan yhdessä kyseessä olevan vakuutusyrityksen hallintoneuvoston kanssa asetuksen 400/1970 17 c §:n 9 momentin mukaisesti. Komissaari varmistaa vakuutuskannan asianmukaisen hoidon, vakuutusyrityksen toiminnan jatkumisen, tutkii kaikki tarvittavat toimenpiteet ja arvioi vakavaraisuuden viitepäivämäärällä 31. joulukuuta 2015. Komissaari antaa viimeistään 1. helmikuuta 2016 Kreikan keskuspankille selvityksen vakuutusyrityksen vakavaraisuudesta ja sen rahoituksellisesta, hallinnollisesta ja organisatorisesta tilanteesta.

| 2) | Viikoittainen raportointi vakuutusrekisteristä (sidotut ja vapaat omaisuuserät). |
| --- | --- |

2)

Viikoittainen raportointi vakuutusrekisteristä (sidotut ja vapaat omaisuuserät).

Voimaantulo: 14. joulukuuta 2015

Voimassaolon päättyminen: ei määritelty

Toimivaltaiset viranomaiset

| Kreikan keskuspankki |
| --- |
| Osoite: E. Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Kreikan keskuspankki

Osoite: E. Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Valvontaviranomaiset

| Kreikan keskuspankki |
| --- |
| Osoite: E. Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Kreikan keskuspankki

Osoite: E. Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Asiaa hoitamaan määrätty hallintoviranomainen

Sovellettava laki

Kreikan laki asetuksen 400/1970 9 ja 17 a-17 c §:n säännösten mukaisesti.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/17

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2016/C 67/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”KRUPNIOKI ŚLĄSKIE”

EU-nro: PL-PGI-0005-01315–23.02.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Nimi (nimet)

”Krupnioki śląskie”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Puola

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.2. Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Krupnioki śląskie” on sian sisälmyksistä luonnonsuoleen tehty, keitetty mausteinen tuoremakkara. Makkarat ovat 30–40 mm paksuja ja 15–25 cm pitkiä, ja ne painavat 200–300 g.

Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet

Krupnioki śląskie -makkarat tehdään luonnonsuoleen. Niiden pinta on sileä ja hieman kostea. Kuori on tiiviisti kiinni makkaramassassa, jossa on läpimitaltaan enintään 5 mm:n kokoisia paloja. Raaka-aineet jakautuvat leikkauspinnassa tasaisesti, koostumus on kiinteä, 10 mm:n paksuiset viipaleet eivät saa hajota leikattaessa eikä makkarassa saa olla kohtia, joissa raaka-aineet ovat sekoittumatta.

Rasvapitoisuus on enintään 35 prosenttia, suolapitoisuus enintään 2,5 prosenttia ja nitraatti- ja nitriittipitoisuus (NaNO2 mg/kg ilmaistuna) enintään 50.

2

Aistinvaraiset ominaisuudet

Aistinvaraiset ominaisuudet

Pinnan väri: harmaa, ruskea tai tummanruskea.

Pinnan väri

Leikkauspinnan väri: keitetylle sianlihalle sekä valmistuksessa käytetyille suurimoille, rasvalle ja kamaralle ominainen violettiin tai pronssiin vivahtava ruskea, valmistusaineista riippuen.

Leikkauspinnan väri

Koostumus ja rakenne: koostumus on kiinteä, rakenne rakeinen, pienistä vähärasvaisista lihapaloista ja suurimoista tasaiseksi sekoitettu massa.

Koostumus ja rakenne

Maku ja tuoksu: keitetylle lihalle ja sisälmyksille, ohra- tai tattarisuurimoille, rasvalle ja kamaralle ominainen, hieman suolainen aromi, jossa mausteet tuntuvat selvästi. Tuotteessa ei saa olla pilaantuneiden tai homehtuneiden raaka-aineiden tuoksua tai makua eikä hapanta, kitkerää tai vierasta tuoksua tai makua.

Maku ja tuoksu

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Krupnioki śląskie -makkaroiden valmistuksessa käytettävät raaka-aineet eivät saa olla raakakypsytettyjä tai suolattuja. Tuottaja voi kuitenkin käyttää suolattua raaka-ainetta, mutta tämä on otettava huomioon täytteeseen lisättävän suolan määrässä.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Seuraavat tuotantovaiheet on toteutettava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

| | lihan pesu ja/tai liotus |
| --- | --- |

lihan pesu ja/tai liotus

| | lämpökäsittely |
| --- | --- |

lämpökäsittely

| | jauhaminen |
| --- | --- |

jauhaminen

| | sekoittaminen ja maustaminen |
| --- | --- |

sekoittaminen ja maustaminen

| | kuoreen pursottaminen ja makkaroiden sitominen |
| --- | --- |

kuoreen pursottaminen ja makkaroiden sitominen

| | keittäminen |
| --- | --- |

keittäminen

| | jäähdyttäminen. |
| --- | --- |

jäähdyttäminen.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Krupnioki śląskie -makkaroita valmistetaan maantieteellisellä alueella, joka käsittää Sleesian ja Opolen voivodikunnat sekä Dziadowa Kłodan kunnan, joka sijaitsee Oleśnickin hallintopiirissä Ala-Sleesian voivodikunnassa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Krupnioki śląskie -makkaroiden erityisluonne perustuu tuotteen laatuominaisuuksiin ja maineeseen.

Krupnioki śląskie -makkarat kuuluivat sleesialaiseen ruokapöytään jo silloin kun alueella tehtiin ensimmäiset ruokaperinteisiin liittyvät etnografiset tutkimukset. Vanhimmat maininnat ovat 1700-luvun lopulta Gliwicen kaupunkia ympäröivältä maaseudulta. 1800-luvun lähteissä mainintoja on lukuisia. Krupnioki śląskie -makkarat mainitaan muun muassa hääjuhlien ruokalistoilla, ja 1830-luvulta alkaen niitä tarjottiin sleesialaisissa ruokapöydissä yhä useammin. Tämä liittyi epäilemättä siihen, että kotieläinten, kuten sikojen, kasvatus yleistyi Sleesiassa 1800-luvulla voimakkaasti. Tuolloin ryhdyttiin makkaroiden valmistuksessa käyttämään raaka-aineena myös teuraseläinten päästä saatavaa lihaa. Krupnioki śląskie -makkaroiden suosiota lisäsi 1800-luvulla myös Sleesian kaivosteollisuuden kehitys. Tämä liittyi siihen, että raskas työ hiilikaivoksilla vaati kalori- ja ravintopitoista ruokaa.

Krupnioki śląskie -makkaroiden valmistus liittyi erottamattomasti sikojen teurastukseen, joka oli Sleesiassa erityinen ja tärkeä rituaali. 1800-luvulta alkaen monet sleesialaiset muuttivat teollisuuskeskuksiin, missä heillä ei ollut samanlaisia mahdollisuuksia kuin maaseudun asukkailla, joilla oli peltoa ja puutarha. Kaupunkilaisten oli tyydyttävä pieneen kasvimaahan ja vajaan, jossa pidettiin sikoja, kaneja ja kyyhkysiä. Sian teurastukseen osallistuivat kaikki perheenjäsenet, ja seremoniamestarina toimi tätä päivää varten kutsuttu teurastaja. Teurastuksen jälkeen verestä tehtiin sylttyä ja krupnioki śląskie -makkaroita. Makkaroita oli tapana tehdä niin paljon, että niitä riitti jaettavaksi sukulaisille ja naapureille, jotka olivat osallistuneet sian kasvattamiseen tuomalla sille syötäväksi ruoantähteitä ja juuresten kuoria. Lisäksi teurastustuotteita, muun muassa krupnioki śląskie -makkaroita, oli tapana antaa myös niille sukulaisille, jotka eivät olleet paikalla teurastushetkellä. Makkaranvalmistuksessa hyödynnettiin mahdollisimman tehokkaasti kaikki sianosat. Tämä oli hyvin tärkeää myös taloudellisesti, sillä kaivostyöläisten perheet eivät varsinkaan 1800-luvulla olleet varakkaita. Koska krupnioki śląskie -makkaroiden valmistuksessa tarvittavia raaka-aineita on nykyään teknisesti mahdollista kuljettaa turvallisesti 4. kohdassa mainitulle alueelle, valmistuksessa on sallittua käyttää myös kyseisen alueen ulkopuolelta tulevia raaka-aineita.

Krupnioki śląskie -makkaroiden ominaispiirteet johtuvat ensisijaisesti sen yksilöidyllä maantieteellisellä alueella tapahtuvasta valmistusprosessista, joka perustuu tuottajien taitoon valita oikeat raaka-aineet ja toteuttaa valmistusprosessi teknisesti ihanteellisten parametrien mukaan. Krupnioki śląskie -makkaroiden tuottajien osaaminen on kehittynyt sukupolvelta toiselle periytyneiden kokemusten ja tiedon pohjalta, ja sitä ilmentää tuotteen ominaislaatu, jota kuvataan 3.2 kohdassa.

Krupnioki śląskie -makkarat eroavat muista samantyyppisistä tuotteista kaloripitoisuutensa, tyypillisen makunsa ja tuoksunsa sekä rakeisen rakenteensa vuoksi. Tämä johtuu paitsi siitä, että raaka-aineiden suhteet ovat erilaiset kuin muissa tämäntyyppisissä sisälmystuotteissa, myös tuottajien osaamisesta ja kokemuksesta, minkä ansiosta heidän työnsä tuloksena syntyy tämä aistinvaraisilta ominaisuuksiltaan erityinen tuote. Krupnioki śląskie -makkaroiden edellä kuvatut ominaispiirteet syntyvät ensisijaisesti raaka-aineiden ja mausteiden harmonisen yhdistämisen tuloksena. Etenkin valmistusta varten valitut suurimot, maksa, sipuli ja pippuri antavat valmiille tuotteelle sille ominaisen maun ja tuoksun.

Krupnioki śląskie -makkaroiden valmistukseen käytettävät raaka-aineet poikkeavat muiden vastaavien tuotteiden koostumuksesta siinä, että suurimoiden osuus on vain 15 prosenttia, kun se muissa vastaavissa tuotteissa on 20–25 prosenttia. Krupnioki śląskie -makkaroiden raaka-aineista jopa 85 prosenttia on eläinperäisiä, mikä on enemmän kuin muilla tämäntyyppisillä perinteisillä tuotteilla (joissa eläinperäisen raaka-aineen osuus on 75–80 prosenttia). Tämä käy ilmi Puolan lihanjalostusteollisuuskeskuksen vuonna 1964 julkaisemasta asiakirjasta (sisäiset säännöt nro 21).

Krupnioki śląskie -makkaroiden maine on säilynyt ennallaan vuosikymmenten ajan paitsi Sleesiassa ja muualla Puolassa myös maan rajojen ulkopuolella. Tuote yhdistetään usein Sleesiaan. Tästä kertoo muun muassa lausahdus, jonka mukaan ”toisille tulee Sleesiasta mieleen hiili ja maatalous, toisille krupnioki-makkarat ja syltty”. Monet krupnioki śląskie -makkaroiden tuottajat osallistuvat myös erilaisiin ruokatapahtumiin, messuille ja juhliin. Näitä ovat mm. Polagra-messut Poznanissa, eri alueiden erikoisuuksia esittelevät ruokaperinnekilpailut Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów, Meat Meeting Sosnowiecissa, Święto krupnioka śląskiego Nikiszowiecissa (Katowice) ja muut säännöllisesti järjestettävät alueelliset, valtakunnalliset ja ulkomaiset tapahtumat. Sen lisäksi, että krupnioki śląskie -makkaroiden maine on jo vakiintunut, Opolen voivodikuntaan kuuluvassa Sleesian osassa ja Ylä-Sleesiassa perustetaan jatkuvasti uusia ruokatapahtumia, jotka entisestään vahvistavat niiden asemaa tiiviisti alueeseen liittyvänä tuotteena.

Polagra

Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów

Meat Meeting

Święto krupnioka śląskiego

Krupnioki śląskie -makkaroiden maine johtuu myös siitä, että nimitys on juurtunut paikalliseen murteeseen erilaisten sanontojen ja sananlaskujen myötä. Krupnioki śląskie -makkaroiden maineesta kertovat myös lukuisat lehtiartikkelit ja matkailuesitteet, joissa kerrotaan myös kyseisen maantieteellisen alueen ruokakulttuurista. Esimerkkinä mainittakoon Sleesian ja Opolen voivodikunnista kertova ”Polska niezwykła” -sarjan matkaopas, jossa kerrotaan lyhyesti ”krupnioki śląskie” -makkaroista, sekä Puolaa koskevan Michelin-oppaan uusin laitos, jossa ne mainitaan yhtenä 15 alueellisesta tuotteesta.

Sleesialaisia tapoja, ruokia ja puheenpartta koskevan teoksen ”O śląskich obyczajach, śląskich potrawach i niektórych śląskich słowach” kirjoittaja toteaa: ”Parhaiten ovat kuitenkin menestyneet eräät sleesialaiset ruokalajit nimityksineen, jotka ovat siirtyneet puolan yleiskieleen eri muodoissa. Niistä kaikkein suosituin koko Puolassa on varmaankin krupniok (sanasta krupy /= suurimot/), usein myös ’śląski krupniok’. Nimitys on levinnyt samaa tahtia kuin tuote, jota se tarkoittaa. Nimen takaa löytyy näet mitä mainioin sleesialainen herkku (...).”

krupniok

krupy

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

Oikaisuja

| 20.2.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 67/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 67/20

---

Oikaisu ilmoitukseen tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen viimeisteltyjen tai viimeistelemättömien tyssähitsauksessa käytettävien putkenosien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 357, 29.10.2015
  )

(2016/C 67/08)

Sivulla 5, 2 kohdassa, ”Tutkimuksen kohteena oleva tuote”:

on:

”Tutkimuksen kohteena oleva tuote on tyssähitsauksessa käytettävät putkenosat, jotka on valmistettu austeniittisista ruostumattomista teräslajeista, joita käytetään korroosionkestävissä käyttökohteissa ja jotka vastaavat (AISI A269:n mukaisesti) koodeja WP 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H ja niitä vastaavia muissa standardeissa. Osien suurin ulkoläpimitta on enintään 406,4 millimetriä ja seinämän paksuus on enintään 16 millimetriä viimeisteltynä tai viimeistelemättömänä, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.”

pitää olla:

pitää olla:

”Tutkimuksen kohteena oleva tuote on tyssähitsauksessa käytettävät putkenosat, jotka on valmistettu austeniittisista ruostumattomista teräslajeista, joita käytetään korroosionkestävissä käyttökohteissa ja jotka vastaavat AISI-tyyppejä 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H ja niitä vastaavia tyyppejä muissa standardeissa. Osien suurin ulkoläpimitta on enintään 406,4 millimetriä ja seinämän paksuus on enintään 16 millimetriä viimeisteltynä tai viimeistelemättömänä, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.”

---