# Jurnalul Oficial C 65/19 f

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 65 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5919 februarie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 65

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5919 februarie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele din 10–13 iunie 2013Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 253 E, 3.9.2013 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele din 10–13 iunie 2013Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 253 E, 3.9.2013 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

JO C 253 E, 3.9.2013

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 11 iunie 2013 |
| 2016/C 65/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la o nouă agendă privind politica de protecție a consumatorilor europeni (2012/2133(INI)) | 2 |
| 2016/C 65/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la justiție: asistența judiciară acordată în litigiile civile și comerciale transfrontaliere (2012/2101(INI)) | 12 |
| 2016/C 65/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (raport intermediar) (2012/2117(INI)) | 16 |
| 2016/C 65/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (2012/2293(INI)) | 40 |
| 2016/C 65/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la mobilitatea educațională și profesională a femeilor în UE (2013/2009(INI)) | 55 |
| 2016/C 65/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la o strategie privind un serviciu de taxare rutieră electronică și un sistem de viniete pentru vehiculele private ușoare în Europa (2012/2296(INI)) | 63 |
| | Miercuri, 12 iunie 2013 |
| 2016/C 65/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020 (2013/2607(RSP)) | 68 |
| 2016/C 65/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la politica regională ca parte a unor sisteme mai ample de ajutoare de stat (2013/2104(INI)) | 79 |
| 2016/C 65/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (2012/2306(INI)) | 86 |
| 2016/C 65/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la consolidarea democrației europene în viitoarea UEM (2013/2672(RSP)) | 96 |
| 2016/C 65/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la pregătirea reuniunii Consiliului European (27–28 iunie 2013) – măsurile la nivel european de combatere a șomajului în rândul tinerilor (2013/2673(RSP)) | 98 |
| 2016/C 65/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (2013/2637(RSP)) | 102 |
| | Joi, 13 iunie 2013 |
| 2016/C 65/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (2011/2081(INI)) | 105 |
| 2016/C 65/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la serviciile financiare: absența progreselor în cadrul Consiliului și întârzieri în cadrul Comisiei privind adoptarea anumitor propuneri (2013/2658(RSP)) | 112 |
| 2016/C 65/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la situația din Turcia (2013/2664(RSP)) | 117 |
| 2016/C 65/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la rolul UE în promovarea unui parteneriat transatlantic lărgit (2012/2287(INI)) | 120 |
| 2016/C 65/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la reconstrucția și democratizarea statului Mali (2013/2587(RSP)) | 127 |
| 2016/C 65/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la negocierile privind un acord de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea (2013/2665(RSP)) | 133 |
| 2016/C 65/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului – definirea cadrului post-2015 (2012/2289(INI)) | 136 |
| 2016/C 65/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept în Rusia (2013/2667(RSP)) | 150 |
| 2016/C 65/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la Azerbaidjan: cazul lui Ilgar Mammadov (2013/2668(RSP)) | 154 |
| 2016/C 65/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la situația musulmanilor rohingya (2013/2669(RSP)) | 157 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 11 iunie 2013 |
| 2016/C 65/23 | Recomandarea Parlamentului European din 11 iunie 2013 adresată Consiliului privind cea de a 68-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite (2013/2034(INI)) | 162 |
| | Joi, 13 iunie 2013 |
| 2016/C 65/24 | Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vicepreședinte al Comisiei Europene, Consiliului și Comisiei privind revizuirea în 2013 a organizării și funcționării SEAE (2012/2253(INI)) | 168 |
| 2016/C 65/25 | Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Consiliului referitoare la proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor (2013/2082(INI)) | 174 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 11 iunie 2013

2016/C 65/01

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la o nouă agendă privind politica de protecție a consumatorilor europeni (2012/2133(INI))

2

2016/C 65/02

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la justiție: asistența judiciară acordată în litigiile civile și comerciale transfrontaliere (2012/2101(INI))

12

2016/C 65/03

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (raport intermediar) (2012/2117(INI))

16

2016/C 65/04

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (2012/2293(INI))

40

2016/C 65/05

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la mobilitatea educațională și profesională a femeilor în UE (2013/2009(INI))

55

2016/C 65/06

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la o strategie privind un serviciu de taxare rutieră electronică și un sistem de viniete pentru vehiculele private ușoare în Europa (2012/2296(INI))

63

Miercuri, 12 iunie 2013

2016/C 65/07

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020 (2013/2607(RSP))

68

2016/C 65/08

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la politica regională ca parte a unor sisteme mai ample de ajutoare de stat (2013/2104(INI))

79

2016/C 65/09

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (2012/2306(INI))

86

2016/C 65/10

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la consolidarea democrației europene în viitoarea UEM (2013/2672(RSP))

96

2016/C 65/11

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la pregătirea reuniunii Consiliului European (27–28 iunie 2013) – măsurile la nivel european de combatere a șomajului în rândul tinerilor (2013/2673(RSP))

98

2016/C 65/12

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (2013/2637(RSP))

102

Joi, 13 iunie 2013

2016/C 65/13

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (2011/2081(INI))

105

2016/C 65/14

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la serviciile financiare: absența progreselor în cadrul Consiliului și întârzieri în cadrul Comisiei privind adoptarea anumitor propuneri (2013/2658(RSP))

112

2016/C 65/15

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la situația din Turcia (2013/2664(RSP))

117

2016/C 65/16

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la rolul UE în promovarea unui parteneriat transatlantic lărgit (2012/2287(INI))

120

2016/C 65/17

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la reconstrucția și democratizarea statului Mali (2013/2587(RSP))

127

2016/C 65/18

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la negocierile privind un acord de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea (2013/2665(RSP))

133

2016/C 65/19

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului – definirea cadrului post-2015 (2012/2289(INI))

136

2016/C 65/20

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept în Rusia (2013/2667(RSP))

150

2016/C 65/21

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la Azerbaidjan: cazul lui Ilgar Mammadov (2013/2668(RSP))

154

2016/C 65/22

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la situația musulmanilor rohingya (2013/2669(RSP))

157

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Marți, 11 iunie 2013

2016/C 65/23

Recomandarea Parlamentului European din 11 iunie 2013 adresată Consiliului privind cea de a 68-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite (2013/2034(INI))

162

Joi, 13 iunie 2013

2016/C 65/24

Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vicepreședinte al Comisiei Europene, Consiliului și Comisiei privind revizuirea în 2013 a organizării și funcționării SEAE (2012/2253(INI))

168

2016/C 65/25

Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Consiliului referitoare la proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor (2013/2082(INI))

174

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 11 iunie 2013 |
| 2016/C 65/26 | Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Jacek Olgierd Kurski (2013/2019(IMM)) | 180 |
| 2016/C 65/27 | Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității Małgorzatei Handzlik (2012/2238(IMM)) | 181 |
| 2016/C 65/28 | Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Alexander Alvaro (2013/2106(IMM)) | 182 |
| | Miercuri, 12 iunie 2013 |
| 2016/C 65/29 | Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind componența numerică a comisiilor permanente (2013/2671(RSO)) | 184 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 11 iunie 2013

2016/C 65/26

Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Jacek Olgierd Kurski (2013/2019(IMM))

180

2016/C 65/27

Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității Małgorzatei Handzlik (2012/2238(IMM))

181

2016/C 65/28

Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Alexander Alvaro (2013/2106(IMM))

182

Miercuri, 12 iunie 2013

2016/C 65/29

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind componența numerică a comisiilor permanente (2013/2671(RSO))

184

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 11 iunie 2013 |
| 2016/C 65/30 | P7_TA(2013)0235Un plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve 1 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve | 185 |
| 2016/C 65/31 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD)) | 190 |
| 2016/C 65/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale și înlocuitorii unei diete totale pentru controlul greutății și de abrogare a Directivei 92/52/CEE a Consiliului, a Directivelor 96/8/CE, 1999/21/CE, 2006/125/CE și 2006/141/CE ale Comisiei, a Directivei 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 ale Comisiei (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD)) | 191 |
| 2016/C 65/33 | P7_TA(2013)0243Cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de sănătate și securitate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] și de abrogare a Directivei 2004/40/CE | 192 |
| 2016/C 65/34 | P7_TA(2013)0244Un plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve – 2 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve | 193 |
| | Miercuri, 12 iunie 2013 |
| 2016/C 65/35 | Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind aprobarea numirii lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei (2013/0806(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/36 | Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind propunerea de numire a lui Neven Mates ca membru al Curții de Conturi (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE)) | 199 |
| 2016/C 65/37 | Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind propunerea de numire a lui George Pufan ca membru al Curții de Conturi (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE)) | 200 |
| 2016/C 65/38 | P7_TA(2013)0253Pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat | 200 |
| 2016/C 65/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (reformare) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD)) | 208 |
| 2016/C 65/40 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD)) | 209 |
| 2016/C 65/41 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (reformare) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD)) | 210 |
| 2016/C 65/42 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) | 212 |
| 2016/C 65/43 | P7_TA(2013)0258Instituirea sistemului EURODAC pentru compararea amprentelor digitale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului EURODAC pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid] și privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare cu datele EURODAC în scopul aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție (versiune reformată) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție | 246 |
| 2016/C 65/44 | P7_TA(2013)0259Reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale | 247 |
| 2016/C 65/45 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea unui mecanism de evaluare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE)) | 249 |
| 2016/C 65/46 | P7_TA(2013)0261Situațiile financiare și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului | 250 |
| 2016/C 65/47 | P7_TA(2013)0262Obligațiile de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a anumitor dispoziții ale Directivei 2004/109/CE | 251 |
| 2016/C 65/48 | P7_TA(2013)0263Rata de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 | 252 |
| 2016/C 65/49 | P7_TA(2013)0264Modificarea Codului Frontierelor Schengen și a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 de instituire a unui Cod Comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) și a Convenției de aplicare a acordului Schengen (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen), a Convenţiei de punere în aplicare a Acordului Schengen, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95 şi (CE) nr. 539/2001 ale Consiliului şi a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 şi (CE) nr. 810/2009 ale Parlamentului European şi ale Consiliului | 255 |
| 2016/C 65/50 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind proiectul de decizie a Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE)) | 256 |
| | Joi, 13 iunie 2013 |
| 2016/C 65/51 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea acordului interimar în vederea încheierii unui Acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/52 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE)) | 257 |
| 2016/C 65/53 | P7_TA(2013)0275Reutilizarea informațiilor din sectorul public ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public | 258 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 11 iunie 2013

2016/C 65/30

P7_TA(2013)0235Un plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve 1 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))P7_TC1-COD(2012)0013Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve

185

2016/C 65/31

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

190

2016/C 65/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale și înlocuitorii unei diete totale pentru controlul greutății și de abrogare a Directivei 92/52/CEE a Consiliului, a Directivelor 96/8/CE, 1999/21/CE, 2006/125/CE și 2006/141/CE ale Comisiei, a Directivei 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 ale Comisiei (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

191

2016/C 65/33

P7_TA(2013)0243Cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))P7_TC1-COD(2011)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de sănătate și securitate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] și de abrogare a Directivei 2004/40/CE

192

2016/C 65/34

P7_TA(2013)0244Un plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve – 2 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))P7_TC1-COD(2012)0236Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve

193

Miercuri, 12 iunie 2013

2016/C 65/35

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind aprobarea numirii lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei (2013/0806(NLE))

199

2016/C 65/36

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind propunerea de numire a lui Neven Mates ca membru al Curții de Conturi (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

199

2016/C 65/37

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind propunerea de numire a lui George Pufan ca membru al Curții de Conturi (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

200

2016/C 65/38

P7_TA(2013)0253Pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))P7_TC1-COD(2012)0162Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

200

2016/C 65/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (reformare) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

208

2016/C 65/40

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

209

2016/C 65/41

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (reformare) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

210

2016/C 65/42

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

212

2016/C 65/43

P7_TA(2013)0258Instituirea sistemului EURODAC pentru compararea amprentelor digitale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului EURODAC pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid] și privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare cu datele EURODAC în scopul aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție (versiune reformată) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))P7_TC1-COD(2008)0242Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție

246

2016/C 65/44

P7_TA(2013)0259Reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))P7_TC1-COD(2011)0242Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale

247

2016/C 65/45

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea unui mecanism de evaluare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

249

2016/C 65/46

P7_TA(2013)0261Situațiile financiare și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))P7_TC1-COD(2011)0308Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului

250

2016/C 65/47

P7_TA(2013)0262Obligațiile de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))P7_TC1-COD(2011)0307Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a anumitor dispoziții ale Directivei 2004/109/CE

251

2016/C 65/48

P7_TA(2013)0263Rata de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))P7_TC1-COD(2013)0087Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013

252

2016/C 65/49

P7_TA(2013)0264Modificarea Codului Frontierelor Schengen și a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 de instituire a unui Cod Comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) și a Convenției de aplicare a acordului Schengen (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))P7_TC1-COD(2011)0051Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen), a Convenţiei de punere în aplicare a Acordului Schengen, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95 şi (CE) nr. 539/2001 ale Consiliului şi a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 şi (CE) nr. 810/2009 ale Parlamentului European şi ale Consiliului

255

2016/C 65/50

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind proiectul de decizie a Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

256

Joi, 13 iunie 2013

2016/C 65/51

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea acordului interimar în vederea încheierii unui Acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

257

2016/C 65/52

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

257

2016/C 65/53

P7_TA(2013)0275Reutilizarea informațiilor din sectorul public ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))P7_TC1-COD(2011)0430Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public

258

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

19.2.2016

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședințele din 10–13 iunie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 253 E, 3.9.2013
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 11 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/2

---

P7_TA(2013)0239

O nouă agendă privind politica de protecție a consumatorilor europeni

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la o nouă agendă privind politica de protecție a consumatorilor europeni (2012/2133(INI))

(2016/C 065/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, introdusă în tratate prin articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 38 din Cartă care prevede că la nivelul tuturor politicilor Uniunii va fi asigurat un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, introdusă în tratate prin articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 38 din Cartă care prevede că la nivelul tuturor politicilor Uniunii va fi asigurat un nivel ridicat de protecție a consumatorilor,

| — | având în vedere articolul 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că „piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu dispozițiile tratatelor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că „piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu dispozițiile tratatelor”,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din TUE prin care Uniunea se angajează să acționeze pentru „o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pentru un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din TUE prin care Uniunea se angajează să acționeze pentru „o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pentru un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului”,

| — | având în vedere articolul 9 din TFUE, care prevede că „în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din TFUE, care prevede că „în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”,

| — | având în vedere articolul 11 din TFUE, care prevede că „cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, în special pentru promovarea dezvoltării durabile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din TFUE, care prevede că „cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, în special pentru promovarea dezvoltării durabile”,

| — | având în vedere articolul 12 din TFUE, care prevede că „cerințele din domeniul protecției consumatorilor se iau în considerare în definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 12 din TFUE, care prevede că „cerințele din domeniul protecției consumatorilor se iau în considerare în definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii”,

| — | având în vedere articolul 14, articolul 114 alineatul (3) și articolul 169 din TFUE și Protocolul 26 la acesta privind serviciile de interes (economic) general, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14, articolul 114 alineatul (3) și articolul 169 din TFUE și Protocolul 26 la acesta privind serviciile de interes (economic) general,

| — | având în vedere articolul 169 alineatul (1) din TFUE, care prevede că „pentru a promova interesele consumatorilor și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, Uniunea contribuie la protecția sănătății, a siguranței și a intereselor economice ale consumatorilor, precum și la promovarea dreptului acestora la informare, educare și organizare în vederea apărării intereselor lor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 169 alineatul (1) din TFUE, care prevede că „pentru a promova interesele consumatorilor și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, Uniunea contribuie la protecția sănătății, a siguranței și a intereselor economice ale consumatorilor, precum și la promovarea dreptului acestora la informare, educare și organizare în vederea apărării intereselor lor”,

| — | având în vedere Recomandarea 98/560/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998 privind dezvoltarea competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare prin promovarea de cadre naționale destinate să asigure un nivel comparabil și eficace de protecție a minorilor și a demnității umane (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 98/560/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998 privind dezvoltarea competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare prin promovarea de cadre naționale destinate să asigure un nivel comparabil și eficace de protecție a minorilor și a demnității umane (1),

| — | având în vedere Raportul cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (COM(2009)0336),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori care modifică Directiva 84/450/CEE, Directivele 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (2),

| — | având în vedere Decizia nr. 1926/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune comunitară în domeniul protecției consumatorilor (2007-2013) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1926/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune comunitară în domeniul protecției consumatorilor (2007-2013) (3),

| — | având în vedere Recomandarea 2006/952/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii de informare audiovizuale și on-line (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2006/952/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii de informare audiovizuale și on-line (4),

| — | având în vedere Directiva 2007/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de modificare a Directivei 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de modificare a Directivei 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege și acte administrative ale statelor membre cu privire la desfășurarea activităților de difuzare a programelor de televiziune (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European intitulată „Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 – Mai multă putere consumatorilor, bunăstare crescută și protecție eficientă a acestora” și Rezoluția Parlamentului din 20 mai 2008 privind Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European intitulată „Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 – Mai multă putere consumatorilor, bunăstare crescută și protecție eficientă a acestora” și Rezoluția Parlamentului din 20 mai 2008 privind Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor (7), care vizează crearea unui cadru general de norme și principii referitoare la acreditare și supravegherea pieței, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor (7), care vizează crearea unui cadru general de norme și principii referitoare la acreditare și supravegherea pieței,

| — | având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (Directiva privind siguranța jucăriilor) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (Directiva privind siguranța jucăriilor) (8),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 29 iunie 2009 privind măsurile pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice și Recomandarea Comisiei din 12 iulie 2004 privind transpunerea în legislația națională a directivelor care privesc piața internă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 29 iunie 2009 privind măsurile pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice și Recomandarea Comisiei din 12 iulie 2004 privind transpunerea în legislația națională a directivelor care privesc piața internă (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind aplicarea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (COM(2009)0330) și Raportul Comisiei din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind aplicarea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (COM(2009)0330) și Raportul Comisiei din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (COM(2009)0336),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iulie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o metodă armonizată de clasificare și comunicare a reclamațiilor și cererilor de informații din partea consumatorilor (COM(2009)0346) și proiectul de recomandare a Comisie care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iulie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o metodă armonizată de clasificare și comunicare a reclamațiilor și cererilor de informații din partea consumatorilor (COM(2009)0346) și proiectul de recomandare a Comisie care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)0949),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul European intitulată „Europa 2020 – o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul European intitulată „Europa 2020 – o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la protecția consumatorilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la protecția consumatorilor (10),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (11),

| — | având în vedere raportul prezentat Comisiei de profesorul Mario Monti la 9 mai 2010 referitor la revitalizarea pieței interne și intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Comisiei de profesorul Mario Monti la 9 mai 2010 referitor la revitalizarea pieței interne și intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice pentru consumatori și cetățeni (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice pentru consumatori și cetățeni (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne pentru comerțul electronic (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne pentru comerțul electronic (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (14),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 22 octombrie 2010 intitulat „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a patra ediție a tabloului de bord al piețelor de consum” (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 22 octombrie 2010 intitulat „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a patra ediție a tabloului de bord al piețelor de consum” (SEC(2010)1257),

| — | având în vedere Raportul din 27 octombrie 2010 intitulat „Cetățenia UE în 2010: eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 27 octombrie 2010 intitulat „Cetățenia UE în 2010: eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE” (COM(2010)0603),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 4 martie 2011 intitulat „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice – a cincea ediție a tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori” (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 4 martie 2011 intitulat „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice – a cincea ediție a tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori” (SEC(2011)0299),

| — | având în vedere Raportul anual pe 2010 privind Rețeaua Centrelor Europene ale Consumatorilor, publicat de Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2010 privind Rețeaua Centrelor Europene ale Consumatorilor, publicat de Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene în 2011,

| — | având în vedere poziţia sa din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziţia sa din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (16),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din octombrie 2011 intitulat „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a șasea ediție a tabloului de bord al piețelor de consum” (SEC(2011)1271), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din octombrie 2011 intitulat „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a șasea ediție a tabloului de bord al piețelor de consum” (SEC(2011)1271),

| — | având în vedere „Declarația de la Cracovia” din cadrul primului Forum al pieței unice, organizat în Cracovia (Polonia) în perioada 3–4 octombrie 2011; |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația de la Cracovia” din cadrul primului Forum al pieței unice, organizat în Cracovia (Polonia) în perioada 3–4 octombrie 2011;

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 19 octombrie 2011 de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 19 octombrie 2011 de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 23 octombrie 2012 privind drepturile pasagerilor pentru toate tipurile de transport (17) și din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 23 octombrie 2012 privind drepturile pasagerilor pentru toate tipurile de transport (17) și din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la funcționarea și aplicarea drepturilor dobândite ale persoanelor care călătoresc pe calea aerului (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la funcționarea și aplicarea drepturilor dobândite ale persoanelor care călătoresc pe calea aerului (19),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (20),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 9 noiembrie 2011 cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0707) și documentele aferente (SEC(2011)1320) și SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 9 noiembrie 2011 cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0707) și documentele aferente (SEC(2011)1320) și SEC(2011)1321),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (21),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 decembrie 2011 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „O viziune europeană asupra pasagerilor: Comunicare privind drepturile pasagerilor pentru toate tipurile de transport” (COM(2011)0898), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 decembrie 2011 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „O viziune europeană asupra pasagerilor: Comunicare privind drepturile pasagerilor pentru toate tipurile de transport” (COM(2011)0898),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 ianuarie 2012 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 25 ianuarie 2012 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 referitoare la o abordare europeană coerentă în materie de acțiuni colective în despăgubire (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2012 referitoare la o abordare europeană coerentă în materie de acțiuni colective în despăgubire (22),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2012 intitulată „O strategie pentru achizițiile publice electronice” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2012 intitulată „O strategie pentru achizițiile publice electronice” (COM(2012)0179),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 mai 2012 intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 mai 2012 intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Tabloul de bord al pieței interne (24),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice” (COM(2012)0225),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 29 mai 2012 intitulat „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice – a șaptea ediție a tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori” (SWD(2012)0165), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 29 mai 2012 intitulat „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice – a șaptea ediție a tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori” (SWD(2012)0165),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 decembrie 2012 intitulat „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor”, a opta ediție a tabloului de bord al piețelor de consum (SEC(2012)0432), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 decembrie 2012 intitulat „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor”, a opta ediție a tabloului de bord al piețelor de consum (SEC(2012)0432),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iunie 2012 privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iunie 2012 privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (COM(2012)0238),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 19 iulie 2012 privind aspecte legate de creșterea gradului de informare și de responsabilizare a consumatorilor din 2012-2014 (SWD(2012)0235); |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 19 iulie 2012 privind aspecte legate de creșterea gradului de informare și de responsabilizare a consumatorilor din 2012-2014 (SWD(2012)0235);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 3 octombrie 2012 intitulată „Actul privind piața unică II: Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 3 octombrie 2012 intitulată „Actul privind piața unică II: Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (25),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice”(COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice”(COM(2012)0225),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0163/2013),

| A. | întrucât promovarea și protejarea consumatorilor și a drepturilor lor reprezintă valori fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și protejarea consumatorilor și a drepturilor lor reprezintă valori fundamentale ale Uniunii;

| B. | întrucât rolul pe care îl au consumatorii în economie este esențial, deoarece consumul este unul dintre motoarele principale de creștere economică în Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât rolul pe care îl au consumatorii în economie este esențial, deoarece consumul este unul dintre motoarele principale de creștere economică în Uniune;

| C. | întrucât cetățenii UE joacă un rol esențial în calitate de consumatori în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, iar rolul consumatorului ar trebui recunoscut ca atare ca parte a politicii economice a UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât cetățenii UE joacă un rol esențial în calitate de consumatori în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, iar rolul consumatorului ar trebui recunoscut ca atare ca parte a politicii economice a UE;

| D. | întrucât Uniunea are printre obiective atingerea unui nivel ridicat de responsabilizare, autonomizare și protecție a consumatorilor, precum și găsirea unui echilibru adecvat în ceea ce privește competitivitatea întreprinderilor și a economiilor din Uniune, în special prin protejarea sănătății, siguranței și intereselor economice ale consumatorilor, precum și prin promovarea drepturilor acestora la informare, educație și organizare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea are printre obiective atingerea unui nivel ridicat de responsabilizare, autonomizare și protecție a consumatorilor, precum și găsirea unui echilibru adecvat în ceea ce privește competitivitatea întreprinderilor și a economiilor din Uniune, în special prin protejarea sănătății, siguranței și intereselor economice ale consumatorilor, precum și prin promovarea drepturilor acestora la informare, educație și organizare;

| E. | întrucât consumatorii nu formează un grup unic omogen, aceste condiții de inegalitate trebuind să fie abordate în Agenda consumatorului european, deoarece există diferențe semnificative între consumatori în ceea ce privește aptitudinile consumatorilor, gradul de cunoaștere legislației, hotărârea și voința de a solicita despăgubiri; întrucât este necesar să se țină cont de principiile de nediscriminare și accesibilitate la momentul punerii în aplicare a Agendei consumatorului european; |
| --- | --- |

E.

întrucât consumatorii nu formează un grup unic omogen, aceste condiții de inegalitate trebuind să fie abordate în Agenda consumatorului european, deoarece există diferențe semnificative între consumatori în ceea ce privește aptitudinile consumatorilor, gradul de cunoaștere legislației, hotărârea și voința de a solicita despăgubiri; întrucât este necesar să se țină cont de principiile de nediscriminare și accesibilitate la momentul punerii în aplicare a Agendei consumatorului european;

| F. | întrucât trebuie să se stimuleze încrederea consumatorilor, să se îmbunătățească încrederea lor în piață și să li se permită o mai bună cunoaștere a drepturilor pe care le au, o atenție deosebită dându-se grupurilor de consumatori vulnerabili, cum ar fi copiii, persoanele vârstnice și alți consumatori vulnerabili; întrucât, în acest sens, este esențial să se ofere consumatorilor din Uniune o mai bună protecție în ceea ce privește produsele și serviciile care le pot pune în pericol siguranța sau sănătatea; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie să se stimuleze încrederea consumatorilor, să se îmbunătățească încrederea lor în piață și să li se permită o mai bună cunoaștere a drepturilor pe care le au, o atenție deosebită dându-se grupurilor de consumatori vulnerabili, cum ar fi copiii, persoanele vârstnice și alți consumatori vulnerabili; întrucât, în acest sens, este esențial să se ofere consumatorilor din Uniune o mai bună protecție în ceea ce privește produsele și serviciile care le pot pune în pericol siguranța sau sănătatea;

| G. | întrucât informațiile pertinente și adecvate presupun faptul că acestea sunt ușor accesibile, transparente, nu induc în eroare și sunt comparabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât informațiile pertinente și adecvate presupun faptul că acestea sunt ușor accesibile, transparente, nu induc în eroare și sunt comparabile;

| H. | întrucât crearea unei piețe interne care să funcționeze eficient este în concordanță cu obiectivele strategiei de la Lisabona de mărire a nivelului de creștere si de ocupare a forței de muncă, pentru a fi utilă celor 500 de milioane de consumatori europeni; |
| --- | --- |

H.

întrucât crearea unei piețe interne care să funcționeze eficient este în concordanță cu obiectivele strategiei de la Lisabona de mărire a nivelului de creștere si de ocupare a forței de muncă, pentru a fi utilă celor 500 de milioane de consumatori europeni;

| I. | întrucât comerțul electronic este extrem de util pentru toți consumatorii, dat fiind potențialul său transfrontalier imens, care le permite consumatorilor să profite la maximum de piața unică; întrucât comerțul electronic, ca mijloc de incluziune, este foarte util pentru consumatorii cu handicap sau cu mobilitate redusă și pentru cei din zonele rurale și din zonele îndepărtate; |
| --- | --- |

I.

întrucât comerțul electronic este extrem de util pentru toți consumatorii, dat fiind potențialul său transfrontalier imens, care le permite consumatorilor să profite la maximum de piața unică; întrucât comerțul electronic, ca mijloc de incluziune, este foarte util pentru consumatorii cu handicap sau cu mobilitate redusă și pentru cei din zonele rurale și din zonele îndepărtate;

| J. | întrucât incertitudinea în ceea ce privește drepturile consumatorilor legate de achizițiile transfrontaliere subminează beneficiile integrării pieței; |
| --- | --- |

J.

întrucât incertitudinea în ceea ce privește drepturile consumatorilor legate de achizițiile transfrontaliere subminează beneficiile integrării pieței;

| K. | întrucât dezvoltarea comerțului electronic este încetinită de diviziunea digitală încă existentă în rândul cetățenilor Uniunii, în special în rândul persoanelor în vârstă; întrucât majoritatea site-urilor de internet publice și private încă sunt inaccesibile pentru persoanele cu handicap sau cu grad mai mic de alfabetizare digitală; |
| --- | --- |

K.

întrucât dezvoltarea comerțului electronic este încetinită de diviziunea digitală încă existentă în rândul cetățenilor Uniunii, în special în rândul persoanelor în vârstă; întrucât majoritatea site-urilor de internet publice și private încă sunt inaccesibile pentru persoanele cu handicap sau cu grad mai mic de alfabetizare digitală;

| L. | întrucât fragmentarea pieței unice digitale pune în pericol drepturile consumatorilor; întrucât unele site-uri de internet nu sunt adecvate pentru cumpărătorii și consumatorii din străinătate; întrucât Directiva revizuită privind soluționarea alternativă a litigiilor (SAL) și Regulamentul privind soluționarea online a litigiilor (SOL) vor intra în curând în vigoare și vor furniza instrumente utile pentru consumatori, în special pentru tranzacțiile transfrontaliere; întrucât este necesară stabilirea de mecanisme corespunzătoare pentru exercitarea efectivă a acțiunilor colective; |
| --- | --- |

L.

întrucât fragmentarea pieței unice digitale pune în pericol drepturile consumatorilor; întrucât unele site-uri de internet nu sunt adecvate pentru cumpărătorii și consumatorii din străinătate; întrucât Directiva revizuită privind soluționarea alternativă a litigiilor (SAL) și Regulamentul privind soluționarea online a litigiilor (SOL) vor intra în curând în vigoare și vor furniza instrumente utile pentru consumatori, în special pentru tranzacțiile transfrontaliere; întrucât este necesară stabilirea de mecanisme corespunzătoare pentru exercitarea efectivă a acțiunilor colective;

| M. | întrucât recenta criză financiară a subliniat că se impune protecția și informarea consumatorilor în domeniul serviciilor financiare și bancare, deoarece astfel de produse ar putea avea un impact direct asupra bunăstării lor mondiale, și a subliniat, de asemenea, necesitatea unei informări imparțiale de care să beneficieze consumatorii; |
| --- | --- |

M.

întrucât recenta criză financiară a subliniat că se impune protecția și informarea consumatorilor în domeniul serviciilor financiare și bancare, deoarece astfel de produse ar putea avea un impact direct asupra bunăstării lor mondiale, și a subliniat, de asemenea, necesitatea unei informări imparțiale de care să beneficieze consumatorii;

| N. | întrucât Agenda consumatorului european stabilește măsuri de integrare a politicii UE de protecție a consumatorilor, concepute în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

N.

întrucât Agenda consumatorului european stabilește măsuri de integrare a politicii UE de protecție a consumatorilor, concepute în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| O. | întrucât actuala criză economică afectează, de asemenea, puterea de cumpărare a consumatorilor în interiorul pieței unice, în special cea a consumatorilor aflați în situații vulnerabile, cauzate de circumstanțele sociale sau financiare; întrucât, prin urmare, drepturile consumatorilor ar trebui recunoscute la nivelul necesar; |
| --- | --- |

O.

întrucât actuala criză economică afectează, de asemenea, puterea de cumpărare a consumatorilor în interiorul pieței unice, în special cea a consumatorilor aflați în situații vulnerabile, cauzate de circumstanțele sociale sau financiare; întrucât, prin urmare, drepturile consumatorilor ar trebui recunoscute la nivelul necesar;

| P. | întrucât piața internă oferă consumatorilor din Uniune acces la o gamă largă de produse și servicii de înaltă calitate la prețuri competitive; întrucât fabricarea de produse și furnizarea de servicii care respectă mediul favorizează un consum responsabil, stimulând dezvoltarea durabilă, ocuparea forței de muncă și creșterea economică; întrucât Comisia ar trebui să abordeze și să studieze noi forme de consum, cum ar fi consumul colaborativ; |
| --- | --- |

P.

întrucât piața internă oferă consumatorilor din Uniune acces la o gamă largă de produse și servicii de înaltă calitate la prețuri competitive; întrucât fabricarea de produse și furnizarea de servicii care respectă mediul favorizează un consum responsabil, stimulând dezvoltarea durabilă, ocuparea forței de muncă și creșterea economică; întrucât Comisia ar trebui să abordeze și să studieze noi forme de consum, cum ar fi consumul colaborativ;

| Q. | întrucât trebuie să se introducă adaptările necesare odată cu progresul cunoștințelor tehnico-științifice, atât în ceea ce privește siguranța alimentară, cât și siguranța altor produse de consum de bază; |
| --- | --- |

Q.

întrucât trebuie să se introducă adaptările necesare odată cu progresul cunoștințelor tehnico-științifice, atât în ceea ce privește siguranța alimentară, cât și siguranța altor produse de consum de bază;

| R. | întrucât trebuie să se consolideze rolul asociațiilor de consumatori din toate domeniile, prin adoptarea măsurilor juridice și economice necesare și sprijinindu-le în consolidarea capacităților; întrucât asociațiile de consumatori au un rol unic în garantarea încrederii și în dezvoltarea pieței unice; |
| --- | --- |

R.

întrucât trebuie să se consolideze rolul asociațiilor de consumatori din toate domeniile, prin adoptarea măsurilor juridice și economice necesare și sprijinindu-le în consolidarea capacităților; întrucât asociațiile de consumatori au un rol unic în garantarea încrederii și în dezvoltarea pieței unice;

| S. | întrucât persistă o informare insuficientă a pasagerilor în legătură cu drepturile lor, precum și cu calitatea serviciilor la care se pot aștepta și întrucât pasagerilor le este adesea dificil să depună plângeri și să le pună în aplicare; întrucât sunt necesare orientări prin care să se faciliteze și să se îmbunătățească aplicarea diferitelor reglementări în materie de drepturi ale pasagerilor pentru toate tipurile de transport; întrucât, la viitoarea revizuire a Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii, Comisia trebuie să examineze în detaliu impactul comerțului electronic și al piețelor digitale asupra comportamentului consumatorilor în industria europeană a turismului; |
| --- | --- |

S.

întrucât persistă o informare insuficientă a pasagerilor în legătură cu drepturile lor, precum și cu calitatea serviciilor la care se pot aștepta și întrucât pasagerilor le este adesea dificil să depună plângeri și să le pună în aplicare; întrucât sunt necesare orientări prin care să se faciliteze și să se îmbunătățească aplicarea diferitelor reglementări în materie de drepturi ale pasagerilor pentru toate tipurile de transport; întrucât, la viitoarea revizuire a Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii, Comisia trebuie să examineze în detaliu impactul comerțului electronic și al piețelor digitale asupra comportamentului consumatorilor în industria europeană a turismului;

| T. | întrucât legislația europeană existentă oferă protecție de bază pasagerilor pentru toate tipurile de transport, dar pentru unele dintre aceste drepturi ale pasagerilor aplicarea, monitorizarea și executarea nu sunt asigurate în mod adecvat pentru toate tipurile de transport și pe întreg teritoriul Uniunii, fapt ce împiedică libera circulație pe piața internă, afectând încrederea cetățenilor atunci când călătoresc și subminează concurența loială dintre întreprinderile de transport; |
| --- | --- |

T.

întrucât legislația europeană existentă oferă protecție de bază pasagerilor pentru toate tipurile de transport, dar pentru unele dintre aceste drepturi ale pasagerilor aplicarea, monitorizarea și executarea nu sunt asigurate în mod adecvat pentru toate tipurile de transport și pe întreg teritoriul Uniunii, fapt ce împiedică libera circulație pe piața internă, afectând încrederea cetățenilor atunci când călătoresc și subminează concurența loială dintre întreprinderile de transport;

| U. | întrucât pasagerii trebuie să poată diferenția în mod clar între costurile operaționale care nu sunt opționale, incluse în tarif, și elementele opționale în contextul sistemelor de rezervări computerizate reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) (26) în vederea creșterii transparenței prețurilor pentru consumatorii care rezervă bilete pe internet; |
| --- | --- |

U.

întrucât pasagerii trebuie să poată diferenția în mod clar între costurile operaționale care nu sunt opționale, incluse în tarif, și elementele opționale în contextul sistemelor de rezervări computerizate reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (reformare) (26) în vederea creșterii transparenței prețurilor pentru consumatorii care rezervă bilete pe internet;

| V. | întrucât cele patru obiective principale cuprinse în Comunicarea Comisiei Europene privind Agenda consumatorului european sunt: 1) îmbunătățirea siguranței consumatorilor; 2) creșterea gradului de informare; 3) consolidarea aplicării legislației și garantarea măsurilor reparatorii; și 4) adaptarea drepturilor și a politicilor-cheie la schimbările economice și societale; întrucât Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui să contribuie la transpunerea efectivă și rapidă a legislației privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât cele patru obiective principale cuprinse în Comunicarea Comisiei Europene privind Agenda consumatorului european sunt: 1) îmbunătățirea siguranței consumatorilor; 2) creșterea gradului de informare; 3) consolidarea aplicării legislației și garantarea măsurilor reparatorii; și 4) adaptarea drepturilor și a politicilor-cheie la schimbările economice și societale; întrucât Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui să contribuie la transpunerea efectivă și rapidă a legislației privind protecția consumatorilor;

| W. | întrucât Uniunea a stabilit obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 cu scopul de a atinge obiectivele pentru 2020 și de a îndeplini, până în 2050, obiectivul ca cea mai mare parte din energia furnizată să provină din surse regenerabile; |
| --- | --- |

W.

întrucât Uniunea a stabilit obiectivele de reducere a emisiilor de CO2 cu scopul de a atinge obiectivele pentru 2020 și de a îndeplini, până în 2050, obiectivul ca cea mai mare parte din energia furnizată să provină din surse regenerabile;

| X. | întrucât propunerile formulate trebuie să fie în concordanță cu cele patru obiective majore menționate, |
| --- | --- |

X.

întrucât propunerile formulate trebuie să fie în concordanță cu cele patru obiective majore menționate,

Creșterea gradului de conștientizare și de informare, sporirea siguranței și respectarea drepturilor consumatorilor

| 1. | salută abordarea holistică a Agendei consumatorului european și, în special, faptul că agenda vizează aproape toate domeniile de politică importante pentru consumatori și astfel transmite un semnal puternic privind consolidarea rolului și a importanței siguranței și drepturilor consumatorului în cadrul pieței unice și privind consolidarea rolului asociațiilor de consumatori; subliniază totuși că aceasta trebuie să se reflecte și în propuneri legislative și alte propuneri ale Comisiei; |
| --- | --- |

1.

salută abordarea holistică a Agendei consumatorului european și, în special, faptul că agenda vizează aproape toate domeniile de politică importante pentru consumatori și astfel transmite un semnal puternic privind consolidarea rolului și a importanței siguranței și drepturilor consumatorului în cadrul pieței unice și privind consolidarea rolului asociațiilor de consumatori; subliniază totuși că aceasta trebuie să se reflecte și în propuneri legislative și alte propuneri ale Comisiei;

| 2. | salută dorința Comisiei de a coopera cu comercianții și cu intermediarii în vederea promovării inițiativelor privind responsabilitatea socială a întreprinderilor, care promovează siguranța consumatorilor; consideră că Comisia ar trebui să poarte un dialog constant cu sectorul privat, astfel încât inițiativele să fie acceptate și aplicate în realitate; |
| --- | --- |

2.

salută dorința Comisiei de a coopera cu comercianții și cu intermediarii în vederea promovării inițiativelor privind responsabilitatea socială a întreprinderilor, care promovează siguranța consumatorilor; consideră că Comisia ar trebui să poarte un dialog constant cu sectorul privat, astfel încât inițiativele să fie acceptate și aplicate în realitate;

| 3. | solicită să existe posibilitatea consumatorilor de a-și exercita drepturile cu ușurință și în mod eficace în domenii de bază, inclusiv în domeniul alimentației, sănătății, energiei, serviciilor financiare și digitale, accesului la serviciile de bandă largă, în domeniul protecției datelor, transporturilor și telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

3.

solicită să existe posibilitatea consumatorilor de a-și exercita drepturile cu ușurință și în mod eficace în domenii de bază, inclusiv în domeniul alimentației, sănătății, energiei, serviciilor financiare și digitale, accesului la serviciile de bandă largă, în domeniul protecției datelor, transporturilor și telecomunicațiilor;

| 4. | solicită Comisiei să coopereze îndeaproape cu guvernele naționale în momentul prezentării campaniei de la nivelul întregii Uniuni de creștere a informării cu privire la drepturile și interesele consumatorilor; subliniază faptul că este important, pentru succesul campaniei, ca în proces să fie incluse nu numai sectorul public și organizațiile de protecție a drepturilor consumatorilor, ci și sectorul privat; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să coopereze îndeaproape cu guvernele naționale în momentul prezentării campaniei de la nivelul întregii Uniuni de creștere a informării cu privire la drepturile și interesele consumatorilor; subliniază faptul că este important, pentru succesul campaniei, ca în proces să fie incluse nu numai sectorul public și organizațiile de protecție a drepturilor consumatorilor, ci și sectorul privat;

| 5. | consideră că se impune promovarea platformelor electronice, cum ar fi rețeaua de sprijin pentru întreprinderile europene și site-ul de internet Europa ta, care contribuie la dezvoltarea pieței unice europene și furnizează informații importante pentru consumatori și pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

5.

consideră că se impune promovarea platformelor electronice, cum ar fi rețeaua de sprijin pentru întreprinderile europene și site-ul de internet Europa ta, care contribuie la dezvoltarea pieței unice europene și furnizează informații importante pentru consumatori și pentru întreprinderile mici și mijlocii;

| 6. | solicită Comisiei să prezinte o propunere referitoare la modul de îmbunătățire a informării cetățenilor cu privire la sectorul financiar, astfel încât populația să dețină informațiile necesare anterior deciziei de a obține un credit; consideră că ar trebui acordată o atenție specială generației mai tinere, precum și educării societății cu privire la creditele pe termen scurt; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să prezinte o propunere referitoare la modul de îmbunătățire a informării cetățenilor cu privire la sectorul financiar, astfel încât populația să dețină informațiile necesare anterior deciziei de a obține un credit; consideră că ar trebui acordată o atenție specială generației mai tinere, precum și educării societății cu privire la creditele pe termen scurt;

| 7. | subliniază că formarea consumatorilor reduce riscurile acestora în fața produselor periculoase sau contrafăcute, produselor financiare speculative și a publicității înșelătoare; consideră că educația, inclusiv educația financiară, și responsabilizarea consumatorilor trebuie să fie permanentă pe parcursul vieții și să înceapă din școală; subliniază că este necesar să se evite supraîncărcarea cu informații și, în schimb, subliniază că este necesar să se reducă deficitul de cunoștințe și să se îmbunătățească informarea consumatorilor prin intermediul unor informații fiabile, clare, comparabile și bine orientate; |
| --- | --- |

7.

subliniază că formarea consumatorilor reduce riscurile acestora în fața produselor periculoase sau contrafăcute, produselor financiare speculative și a publicității înșelătoare; consideră că educația, inclusiv educația financiară, și responsabilizarea consumatorilor trebuie să fie permanentă pe parcursul vieții și să înceapă din școală; subliniază că este necesar să se evite supraîncărcarea cu informații și, în schimb, subliniază că este necesar să se reducă deficitul de cunoștințe și să se îmbunătățească informarea consumatorilor prin intermediul unor informații fiabile, clare, comparabile și bine orientate;

| 8. | subliniază că nu trebuie să se uite de rolul și de educația întreprinderilor, astfel încât consumatorii să beneficieze pe deplin de drepturile pe care le au; consideră că un grad adecvat de informare a întreprinderilor cu privire la drepturilor consumatorilor este esențial pentru punerea în aplicare integrală a legislației existente în materie de protecție a consumatorilor; solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare în acest scop, punând accentul pe întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

8.

subliniază că nu trebuie să se uite de rolul și de educația întreprinderilor, astfel încât consumatorii să beneficieze pe deplin de drepturile pe care le au; consideră că un grad adecvat de informare a întreprinderilor cu privire la drepturilor consumatorilor este esențial pentru punerea în aplicare integrală a legislației existente în materie de protecție a consumatorilor; solicită Comisiei și statelor membre să adopte măsurile necesare în acest scop, punând accentul pe întreprinderile mici și mijlocii;

| 9. | subliniază faptul că, potrivit rezultatelor diverselor sondaje, consumatorii sunt preocupați pe termen lung de eventualele diferențe în calitatea produselor de aceeași marcă și cu același ambalaj distribuite în interiorul pieței unice; consideră că consumatorii din diverse state membre nu au acces la același nivel calitativ atunci când achiziționează produse de aceeași marcă și cu același ambalaj în interiorul pieței unice; subliniază faptul că orice formă de discriminare a consumatorilor nu este acceptabilă; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că, potrivit rezultatelor diverselor sondaje, consumatorii sunt preocupați pe termen lung de eventualele diferențe în calitatea produselor de aceeași marcă și cu același ambalaj distribuite în interiorul pieței unice; consideră că consumatorii din diverse state membre nu au acces la același nivel calitativ atunci când achiziționează produse de aceeași marcă și cu același ambalaj în interiorul pieței unice; subliniază faptul că orice formă de discriminare a consumatorilor nu este acceptabilă;

| 10. | solicită Comisiei să efectueze o anchetă aprofundată în acest caz, care ar permite să se evalueze dacă este necesară adaptarea legislației existente a Uniunii; solicită Comisiei să informeze Parlamentul European și consumatorii cu privire la rezultatul anchetei; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să efectueze o anchetă aprofundată în acest caz, care ar permite să se evalueze dacă este necesară adaptarea legislației existente a Uniunii; solicită Comisiei să informeze Parlamentul European și consumatorii cu privire la rezultatul anchetei;

| 11. | solicită Comisiei să instituie norme actualizate și unificate care să garanteze siguranța și autenticitatea produselor; în orice caz, speră că propunerea de modificare a Directivei 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor va garanta un nivel ridicat de siguranță a produselor de consum; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să instituie norme actualizate și unificate care să garanteze siguranța și autenticitatea produselor; în orice caz, speră că propunerea de modificare a Directivei 2001/95/CE privind siguranța generală a produselor va garanta un nivel ridicat de siguranță a produselor de consum;

| 12. | salută propunerea Comisiei de a introduce un cadru juridic pentru siguranța produselor; subliniază, în acest context, importanța supravegherii eficace a pieței, deoarece încă există produse nesigure, inclusiv produse cu marcaj CE, pe piața unică europeană; |
| --- | --- |

12.

salută propunerea Comisiei de a introduce un cadru juridic pentru siguranța produselor; subliniază, în acest context, importanța supravegherii eficace a pieței, deoarece încă există produse nesigure, inclusiv produse cu marcaj CE, pe piața unică europeană;

| 13. | cere ca consumatorii să beneficieze în siguranță de progresele științei și ale tehnologiei și să aibă acces la informații, la consiliere imparțială și la instrumentele necesare pentru a beneficia de despăgubiri corecte și eficace; |
| --- | --- |

13.

cere ca consumatorii să beneficieze în siguranță de progresele științei și ale tehnologiei și să aibă acces la informații, la consiliere imparțială și la instrumentele necesare pentru a beneficia de despăgubiri corecte și eficace;

| 14. | solicită statelor membre și Comisiei să promoveze inițiativele care vizează transpunerea rezultatelor progreselor științifice, evoluțiilor tehnologice și ale altor inovații în beneficii pentru consumatori, acordându-se atenția cuvenită legislației privind siguranța produselor de consum; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre și Comisiei să promoveze inițiativele care vizează transpunerea rezultatelor progreselor științifice, evoluțiilor tehnologice și ale altor inovații în beneficii pentru consumatori, acordându-se atenția cuvenită legislației privind siguranța produselor de consum;

| 15. | solicită o protecție a consumatorilor și o siguranță a produselor adecvate pe piață pentru bunurile de consum produse prin utilizarea nanotehnologiei sau pentru organismele modificate genetic; |
| --- | --- |

15.

solicită o protecție a consumatorilor și o siguranță a produselor adecvate pe piață pentru bunurile de consum produse prin utilizarea nanotehnologiei sau pentru organismele modificate genetic;

| 16. | subliniază necesitatea de a garanta independența și transparența expertizei științifice și a avizului de reglementare, în special în domeniul sănătății, mediului și al politicilor alimentare, cu scopul de a asigura cel mai înalt nivel de protecție a sănătății consumatorilor și cel mai ridicat grad de încredere a acestora; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea de a garanta independența și transparența expertizei științifice și a avizului de reglementare, în special în domeniul sănătății, mediului și al politicilor alimentare, cu scopul de a asigura cel mai înalt nivel de protecție a sănătății consumatorilor și cel mai ridicat grad de încredere a acestora;

| 17. | subliniază necesitatea de a oferi o mai bună protecție grupurilor de consumatori vulnerabili, cum ar fi copiii și persoanele în vârstă și alți consumatori aflați în situații de vulnerabilitate, în special în ceea ce privește transportul, serviciile financiare, energia și TIC; subliniază că este nevoie să se ia măsuri atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național pentru a oferi garanții adecvate privind protecția consumatorilor vulnerabili; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea de a oferi o mai bună protecție grupurilor de consumatori vulnerabili, cum ar fi copiii și persoanele în vârstă și alți consumatori aflați în situații de vulnerabilitate, în special în ceea ce privește transportul, serviciile financiare, energia și TIC; subliniază că este nevoie să se ia măsuri atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național pentru a oferi garanții adecvate privind protecția consumatorilor vulnerabili;

| 18. | subliniază faptul că este necesar ca statele membre și Comisia să promoveze consumul responsabil și durabil, urmărind obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020 și că este necesar să se înlesnească accesul deplin al consumatorilor la piețe din perspectiva unei economii sociale de piață cu grad ridicat de competitivitate, într-o Uniune bazată pe solidaritate; consideră că este necesar să se combată risipa alimentară, să se sporească posibilitatea ca bunurile de consum să fie folosite un timp mai îndelungat, să se promoveze reciclarea și consumul de produse la mâna a doua și să se îmbunătățească și mai mult eficiența energetică a produselor disponibile pe piața unică; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că este necesar ca statele membre și Comisia să promoveze consumul responsabil și durabil, urmărind obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020 și că este necesar să se înlesnească accesul deplin al consumatorilor la piețe din perspectiva unei economii sociale de piață cu grad ridicat de competitivitate, într-o Uniune bazată pe solidaritate; consideră că este necesar să se combată risipa alimentară, să se sporească posibilitatea ca bunurile de consum să fie folosite un timp mai îndelungat, să se promoveze reciclarea și consumul de produse la mâna a doua și să se îmbunătățească și mai mult eficiența energetică a produselor disponibile pe piața unică;

Îmbunătățirea punerii în aplicare, accelerarea executării și garantarea măsurilor reparatorii

| 19. | insistă asupra faptului că în continuare Comisia ar trebui să monitorizeze cu atenție modul în care este aplicată legislația care sprijină dezvoltarea pieței unice; solicită Comisiei să ia măsurile legale necesare împotriva statelor membre care încalcă sau care nu pun în aplicare sau nu execută legislația privind piața unică, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra faptului că în continuare Comisia ar trebui să monitorizeze cu atenție modul în care este aplicată legislația care sprijină dezvoltarea pieței unice; solicită Comisiei să ia măsurile legale necesare împotriva statelor membre care încalcă sau care nu pun în aplicare sau nu execută legislația privind piața unică, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 20. | salută și alte inițiative legislative care vizează crearea unei piețe unice pe deplin integrate, pentru a crește concurența și a mări eficiența și pentru a le oferi consumatorilor europeni mai multe posibilități de a alege; |
| --- | --- |

20.

salută și alte inițiative legislative care vizează crearea unei piețe unice pe deplin integrate, pentru a crește concurența și a mări eficiența și pentru a le oferi consumatorilor europeni mai multe posibilități de a alege;

| 21. | solicită în special Comisiei și statelor membre să asigure punerea în aplicare coerentă și în timp util a acquis-ului Uniunii în domeniul protecției consumatorilor, în special a Directivei privind drepturile consumatorilor (27), a Directivei privind practicile comerciale neloiale (28) și a Directivei privind publicitatea înșelătoare și comparativă (29); solicită, în plus, Comisiei și statelor membre să efectueze o monitorizare a eficacității acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor; subliniază dovezile care sugerează că cetățenii încă nu își cunosc drepturile în cadrul pieței unice și solicită, în consecință, Comisiei și statelor membre să promoveze mai ales disponibilitatea informațiilor clare și cuprinzătoare pentru consumatori, ca parte a procesului de punere în aplicare, precum și a informațiilor privind mecanismele privind măsurile reparatorii disponibile pentru consumatori; |
| --- | --- |

21.

solicită în special Comisiei și statelor membre să asigure punerea în aplicare coerentă și în timp util a acquis-ului Uniunii în domeniul protecției consumatorilor, în special a Directivei privind drepturile consumatorilor (27), a Directivei privind practicile comerciale neloiale (28) și a Directivei privind publicitatea înșelătoare și comparativă (29); solicită, în plus, Comisiei și statelor membre să efectueze o monitorizare a eficacității acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor; subliniază dovezile care sugerează că cetățenii încă nu își cunosc drepturile în cadrul pieței unice și solicită, în consecință, Comisiei și statelor membre să promoveze mai ales disponibilitatea informațiilor clare și cuprinzătoare pentru consumatori, ca parte a procesului de punere în aplicare, precum și a informațiilor privind mecanismele privind măsurile reparatorii disponibile pentru consumatori;

| 22. | solicită Comisiei să depună mai multe eforturi pentru a evalua gradul în care cetățenii statelor membre au acces la un cont bancar; invită Comisia să raporteze cu privire la modul în care este abordată această problemă și să prezinte Parlamentului un raport în acest sens până la sfârșitul primului trimestru al anului 2014; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să depună mai multe eforturi pentru a evalua gradul în care cetățenii statelor membre au acces la un cont bancar; invită Comisia să raporteze cu privire la modul în care este abordată această problemă și să prezinte Parlamentului un raport în acest sens până la sfârșitul primului trimestru al anului 2014;

| 23. | recomandă o mai bună utilizare a informațiilor disponibile cu privire la comportamentul consumatorilor și, în special, consideră că există posibilități de utilizare mai eficientă a rezultatelor tabloului de bord al piețelor de consum; sugerează, în consecință, ca Centrul Comun de Cercetare (JRC) să realizeze o analiză, precum și activități de monitorizare, sub forma unui proiect de cercetare finanțat, în vederea identificării domeniilor prioritare pentru cetățeni în care este nevoie de îmbunătățirea drepturilor lor în calitate de consumatori pe piața unică și, prin urmare, în vederea adaptării conținutului, formatului și a activității organizațiilor care diseminează informații către consumatori; |
| --- | --- |

23.

recomandă o mai bună utilizare a informațiilor disponibile cu privire la comportamentul consumatorilor și, în special, consideră că există posibilități de utilizare mai eficientă a rezultatelor tabloului de bord al piețelor de consum; sugerează, în consecință, ca Centrul Comun de Cercetare (JRC) să realizeze o analiză, precum și activități de monitorizare, sub forma unui proiect de cercetare finanțat, în vederea identificării domeniilor prioritare pentru cetățeni în care este nevoie de îmbunătățirea drepturilor lor în calitate de consumatori pe piața unică și, prin urmare, în vederea adaptării conținutului, formatului și a activității organizațiilor care diseminează informații către consumatori;

| 24. | subliniază faptul că politicile UE trebuie să promoveze colaborarea asociațiilor de consumatori cu instituțiile publice din toate domeniile, punându-se la dispoziție mijloacele economice necesare, și să încurajeze schimbul de bune practici și de cunoștințe între aceste asociații; consideră că ar trebui să se înființeze un registru european al asociațiilor care să permită constituirea unor astfel de asociații; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că politicile UE trebuie să promoveze colaborarea asociațiilor de consumatori cu instituțiile publice din toate domeniile, punându-se la dispoziție mijloacele economice necesare, și să încurajeze schimbul de bune practici și de cunoștințe între aceste asociații; consideră că ar trebui să se înființeze un registru european al asociațiilor care să permită constituirea unor astfel de asociații;

Adaptarea drepturilor și a politicilor-cheie la schimbările economice și societale

| 25. | consideră că Comisia ar trebui să se concentreze nu numai asupra cumpărării de conținut digital, ci și asupra modalităților de promovare a vânzării de bunuri și servicii în mediul digital și de sporire a încrederii consumatorilor, astfel încât aceștia să cunoască modul în care își pot apăra drepturile și pot soluționa litigiile în cazul în care cumpără un produs sau serviciu de calitate inferioară; |
| --- | --- |

25.

consideră că Comisia ar trebui să se concentreze nu numai asupra cumpărării de conținut digital, ci și asupra modalităților de promovare a vânzării de bunuri și servicii în mediul digital și de sporire a încrederii consumatorilor, astfel încât aceștia să cunoască modul în care își pot apăra drepturile și pot soluționa litigiile în cazul în care cumpără un produs sau serviciu de calitate inferioară;

| 26. | solicită Comisiei să acorde o atenție specială protecției consumatorilor în ceea ce privește creditele pe termen scurt, deoarece în vremuri de criză persoanele foarte vulnerabile sunt cele care utilizează aceste produse financiare fără a realiza pe deplin care sunt obligațiile și riscurile lor în calitate de persoană care contractează un împrumut; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să acorde o atenție specială protecției consumatorilor în ceea ce privește creditele pe termen scurt, deoarece în vremuri de criză persoanele foarte vulnerabile sunt cele care utilizează aceste produse financiare fără a realiza pe deplin care sunt obligațiile și riscurile lor în calitate de persoană care contractează un împrumut;

| 27. | reamintește că informațiile adecvate și pertinente pentru consumatori trebuie să fie însoțite de măsuri de responsabilizare cu scopul de a permite acestora să beneficieze pe deplin de oportunitățile existente pe piața internă; |
| --- | --- |

27.

reamintește că informațiile adecvate și pertinente pentru consumatori trebuie să fie însoțite de măsuri de responsabilizare cu scopul de a permite acestora să beneficieze pe deplin de oportunitățile existente pe piața internă;

| 28. | solicită Comisiei să coopereze cu Parlamentul European și cu autoritățile naționale în vederea îmbunătățirii informațiilor disponibile pentru consumatori cu privire la modul în care să aceștia își pot gestiona mai bine consumul casnic de energie; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să coopereze cu Parlamentul European și cu autoritățile naționale în vederea îmbunătățirii informațiilor disponibile pentru consumatori cu privire la modul în care să aceștia își pot gestiona mai bine consumul casnic de energie;

| 29. | observă faptul că se impune realizarea proiectelor transfrontaliere din domeniul energiei incluse în programul mecanismul Conectarea Europei (MCE), deoarece acesta va promova concurența dintre furnizorii de electricitate și gaze și va crește independența sectorului energetic din statele membre; |
| --- | --- |

29.

observă faptul că se impune realizarea proiectelor transfrontaliere din domeniul energiei incluse în programul mecanismul Conectarea Europei (MCE), deoarece acesta va promova concurența dintre furnizorii de electricitate și gaze și va crește independența sectorului energetic din statele membre;

| 30. | solicită consolidarea politicii Uniunii în materie de concurență și ca promovarea drepturilor consumatorilor să ocupe poziția centrală în cadrul acestui proces; consideră că această readaptare are o importanță deosebită pentru dezvoltarea unei piețe unice digitale solide; subliniază, în acest sens, rolul important al site-urilor de internet de comparare a prețurilor și necesitatea garantării independenței acestora; |
| --- | --- |

30.

solicită consolidarea politicii Uniunii în materie de concurență și ca promovarea drepturilor consumatorilor să ocupe poziția centrală în cadrul acestui proces; consideră că această readaptare are o importanță deosebită pentru dezvoltarea unei piețe unice digitale solide; subliniază, în acest sens, rolul important al site-urilor de internet de comparare a prețurilor și necesitatea garantării independenței acestora;

| 31. | solicită Comisiei și statelor membre să aprobe resursele necesare pentru aplicarea eficace a agendei, în ceea ce privește mai ales cadrul financiar multianual 2014-2020, și să realizeze evaluări sistematice ale impactului acesteia; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei și statelor membre să aprobe resursele necesare pentru aplicarea eficace a agendei, în ceea ce privește mai ales cadrul financiar multianual 2014-2020, și să realizeze evaluări sistematice ale impactului acesteia;

Comerțul electronic

| 32. | subliniază că dezvoltarea tot mai rapidă a comerțului electronic este de o importanță majoră în ceea ce îi privește pe consumatori, oferind o gamă vastă de alegeri, în special celor care locuiesc în zone mai puțin accesibile, îndepărtate sau periferice, precum și celor cu mobilitate redusă, care altfel nu ar avea acces la o gamă largă de bunuri; |
| --- | --- |

32.

subliniază că dezvoltarea tot mai rapidă a comerțului electronic este de o importanță majoră în ceea ce îi privește pe consumatori, oferind o gamă vastă de alegeri, în special celor care locuiesc în zone mai puțin accesibile, îndepărtate sau periferice, precum și celor cu mobilitate redusă, care altfel nu ar avea acces la o gamă largă de bunuri;

| 33. | solicită Comisiei să ia măsuri de combatere a tratamentului inegal al consumatorilor de pe piața unică cauzat de limitările actuale asupra vânzărilor la distanță aplicate de întreprinderile implicate în activități transfrontaliere de vânzare la distanță; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să ia măsuri de combatere a tratamentului inegal al consumatorilor de pe piața unică cauzat de limitările actuale asupra vânzărilor la distanță aplicate de întreprinderile implicate în activități transfrontaliere de vânzare la distanță;

| 34. | subliniază că nu toți consumatorii au posibilitatea sau competențele necesare pentru a utiliza internetul și, prin urmare, consumatorilor ar trebui să li se ofere servicii prin mijloace multiple; |
| --- | --- |

34.

subliniază că nu toți consumatorii au posibilitatea sau competențele necesare pentru a utiliza internetul și, prin urmare, consumatorilor ar trebui să li se ofere servicii prin mijloace multiple;

| 35. | subliniază faptul că încrederea consumatorului este esențială pentru comerțul electronic, atât la nivel național, cât și transfrontalier; subliniază că este nevoie ca să asigure calitatea, siguranța, trasabilitatea și autenticitatea produselor, să se evite practicile ilegale sau neloiale și să se respecte normele privind protecția datelor cu caracter personal, asigurând, după caz, exprimarea consimțământului explicit și în cunoștință de cauză al consumatorului cu privire la utilizarea datelor personale; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că încrederea consumatorului este esențială pentru comerțul electronic, atât la nivel național, cât și transfrontalier; subliniază că este nevoie ca să asigure calitatea, siguranța, trasabilitatea și autenticitatea produselor, să se evite practicile ilegale sau neloiale și să se respecte normele privind protecția datelor cu caracter personal, asigurând, după caz, exprimarea consimțământului explicit și în cunoștință de cauză al consumatorului cu privire la utilizarea datelor personale;

| 36. | subliniază că protecția datelor cu caracter personal este o condiție esențială pentru protecția consumatorului și pentru funcționarea și creșterea pieței unice digitale; |
| --- | --- |

36.

subliniază că protecția datelor cu caracter personal este o condiție esențială pentru protecția consumatorului și pentru funcționarea și creșterea pieței unice digitale;

| 37. | subliniază faptul că consumatorii se așteptată la servicii de livrare rapide, fiabile și competitive pentru comerțul electronic și că serviciile de livrare eficace sunt necesare pentru a garanta încrederea consumatorilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că consumatorii se așteptată la servicii de livrare rapide, fiabile și competitive pentru comerțul electronic și că serviciile de livrare eficace sunt necesare pentru a garanta încrederea consumatorilor;

Serviciile financiare, produsele de investiții și criza economică

| 38. | salută măsurile pe care Comisia le are în vedere în domeniul serviciilor financiare și subliniază nevoia unui cadru juridic cuprinzător care să garanteze servicii independente de consiliere a consumatorilor, în special în domeniul serviciilor financiare; subliniază faptul că informațiile despre piață trebuie să fie fiabile, clare și comparabile și trebuie să fie accesibile în format electronic și sub alte forme; subliniază că este nevoie să se ia măsuri judiciare împotriva practicilor comerciale neloiale sau a clauzele contractuale abuzive; subliniază nevoia de a proteja consumatorii înșelați de un produs financiar; |
| --- | --- |

38.

salută măsurile pe care Comisia le are în vedere în domeniul serviciilor financiare și subliniază nevoia unui cadru juridic cuprinzător care să garanteze servicii independente de consiliere a consumatorilor, în special în domeniul serviciilor financiare; subliniază faptul că informațiile despre piață trebuie să fie fiabile, clare și comparabile și trebuie să fie accesibile în format electronic și sub alte forme; subliniază că este nevoie să se ia măsuri judiciare împotriva practicilor comerciale neloiale sau a clauzele contractuale abuzive; subliniază nevoia de a proteja consumatorii înșelați de un produs financiar;

| 39. | ia act de noua propunere de regulament (COM(2013)0130 din 13 martie 2013) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 261/2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și a Regulamentului (CE) nr. 2027/97 privind răspunderea operatorilor de transport aerian privind transportul aerian al pasagerilor și al bagajelor acestora; solicită ca lista drepturilor comune ale pasagerilor pentru toate tipurile de transport să fie difuzată la scară largă, într-o formă concisă și în toate limbile oficiale ale Uniunii; |
| --- | --- |

39.

ia act de noua propunere de regulament (COM(2013)0130 din 13 martie 2013) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 261/2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și a Regulamentului (CE) nr. 2027/97 privind răspunderea operatorilor de transport aerian privind transportul aerian al pasagerilor și al bagajelor acestora; solicită ca lista drepturilor comune ale pasagerilor pentru toate tipurile de transport să fie difuzată la scară largă, într-o formă concisă și în toate limbile oficiale ale Uniunii;

| 40. | insistă asupra necesității de a sprijini dreptul de acces la un cont de plăți de bază pentru toți consumatorii și de a pune la dispoziția acestora informații clare și relevante cu privire la produsele de investiții, după cum se prevede, printre altele, în propunerea de regulament privind documentele cu informații cheie referitoare la produsele de investiții (COM(2012)0352); subliniază ca se impun norme stricte pentru reglementarea piețelor financiare; subliniază faptul că actuala criză economică și financiară slăbește poziția unui număr mare de consumatori, aceștia devenind din ce în ce mai vulnerabili și că nesiguranța din ce în ce mai mare a locurilor de muncă, creșterea nivelului șomajului și pierderea puterii de cumpărare accentuează inegalitățile; solicită Comisiei ca, în elaborarea politicilor, să ia în considerare aceste situații noi; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra necesității de a sprijini dreptul de acces la un cont de plăți de bază pentru toți consumatorii și de a pune la dispoziția acestora informații clare și relevante cu privire la produsele de investiții, după cum se prevede, printre altele, în propunerea de regulament privind documentele cu informații cheie referitoare la produsele de investiții (COM(2012)0352); subliniază ca se impun norme stricte pentru reglementarea piețelor financiare; subliniază faptul că actuala criză economică și financiară slăbește poziția unui număr mare de consumatori, aceștia devenind din ce în ce mai vulnerabili și că nesiguranța din ce în ce mai mare a locurilor de muncă, creșterea nivelului șomajului și pierderea puterii de cumpărare accentuează inegalitățile; solicită Comisiei ca, în elaborarea politicilor, să ia în considerare aceste situații noi;

Cooperarea între autoritățile europene și naționale și organizațiile de consumatori

| 41. | subliniază necesitatea unei colaborări strânse între autoritățile europene, naționale și locale și asociațiile de consumatori pentru stabilirea de mecanisme de consultare și pentru implementarea măsurilor prevăzute în agendă; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea unei colaborări strânse între autoritățile europene, naționale și locale și asociațiile de consumatori pentru stabilirea de mecanisme de consultare și pentru implementarea măsurilor prevăzute în agendă;

| 42. | solicită Comisiei ca sistemul de notificare RAPEX (Sistemul de alertă rapidă pentru produsele nealimentare) să fie mai transparent și mai eficace; subliniază faptul că trebuie să se dezvolte rețelele ECC (Rețeaua Centrelor Europene ale Consumatorilor) și CPC (Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor); consideră că Comisia ar trebui să analizeze instituirea unui sistem similar cu RAPEX pentru servicii; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei ca sistemul de notificare RAPEX (Sistemul de alertă rapidă pentru produsele nealimentare) să fie mai transparent și mai eficace; subliniază faptul că trebuie să se dezvolte rețelele ECC (Rețeaua Centrelor Europene ale Consumatorilor) și CPC (Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor); consideră că Comisia ar trebui să analizeze instituirea unui sistem similar cu RAPEX pentru servicii;

Soluționarea litigiilor și măsurile reparatorii

| 43. | subliniază faptul că mecanismele de acordare a reparațiilor, cum ar fi soluționarea alternativă a litigiilor (SAL) sau soluționarea online a litigiilor (SOL), trebuie să fie rapide, accesibile și eficace; subliniază că un acces eficient la justiție în litigiile transfrontaliere nu ar trebui împiedicat de dificultățile care rezultă din caracterul transfrontalier al unui litigiu, de lipsa de resurse sau de lipsa de informații privind accesibilitatea ajutorului juridic; prin urmare, solicită o mai bună punere în aplicare a Directivei 2003/8/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 și, dacă este necesar, revizuirea acesteia pentru a-i remedia deficiențele; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că mecanismele de acordare a reparațiilor, cum ar fi soluționarea alternativă a litigiilor (SAL) sau soluționarea online a litigiilor (SOL), trebuie să fie rapide, accesibile și eficace; subliniază că un acces eficient la justiție în litigiile transfrontaliere nu ar trebui împiedicat de dificultățile care rezultă din caracterul transfrontalier al unui litigiu, de lipsa de resurse sau de lipsa de informații privind accesibilitatea ajutorului juridic; prin urmare, solicită o mai bună punere în aplicare a Directivei 2003/8/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 și, dacă este necesar, revizuirea acesteia pentru a-i remedia deficiențele;

| 44. | subliniază că mecanismele SAL și SOL nu pot înlocui un mecanism de recurs colectiv; prin urmare, solicită Comisiei să analizeze măsuri care să vizeze crearea unui mecanism de recurs colectiv coerent la nivelul Uniunii în materie de protecție a consumatorilor, care să poată fi aplicat cazurilor transfrontaliere; subliniază faptul că inițiativele necoordonate existente în Uniune ar putea conduce la fragmentare; subliniază că, pentru a asigura eficiența acțiunilor colective în despăgubire și pentru a evita potențialele abuzuri, abordarea Uniunii în materie de acțiuni colective în despăgubire ar trebui să includă doar acțiunile reprezentative ale entităților recunoscute oficial la nivel național (autorități publice, precum avocatul poporului sau organizațiile de consumatori); insistă asupra necesității de a avea o abordare la nivelul Uniunii a acțiunilor colective în despăgubire pe baza principiului participării; |
| --- | --- |

44.

subliniază că mecanismele SAL și SOL nu pot înlocui un mecanism de recurs colectiv; prin urmare, solicită Comisiei să analizeze măsuri care să vizeze crearea unui mecanism de recurs colectiv coerent la nivelul Uniunii în materie de protecție a consumatorilor, care să poată fi aplicat cazurilor transfrontaliere; subliniază faptul că inițiativele necoordonate existente în Uniune ar putea conduce la fragmentare; subliniază că, pentru a asigura eficiența acțiunilor colective în despăgubire și pentru a evita potențialele abuzuri, abordarea Uniunii în materie de acțiuni colective în despăgubire ar trebui să includă doar acțiunile reprezentative ale entităților recunoscute oficial la nivel național (autorități publice, precum avocatul poporului sau organizațiile de consumatori); insistă asupra necesității de a avea o abordare la nivelul Uniunii a acțiunilor colective în despăgubire pe baza principiului participării;

| 45. | subliniază necesitatea de a asigura accesibilitatea, în cadrul Uniunii, a bunurilor și serviciilor care acoperă domenii precum mediul urban, transportul și TIC; îndeamnă Comisia să propună un act european ambițios privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea de a asigura accesibilitatea, în cadrul Uniunii, a bunurilor și serviciilor care acoperă domenii precum mediul urban, transportul și TIC; îndeamnă Comisia să propună un act european ambițios privind accesibilitatea;

| 46. | subliniază că următorul cadru financiar multianual 2014-2020 trebuie să permită Agendei consumatorului european să beneficieze de o finanțare suficient de ambițioasă; |
| --- | --- |

46.

subliniază că următorul cadru financiar multianual 2014-2020 trebuie să permită Agendei consumatorului european să beneficieze de o finanțare suficient de ambițioasă;

o

o o

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 270, 7.10.1998, p. 48.

(2)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(3)  JO L 404, 30.12.2006, p. 39.

(4)  JO L 378, 27.12.2006, p. 72.

(5)  JO L 332, 18.12.2007, p. 27.

(6)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 17.

(7)  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(8)  JO L 170, 30.6.2009, p. 1.

(9)  JO L 98, 16.4.2005, p. 47.

(10)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 1..

(11)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(12)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

(13)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 1.

(14)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 19.

(15)  JO C 390 E, 18.12.2012, p. 145.

(16)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 9.

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0371.

(18)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0099.

(20)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(21)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0491.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0021

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0209.

(24)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0211.

(25)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0468.

(26)  JO L 293, 31.10.2008, p. 3.

(27)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64-88.

(28)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22-39.

(29)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21-27.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/12

---

P7_TA(2013)0240

Îmbunătățirea accesului la justiție: asistența judiciară acordată în litigiile civile și comerciale transfrontaliere

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la justiție: asistența judiciară acordată în litigiile civile și comerciale transfrontaliere (2012/2101(INI))

(2016/C 065/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2003/8/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de îmbunătățire a accesului la justiție în litigiile transfrontaliere prin stabilirea unor norme minime comune privind asistența judiciară acordată în astfel de litigii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/8/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de îmbunătățire a accesului la justiție în litigiile transfrontaliere prin stabilirea unor norme minime comune privind asistența judiciară acordată în astfel de litigii (1),

| — | având în vedere Raportul din 23 februarie 2012 al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European privind aplicarea Directivei 2003/8/EC de îmbunătățire a accesului la justiție în litigiile transfrontaliere prin stabilirea unor norme minime comune privind asistența juridică acordată în astfel de litigii (COM(2012)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 23 februarie 2012 al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European privind aplicarea Directivei 2003/8/EC de îmbunătățire a accesului la justiție în litigiile transfrontaliere prin stabilirea unor norme minime comune privind asistența juridică acordată în astfel de litigii (COM(2012)0071),

| — | având în vedere articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 privind accesul internațional la justiție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 privind accesul internațional la justiție,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0161/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0161/2013),

| A. | întrucât articolul 47 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că „asistența juridică gratuită se acordă celor care nu dispun de resurse suficiente, în măsura în care aceasta este necesară pentru a-i asigura accesul efectiv la justiție”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 47 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că „asistența juridică gratuită se acordă celor care nu dispun de resurse suficiente, în măsura în care aceasta este necesară pentru a-i asigura accesul efectiv la justiție”;

| B. | întrucât Directiva 2003/8/CE a Consiliului cuprinde prevederi menite să asigure că cetățenii implicați în litigii transfrontaliere au acces la justiție; |
| --- | --- |

B.

întrucât Directiva 2003/8/CE a Consiliului cuprinde prevederi menite să asigure că cetățenii implicați în litigii transfrontaliere au acces la justiție;

| C. | întrucât directiva, în principala sa prevedere, statuează că asistența judiciară nu poate fi refuzată pentru simplul motiv că un litigiu este de natură transfrontalieră, fiecare stat membru păstrându-și, astfel, propriul său sistem de asistență judiciară la care trebuie, însă, să acorde acces persoanelor din alte state membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât directiva, în principala sa prevedere, statuează că asistența judiciară nu poate fi refuzată pentru simplul motiv că un litigiu este de natură transfrontalieră, fiecare stat membru păstrându-și, astfel, propriul său sistem de asistență judiciară la care trebuie, însă, să acorde acces persoanelor din alte state membre;

| D. | întrucât directiva stabilește condițiile pentru acordarea de asistență judiciară transfrontalieră legate în special de resursele financiare, fondul litigiului și caracterul transfrontalier al acestuia; |
| --- | --- |

D.

întrucât directiva stabilește condițiile pentru acordarea de asistență judiciară transfrontalieră legate în special de resursele financiare, fondul litigiului și caracterul transfrontalier al acestuia;

| E. | întrucât asistența judiciară trebuie acordată numai persoanelor cărora resursele financiare nu le permit accesul la justiție fără o asemenea asistență; |
| --- | --- |

E.

întrucât asistența judiciară trebuie acordată numai persoanelor cărora resursele financiare nu le permit accesul la justiție fără o asemenea asistență;

| F. | întrucât aceste resurse sunt evaluate pe baza orientărilor în vigoare în statul membru al instanței, în mai multe state membre fiind în vigoare praguri fixe; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste resurse sunt evaluate pe baza orientărilor în vigoare în statul membru al instanței, în mai multe state membre fiind în vigoare praguri fixe;

| G. | întrucât aceste praguri diferă în mod considerabil de la un stat membru la altul, iar o persoană care este considerată a avea nevoie de asistență judiciară într-un stat membru s-ar putea să nu fie considerată în același fel în alt stat membru, și întrucât articolul 5 alineatul (4) din directivă recunoaște, într-o anumită măsură, această problemă; |
| --- | --- |

G.

întrucât aceste praguri diferă în mod considerabil de la un stat membru la altul, iar o persoană care este considerată a avea nevoie de asistență judiciară într-un stat membru s-ar putea să nu fie considerată în același fel în alt stat membru, și întrucât articolul 5 alineatul (4) din directivă recunoaște, într-o anumită măsură, această problemă;

| H. | întrucât, pentru a se găsi soluții la aceste discrepanțe, ar trebui să se ia în considerare eventualitatea în care unei persoane ar trebui să i se permită, de asemenea, să solicite asistență judiciară în statul în care își are reședința, iar decizia privind solicitarea să fie luată de autoritățile din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a se găsi soluții la aceste discrepanțe, ar trebui să se ia în considerare eventualitatea în care unei persoane ar trebui să i se permită, de asemenea, să solicite asistență judiciară în statul în care își are reședința, iar decizia privind solicitarea să fie luată de autoritățile din statul membru respectiv;

| I. | întrucât, pentru a facilita lucrurile atât pentru cetățeni, cât și pentru autoritățile care aplică directiva, ar trebui ca celor dintâi să li se ofere opțiunea ca, în cazul unei cereri de asistență judiciară transfrontalieră, decizia cu privire la cerere să fie luată fie în statul membru de reședință, fie în statul membru în care este situată instanța ori în care decizia trebuie aplicată; |
| --- | --- |

I.

întrucât, pentru a facilita lucrurile atât pentru cetățeni, cât și pentru autoritățile care aplică directiva, ar trebui ca celor dintâi să li se ofere opțiunea ca, în cazul unei cereri de asistență judiciară transfrontalieră, decizia cu privire la cerere să fie luată fie în statul membru de reședință, fie în statul membru în care este situată instanța ori în care decizia trebuie aplicată;

| J. | întrucât, în cazul în care se oferă o astfel de opțiune, autoritățile statului membru ar fi în măsură să aplice propriile criterii în loc să fie nevoite să transmită cererea sau să urmeze condițiile și orientările altor state membre; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în cazul în care se oferă o astfel de opțiune, autoritățile statului membru ar fi în măsură să aplice propriile criterii în loc să fie nevoite să transmită cererea sau să urmeze condițiile și orientările altor state membre;

| K. | întrucât persoanelor al căror drept de a primi asistență judiciară a fost recunoscut în statul membru de reședință ar putea primi un certificat în acest sens, care ar fi acceptat de autoritățile statului membru în care este situată instanța ori în care trebuia aplicată decizia; |
| --- | --- |

K.

întrucât persoanelor al căror drept de a primi asistență judiciară a fost recunoscut în statul membru de reședință ar putea primi un certificat în acest sens, care ar fi acceptat de autoritățile statului membru în care este situată instanța ori în care trebuia aplicată decizia;

| L. | întrucât, în conformitate cu dispozițiile directivei, asistența judiciară transfrontalieră acoperă, de asemenea, cheltuielile suplimentare direct legate de natura transfrontalieră a litigiului, cum ar fi cheltuielile de interpretare, traducere și de deplasare; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în conformitate cu dispozițiile directivei, asistența judiciară transfrontalieră acoperă, de asemenea, cheltuielile suplimentare direct legate de natura transfrontalieră a litigiului, cum ar fi cheltuielile de interpretare, traducere și de deplasare;

| M. | întrucât informațiile care explică asistența disponibilă pentru cetățean în materie judiciară trebuie să fie într-una din limbile oficiale ale Uniunii, astfel încât să se garanteze faptul că cetățeanul a fost informat într-o limbă pe care o înțelege; |
| --- | --- |

M.

întrucât informațiile care explică asistența disponibilă pentru cetățean în materie judiciară trebuie să fie într-una din limbile oficiale ale Uniunii, astfel încât să se garanteze faptul că cetățeanul a fost informat într-o limbă pe care o înțelege;

| N. | întrucât Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 privind accesul internațional la justiție cuprinde dispoziții similare la nivel internațional, însă este aplicată doar de 17 din cele 27 de state membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 privind accesul internațional la justiție cuprinde dispoziții similare la nivel internațional, însă este aplicată doar de 17 din cele 27 de state membre;

| O. | întrucât, prin urmare, celelalte state membre ar trebui încurajate să semneze sau să ratifice Convenția, |
| --- | --- |

O.

întrucât, prin urmare, celelalte state membre ar trebui încurajate să semneze sau să ratifice Convenția,

Aplicarea Directivei 2003/8/CE

| 1. | felicită Comisia pentru prezentarea raportului său privind aplicarea Directivei 2003/8/CE; |
| --- | --- |

1.

felicită Comisia pentru prezentarea raportului său privind aplicarea Directivei 2003/8/CE;

| 2. | regretă faptul că Comisia nu abordează în mod specific procedurile europene în cazul cărora se aplică Directiva privind asistența judiciară, cum ar fi procedura europeană privind cererile cu valoare redusă, în pofida faptului că aplicarea acesteia la procedura menționată mai sus ar fi putut fi, desigur, analizată în perioada 1.1.2009 – 31.12.2010; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că Comisia nu abordează în mod specific procedurile europene în cazul cărora se aplică Directiva privind asistența judiciară, cum ar fi procedura europeană privind cererile cu valoare redusă, în pofida faptului că aplicarea acesteia la procedura menționată mai sus ar fi putut fi, desigur, analizată în perioada 1.1.2009 – 31.12.2010;

| 3. | constată cu satisfacție că toate statele membre au transpus directiva în legislația națională; ia act, totuși, de faptul că interpretarea domeniului de aplicare a directivei diferă, în anumite privințe, de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

3.

constată cu satisfacție că toate statele membre au transpus directiva în legislația națională; ia act, totuși, de faptul că interpretarea domeniului de aplicare a directivei diferă, în anumite privințe, de la un stat membru la altul;

| 4. | subliniază că un alt raport ar trebui să cuprindă numărul și natura cazurilor pentru fiecare țară pentru a obține o imagine mai detaliată și mai concludentă privind folosirea acestui instrument; |
| --- | --- |

4.

subliniază că un alt raport ar trebui să cuprindă numărul și natura cazurilor pentru fiecare țară pentru a obține o imagine mai detaliată și mai concludentă privind folosirea acestui instrument;

Creșterea gradului de sensibilizare cu privire la dreptul la asistență judiciară transfrontalieră

| 5. | regretă faptul că relativ puține persoane și puțini practicieni par a fi informați cu privire la drepturile pe care le conferă directiva; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că relativ puține persoane și puțini practicieni par a fi informați cu privire la drepturile pe care le conferă directiva;

| 6. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri de creștere a gradului de sensibilizare privind dreptul la asistență judiciară transfrontalieră în materie civilă și comercială, și să mărească, astfel, libera circulație a persoanelor; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și statele membre să adopte măsuri de creștere a gradului de sensibilizare privind dreptul la asistență judiciară transfrontalieră în materie civilă și comercială, și să mărească, astfel, libera circulație a persoanelor;

| 7. | recunoaște buna activitate desfășurată de portalul e-Justiție al UE, de rețeaua judiciară a UE, precum și de e-CODEX (comunicare e-justiție prin intermediul schimburilor de date online), în special prin disponibilitatea, pe portalul e-justiție al UE, a formularelor de asistență judiciară prevăzute în Directiva Consiliului 2003/8/CE; solicită, totuși, o mai mare claritate și un acces mai ușor la aceste formulare de asistență judiciară și la formularele naționale de asistență judiciară pe toate aceste platforme, incluzând informații clare și practice cu privire la cea mai bună modalitate de a solicita asistență judiciară în diferitele state membre în cadrul unor litigii civile și comerciale transfrontaliere; |
| --- | --- |

7.

recunoaște buna activitate desfășurată de portalul e-Justiție al UE, de rețeaua judiciară a UE, precum și de e-CODEX (comunicare e-justiție prin intermediul schimburilor de date online), în special prin disponibilitatea, pe portalul e-justiție al UE, a formularelor de asistență judiciară prevăzute în Directiva Consiliului 2003/8/CE; solicită, totuși, o mai mare claritate și un acces mai ușor la aceste formulare de asistență judiciară și la formularele naționale de asistență judiciară pe toate aceste platforme, incluzând informații clare și practice cu privire la cea mai bună modalitate de a solicita asistență judiciară în diferitele state membre în cadrul unor litigii civile și comerciale transfrontaliere;

| 8. | invită, prin urmare, Comisia și statele membre să lanseze o campanie de informare eficace pentru a viza un număr mare de potențiali beneficiari și practicieni ai dreptului; |
| --- | --- |

8.

invită, prin urmare, Comisia și statele membre să lanseze o campanie de informare eficace pentru a viza un număr mare de potențiali beneficiari și practicieni ai dreptului;

| 9. | consideră că nici alte proceduri europene, cum sunt procedura europeană privind cererile cu valoare redusă sau procedura privind somația europeană de plată, nu sunt bine cunoscute și că, dacă actuala politică în materie de informare va persista, cunoașterea lor nu se va ameliora; |
| --- | --- |

9.

consideră că nici alte proceduri europene, cum sunt procedura europeană privind cererile cu valoare redusă sau procedura privind somația europeană de plată, nu sunt bine cunoscute și că, dacă actuala politică în materie de informare va persista, cunoașterea lor nu se va ameliora;

| 10. | evidențiază faptul că noile tehnologii și instrumente de comunicare ar putea fi folosite pentru a facilita accesul la informațiile referitoare la asistența judiciară; recomandă, prin urmare, Comisiei și statelor membre să utilizeze o gamă largă de canale de comunicare, incluzând campanii de informare pe internet și platforme interactive precum portalul e-Justiție, ca modalități rentabile de a comunica cu cetățenii; |
| --- | --- |

10.

evidențiază faptul că noile tehnologii și instrumente de comunicare ar putea fi folosite pentru a facilita accesul la informațiile referitoare la asistența judiciară; recomandă, prin urmare, Comisiei și statelor membre să utilizeze o gamă largă de canale de comunicare, incluzând campanii de informare pe internet și platforme interactive precum portalul e-Justiție, ca modalități rentabile de a comunica cu cetățenii;

| 11. | scoate în evidență faptul că, pentru a asigura continuitatea procedurilor inițiate, capacitatea de stocare temporară și permanentă a formularelor necesare pentru asistența judiciară trebuie îmbunătățită, ca și formularele pentru alte proceduri, în special procedurile privind cererile cu valoare redusă și somația europeană de plată asigurând, printre altele, că sunt la fel de vizibile în toate limbile, inclusiv pe site-ul Atlasul judiciar european în materie civilă și portalul european e-Justiție; solicită Comisiei să ia neîntârziat măsuri în acest sens; |
| --- | --- |

11.

scoate în evidență faptul că, pentru a asigura continuitatea procedurilor inițiate, capacitatea de stocare temporară și permanentă a formularelor necesare pentru asistența judiciară trebuie îmbunătățită, ca și formularele pentru alte proceduri, în special procedurile privind cererile cu valoare redusă și somația europeană de plată asigurând, printre altele, că sunt la fel de vizibile în toate limbile, inclusiv pe site-ul Atlasul judiciar european în materie civilă și portalul european e-Justiție; solicită Comisiei să ia neîntârziat măsuri în acest sens;

Asigurarea unui sprijin juridic competent

| 12. | consideră că ar trebui create baze de date care să cuprindă profesioniștii din domeniul dreptului ce posedă suficiente abilități lingvistice și competențe în domeniul dreptului comparat pentru a-și exercita profesia în cazuri de asistență judiciară transfrontalieră, asigurându-se, astfel, că sunt numiți profesioniști din domeniul dreptului care sunt în măsură să-și exercite profesia în astfel de cazuri; deși recunoaște că bazele de date juridice frontaliere existente, precum platforma Find-a-Lawyer („Găsește-un-avocat”), constituie exemple de bune practici în domeniu, solicită dezvoltarea în continuare a unor astfel de instrumente în scopul integrării lor într-o bază de date a profesioniștilor din domeniul dreptului pe portalul e-Justiție; |
| --- | --- |

12.

consideră că ar trebui create baze de date care să cuprindă profesioniștii din domeniul dreptului ce posedă suficiente abilități lingvistice și competențe în domeniul dreptului comparat pentru a-și exercita profesia în cazuri de asistență judiciară transfrontalieră, asigurându-se, astfel, că sunt numiți profesioniști din domeniul dreptului care sunt în măsură să-și exercite profesia în astfel de cazuri; deși recunoaște că bazele de date juridice frontaliere existente, precum platforma Find-a-Lawyer („Găsește-un-avocat”), constituie exemple de bune practici în domeniu, solicită dezvoltarea în continuare a unor astfel de instrumente în scopul integrării lor într-o bază de date a profesioniștilor din domeniul dreptului pe portalul e-Justiție;

| 13. | sugerează că ar fi de dorit să se creeze programe speciale de formare pentru a asigura practicienilor din domeniul dreptului competențe transfrontaliere, punându-se accentul pe cursuri de limbă și drept comparat; îndeamnă Comisia să sprijine, în cooperare cu statele membre, formarea specifică a avocaților care oferă asistență judiciară; |
| --- | --- |

13.

sugerează că ar fi de dorit să se creeze programe speciale de formare pentru a asigura practicienilor din domeniul dreptului competențe transfrontaliere, punându-se accentul pe cursuri de limbă și drept comparat; îndeamnă Comisia să sprijine, în cooperare cu statele membre, formarea specifică a avocaților care oferă asistență judiciară;

| 14. | recunoaște că sprijinul și formarea juridică au implicații în ce privește costurile pentru statele membre și că, în climatul economic actual, finanțarea acestora ar putea fi limitată în multe state membre; invită, prin urmare, Comisia să ofere finanțare statelor membre, atunci când este posibil, pentru a asigura o formare judiciară coerentă și de înalt nivel în materie de asistență judiciară transfrontalieră civilă și comercială; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că sprijinul și formarea juridică au implicații în ce privește costurile pentru statele membre și că, în climatul economic actual, finanțarea acestora ar putea fi limitată în multe state membre; invită, prin urmare, Comisia să ofere finanțare statelor membre, atunci când este posibil, pentru a asigura o formare judiciară coerentă și de înalt nivel în materie de asistență judiciară transfrontalieră civilă și comercială;

Facilitarea funcționării directivei în folosul cetățenilor

| 15. | subliniază că este important ca procedurile de cerere să fie simple, astfel încât cetățenii să fie mereu în măsură să solicite asistență judiciară fără ajutorul unui practician din domeniul dreptului; sugerează faptul că cetățenii ce se confruntă cu aceste proceduri să fie în mod automat informați de existența portalului e-Justiție, pentru a le facilita acestora accesul la informație; |
| --- | --- |

15.

subliniază că este important ca procedurile de cerere să fie simple, astfel încât cetățenii să fie mereu în măsură să solicite asistență judiciară fără ajutorul unui practician din domeniul dreptului; sugerează faptul că cetățenii ce se confruntă cu aceste proceduri să fie în mod automat informați de existența portalului e-Justiție, pentru a le facilita acestora accesul la informație;

| 16. | consideră că, în concordanță cu sistemele de asistență judiciară naționale existente, este recomandabilă desemnarea unei autorități unice competente în materie de asistență judiciară transfrontalieră, cu un sediu central în fiecare stat membru, care să primească și să transmită cererile de asistență judiciară; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în concordanță cu sistemele de asistență judiciară naționale existente, este recomandabilă desemnarea unei autorități unice competente în materie de asistență judiciară transfrontalieră, cu un sediu central în fiecare stat membru, care să primească și să transmită cererile de asistență judiciară;

| 17. | opinează că, pentru a stabili criteriile economice de acordare a asistenței judiciare, ar trebui să se țină seama mai mult de costul diferit al vieții din diferitele state membre și ar trebui să se indice mai exact în ce mod ar trebui luate în considerare aceste diferențe; |
| --- | --- |

17.

opinează că, pentru a stabili criteriile economice de acordare a asistenței judiciare, ar trebui să se țină seama mai mult de costul diferit al vieții din diferitele state membre și ar trebui să se indice mai exact în ce mod ar trebui luate în considerare aceste diferențe;

| 18. | sugerează ca solicitanții să aibă opțiunea de a solicita asistență judiciară în statul membru de reședință sau în statul membru în care este situată instanța ori în care se execută hotărârea; constată că, într-o astfel de situație, autoritățile din fiecare stat membru ar fi atunci în măsură să aplice propriile criterii în momentul în care vor lua o decizie asupra cererii; |
| --- | --- |

18.

sugerează ca solicitanții să aibă opțiunea de a solicita asistență judiciară în statul membru de reședință sau în statul membru în care este situată instanța ori în care se execută hotărârea; constată că, într-o astfel de situație, autoritățile din fiecare stat membru ar fi atunci în măsură să aplice propriile criterii în momentul în care vor lua o decizie asupra cererii;

| 19. | propune ca orice decizie a autorităților din statul membru de reședință care acordă asistență judiciară, confirmată printr-un certificat comun, să aibă efect, de asemenea, în statul membru în care este situația instanța ori în care se execută hotărârea; |
| --- | --- |

19.

propune ca orice decizie a autorităților din statul membru de reședință care acordă asistență judiciară, confirmată printr-un certificat comun, să aibă efect, de asemenea, în statul membru în care este situația instanța ori în care se execută hotărârea;

| 20. | recomandă ca costurile acoperite de asistența judiciară să includă și costurile ocazionate de orice prezentare obligatorie în fața unui judecător sau în fața altei autorități care analizează cererea, precum și pe cele asociate acestora; |
| --- | --- |

20.

recomandă ca costurile acoperite de asistența judiciară să includă și costurile ocazionate de orice prezentare obligatorie în fața unui judecător sau în fața altei autorități care analizează cererea, precum și pe cele asociate acestora;

| 21. | solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită celor mai defavorizate grupuri, pentru a garanta că se ține seama de nevoile acestora; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită celor mai defavorizate grupuri, pentru a garanta că se ține seama de nevoile acestora;

| 22. | invită Comisia să prezinte o propunere de modificare a directivei în sensul menționat anterior, în vederea stabilirii unor standarde comune mai ridicate privind asistența judiciară transfrontalieră; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să prezinte o propunere de modificare a directivei în sensul menționat anterior, în vederea stabilirii unor standarde comune mai ridicate privind asistența judiciară transfrontalieră;

Încurajarea unor forme alternative de sprijin juridic

| 23. | încurajează statele membre să instituie sisteme de cooperare mai eficiente între organismele publice și organizațiile neguvernamentale astfel încât asistența judiciară și consilierea juridică să devină mai accesibile pentru cetățeni; |
| --- | --- |

23.

încurajează statele membre să instituie sisteme de cooperare mai eficiente între organismele publice și organizațiile neguvernamentale astfel încât asistența judiciară și consilierea juridică să devină mai accesibile pentru cetățeni;

| 24. | dorește instituirea unui sistem de alertă timpurie între instanțele naționale, astfel încât o cerere de asistență formulată într-un stat membru să poată fi adusă la cunoștința celelalte state; |
| --- | --- |

24.

dorește instituirea unui sistem de alertă timpurie între instanțele naționale, astfel încât o cerere de asistență formulată într-un stat membru să poată fi adusă la cunoștința celelalte state;

| 25. | recomandă, de asemenea, o mai mare cooperare între Comisie, statele membre și organismele și organizațiile juridice profesionale, precum barourile europene și naționale și asociațiile profesionale ale practicienilor dreptului; |
| --- | --- |

25.

recomandă, de asemenea, o mai mare cooperare între Comisie, statele membre și organismele și organizațiile juridice profesionale, precum barourile europene și naționale și asociațiile profesionale ale practicienilor dreptului;

| 26. | salută numeroasele inițiative care s-au dovedit a fi exemple elocvente de bune practici în domeniul consilierii juridice gratuite, inclusiv agențiile ce acordă consiliere cu titlu gratuit și clinicile juridice; |
| --- | --- |

26.

salută numeroasele inițiative care s-au dovedit a fi exemple elocvente de bune practici în domeniul consilierii juridice gratuite, inclusiv agențiile ce acordă consiliere cu titlu gratuit și clinicile juridice;

| 27. | încurajează statele membre să asigure disponibilitatea asistenței judiciare în etapa pre-contencios și să faciliteze accesul la aceasta, inclusiv la consilierea privind utilizarea metodelor alternative de soluționare a litigiilor, care, adesea, se dovedesc a fi mai eficiente din punct de vedere al costurilor și mai rapide decât recurgerea la contencios; |
| --- | --- |

27.

încurajează statele membre să asigure disponibilitatea asistenței judiciare în etapa pre-contencios și să faciliteze accesul la aceasta, inclusiv la consilierea privind utilizarea metodelor alternative de soluționare a litigiilor, care, adesea, se dovedesc a fi mai eficiente din punct de vedere al costurilor și mai rapide decât recurgerea la contencios;

Aspectele internaționale ale asistenței judiciare

| 28. | invită acele state membre care încă nu au semnat și/sau ratificat Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 privind accesul internațional la justiție să acționeze în acest sens, deoarece aceasta îmbunătățește accesul cetățenilor la justiție în afara Uniunii Europene. |
| --- | --- |

28.

invită acele state membre care încă nu au semnat și/sau ratificat Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 privind accesul internațional la justiție să acționeze în acest sens, deoarece aceasta îmbunătățește accesul cetățenilor la justiție în afara Uniunii Europene.

o

o o

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 26, 31.1.2003, p. 41.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/16

---

P7_TA(2013)0245

Crima organizată, corupţia şi spălarea de bani

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (raport intermediar) (2012/2117(INI))

(2016/C 065/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Decizia sa din 14 martie 2012 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani, adoptată în conformitate cu articolul 184 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 14 martie 2012 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani, adoptată în conformitate cu articolul 184 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Decizia sa din 11 decembrie 2012 de a prelungi mandatul Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani până la 30 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 11 decembrie 2012 de a prelungi mandatul Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani până la 30 septembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 67, capitolul 4 (articolele 82-86) și capitolul 5 (articolele 87-89) din titlul V partea a II-a din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 5, 6, 8, 32, 38 și 41, titlul VI (articolele 47-50) și articolul 52, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 67, capitolul 4 (articolele 82-86) și capitolul 5 (articolele 87-89) din titlul V partea a II-a din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 5, 6, 8, 32, 38 și 41, titlul VI (articolele 47-50) și articolul 52,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind crearea și punerea în aplicare a unui ciclu de politici ale UE în materie de crimă organizată și infracțiuni internaționale grave în vederea stabilirii unui proces multianual care să abordeze într-o manieră coerentă cele mai importante amenințări infracționale printr-o cooperare optimă între statele membre, UE și țările terțe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind crearea și punerea în aplicare a unui ciclu de politici ale UE în materie de crimă organizată și infracțiuni internaționale grave în vederea stabilirii unui proces multianual care să abordeze într-o manieră coerentă cele mai importante amenințări infracționale printr-o cooperare optimă între statele membre, UE și țările terțe,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind stabilirea priorităților UE pentru combaterea criminalității organizate în perioada 2011-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind stabilirea priorităților UE pentru combaterea criminalității organizate în perioada 2011-2013,

| — | având în vedere Programul de la Stockholm în materie de libertate, securitate și justiție (1), Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei: Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171) și Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm în materie de libertate, securitate și justiție (1), Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei: Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm” (COM(2010)0171) și Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673),

| — | având în vedere Strategia UE în materie de droguri pentru perioada 2005-2012 și Planul de acțiune al UE în materie de droguri pentru perioada 2009-2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE în materie de droguri pentru perioada 2005-2012 și Planul de acțiune al UE în materie de droguri pentru perioada 2009-2012,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, adoptată de Adunarea Generală la 15 noiembrie 2000 (Rezoluția 55/25) și deschisă pentru semnare la Palermo, la 12 decembrie 2000, precum și protocoalele aferente, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, adoptată de Adunarea Generală la 15 noiembrie 2000 (Rezoluția 55/25) și deschisă pentru semnare la Palermo, la 12 decembrie 2000, precum și protocoalele aferente,

| — | având în vedere Convenția împotriva corupției Organizației Națiunilor Unite (UNCAC), deschisă pentru semnare la Merida, la 9 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția împotriva corupției Organizației Națiunilor Unite (UNCAC), deschisă pentru semnare la Merida, la 9 decembrie 2003,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope, adoptată de Adunarea Generală la 20 decembrie 1988 (Rezoluția 1988/8) și deschisă pentru semnare la Viena, în perioada 20 decembrie 1988–28 februarie 1989 și apoi la New York, până la 20 decembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope, adoptată de Adunarea Generală la 20 decembrie 1988 (Rezoluția 1988/8) și deschisă pentru semnare la Viena, în perioada 20 decembrie 1988–28 februarie 1989 și apoi la New York, până la 20 decembrie 1989,

| — | având în vedere convențiile penale și civile ale Consiliului Europei privind corupția, deschise pentru semnare la Strasbourg, la 27 ianuarie și, respectiv, la 4 noiembrie 1999, precum și Rezoluțiile (98)7 și (99)5, adoptate de Consiliul de Miniștri al Consiliului Europei la 5 mai 1998 și 1 mai 1999, prin care se constituie Grupul de state împotriva corupției (GRECO), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile penale și civile ale Consiliului Europei privind corupția, deschise pentru semnare la Strasbourg, la 27 ianuarie și, respectiv, la 4 noiembrie 1999, precum și Rezoluțiile (98)7 și (99)5, adoptate de Consiliul de Miniștri al Consiliului Europei la 5 mai 1998 și 1 mai 1999, prin care se constituie Grupul de state împotriva corupției (GRECO),

| — | având în vedere Actul Consiliului din 26 mai 1997, care stabilește, în temeiul articolului K.3 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind Uniunea Europeană, Convenția privind combaterea actelor de corupție care implică funcționari ai Comunităților Europene sau funcționari ai statelor membre ale Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul Consiliului din 26 mai 1997, care stabilește, în temeiul articolului K.3 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind Uniunea Europeană, Convenția privind combaterea actelor de corupție care implică funcționari ai Comunităților Europene sau funcționari ai statelor membre ale Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Convenția OCDE privind combaterea coruperii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, deschisă spre semnare la Paris, la 17 decembrie 1997, precum și modificările ulterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OCDE privind combaterea coruperii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, deschisă spre semnare la Paris, la 17 decembrie 1997, precum și modificările ulterioare,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind spălarea, depistarea, sechestrarea și confiscarea veniturilor provenite din săvârșirea de infracțiuni și privind finanțarea terorismului, deschisă pentru semnare la Varșovia, la 16 mai 2005 și Rezoluția CM/Res(2010)12 a Consiliului de Miniștri al Consiliului Europei din 13 octombrie 2010, privind Statutul Comitetului de experți pentru evaluarea măsurilor de combatere a spălării de bani (MONEYVAL), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind spălarea, depistarea, sechestrarea și confiscarea veniturilor provenite din săvârșirea de infracțiuni și privind finanțarea terorismului, deschisă pentru semnare la Varșovia, la 16 mai 2005 și Rezoluția CM/Res(2010)12 a Consiliului de Miniștri al Consiliului Europei din 13 octombrie 2010, privind Statutul Comitetului de experți pentru evaluarea măsurilor de combatere a spălării de bani (MONEYVAL),

| — | având în vedere cele 40 de recomandări și cele 9 recomandări speciale ale Grupului de acțiune financiară FATF/GAFI privind combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului și proliferării, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele 40 de recomandări și cele 9 recomandări speciale ale Grupului de acțiune financiară FATF/GAFI privind combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului și proliferării,

| — | având în vedere activitatea Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (3),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2001/500/JAI a Consiliului din 26 iunie 2001 privind spălarea banilor, identificarea, urmărirea, înghețarea, sechestrarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunii (4), Decizia-cadru 2003/577/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind executarea în Uniunea Europeană a ordinelor de înghețare a bunurilor sau a probelor (5), Decizia-cadru 2005/212/JAI din 24 februarie 2005 privind confiscarea produselor, a instrumentelor și a bunurilor având legătură cu infracțiunea (6), și Decizia-cadru 2006/783/JAI din 6 octombrie 2006 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce pentru hotărârile de confiscare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2001/500/JAI a Consiliului din 26 iunie 2001 privind spălarea banilor, identificarea, urmărirea, înghețarea, sechestrarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunii (4), Decizia-cadru 2003/577/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind executarea în Uniunea Europeană a ordinelor de înghețare a bunurilor sau a probelor (5), Decizia-cadru 2005/212/JAI din 24 februarie 2005 privind confiscarea produselor, a instrumentelor și a bunurilor având legătură cu infracțiunea (6), și Decizia-cadru 2006/783/JAI din 6 octombrie 2006 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce pentru hotărârile de confiscare (7),

| — | având în vedere Decizia 2007/845/JAI a Consiliului din 6 decembrie 2007 privind cooperarea dintre oficiile de recuperare a creanțelor din statele membre în domeniul urmăririi și identificării produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni sau a altor bunuri având legătură cu infracțiunile (8) și având în vedere raportul Comisiei Europene COM(2011)0176 întocmit în conformitate cu articolul 8 din decizia menționată mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/845/JAI a Consiliului din 6 decembrie 2007 privind cooperarea dintre oficiile de recuperare a creanțelor din statele membre în domeniul urmăririi și identificării produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni sau a altor bunuri având legătură cu infracțiunile (8) și având în vedere raportul Comisiei Europene COM(2011)0176 întocmit în conformitate cu articolul 8 din decizia menționată mai sus,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (9), precum și actele ulterioare de modificare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (9), precum și actele ulterioare de modificare,

| — | având în vedere Decizia cadru 2002/465/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (10) și Raportul Comisiei privind transpunerea juridică a respectivei decizii cadru (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia cadru 2002/465/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind echipele comune de anchetă (10) și Raportul Comisiei privind transpunerea juridică a respectivei decizii cadru (COM(2004)0858),

| — | având în vedere Decizia 2009/902/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de instituire a unei rețele europene de prevenire a criminalității (REPC) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2009/902/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de instituire a unei rețele europene de prevenire a criminalității (REPC) (11),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (12) și comunicarea Comisiei intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (12) și comunicarea Comisiei intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane” (COM(2012)0286),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale și faptul că întotdeauna ar trebui să aibă prioritate interesele copiilor implicați în cazuri de trafic și migrație, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale și faptul că întotdeauna ar trebui să aibă prioritate interesele copiilor implicați în cazuri de trafic și migrație,

| — | având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/GAI a Consiliului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/GAI a Consiliului (13),

| — | având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (14), precum și Raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului privind aplicarea acestei directive (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (14), precum și Raportul Comisiei adresat Parlamentului European și Consiliului privind aplicarea acestei directive (COM(2012)0168),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2005 privind controlul numerarului la intrarea sau ieșirea din Comunitate (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2005 privind controlul numerarului la intrarea sau ieșirea din Comunitate (15),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 privind precursorii drogurilor (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 privind precursorii drogurilor (16),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (17),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2003/568/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind combaterea corupției în sectorul privat (18) și Raportul Comisiei către Consiliu întemeiat pe articolul 9 din această decizie-cadru (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2003/568/JAI a Consiliului din 22 iulie 2003 privind combaterea corupției în sectorul privat (18) și Raportul Comisiei către Consiliu întemeiat pe articolul 9 din această decizie-cadru (COM(2007)0328),

| — | având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (19), precum și în sensul articolului 15 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii, precum și modificările ulterioare (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (19), precum și în sensul articolului 15 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii, precum și modificările ulterioare (20),

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date,

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI (21),

| — | având în vedere propunerea de directivă privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, prezentată de Comisia Europeană (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, prezentată de Comisia Europeană (COM(2013)0045),

| — | având în vedere propunerea de directivă privind înghețarea și confiscarea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni în Uniunea Europeană, prezentată de Comisia Europeană (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă privind înghețarea și confiscarea produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni în Uniunea Europeană, prezentată de Comisia Europeană (COM(2012)0085),

| — | având în vedere propunerea de directivă privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de abrogare a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului, prezentată de Comisia Europeană (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de abrogare a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului, prezentată de Comisia Europeană (COM(2010)0517),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Un plan de acțiune în vederea consolidării luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Un plan de acțiune în vederea consolidării luptei împotriva fraudei și a evaziunii fiscale” (COM(2012)0722),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Primul raport anual privind punerea în aplicare a strategiei de securitate internă a UE” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Primul raport anual privind punerea în aplicare a strategiei de securitate internă a UE” (COM(2011)0790),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Creșterea impactului ajutorului UE: instituirea unui Centru european de combatere a criminalității informatice” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Creșterea impactului ajutorului UE: instituirea unui Centru european de combatere a criminalității informatice” (COM(2012)0140),

| — | având în vedere comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Către un cadru european global pentru jocurile de noroc online”(COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Către un cadru european global pentru jocurile de noroc online”(COM(2012)0596),

| — | având în vedere comunicarea Comisei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Evaluarea criminalității în UE: plan de acțiune privind statisticile pentru perioada 2011-2015” (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Evaluarea criminalității în UE: plan de acțiune privind statisticile pentru perioada 2011-2015” (COM(2011)0713),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind modalitățile concrete de intensificare a luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, inclusiv în ceea ce privește țările terțe (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind modalitățile concrete de intensificare a luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, inclusiv în ceea ce privește țările terțe (COM(2012)0351),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Către o politică a UE în materie penală: asigurarea punerii în aplicare eficace a politicilor UE prin intermediul dreptului penal” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Către o politică a UE în materie penală: asigurarea punerii în aplicare eficace a politicilor UE prin intermediul dreptului penal” (COM(2011)0573),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu din 6 iunie 2011 privind participarea Uniunii Europene la Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu din 6 iunie 2011 privind participarea Uniunii Europene la Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei (COM(2011)0307),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Produsele provenite din activități de criminalitate organizată – Garantarea principiului potrivit căruia «criminalitatea nu aduce venituri»” (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Produsele provenite din activități de criminalitate organizată – Garantarea principiului potrivit căruia «criminalitatea nu aduce venituri»” (COM(2008)0766),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind prevenirea și combaterea crimei organizate în sectorul financiar (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind prevenirea și combaterea crimei organizate în sectorul financiar (COM(2004)0262),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei 2007/425/CE din 13 iunie 2007 de identificare a unui set de acțiuni pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei 2007/425/CE din 13 iunie 2007 de identificare a unui set de acțiuni pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011, referitoare la taxe și dezvoltare – cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011, referitoare la taxe și dezvoltare – cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale (22),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile Uniunii de combatere a corupției (23), din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (24) și din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile Uniunii de combatere a corupției (23), din 25 octombrie 2011 referitoare la criminalitatea organizată în Uniunea Europeană (24) și din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (26),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la aranjarea meciurilor și corupția în sport (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la aranjarea meciurilor și corupția în sport (27),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de procedură administrativă al Uniunii Europene (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de procedură administrativă al Uniunii Europene (28),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2005 conținând propunerea de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului pentru combaterea finanțării terorismului (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2005 conținând propunerea de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului pentru combaterea finanțării terorismului (29),

| — | având în vedere Raportul Europol din 2013 privind evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată (SOCTA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Europol din 2013 privind evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată (SOCTA),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la lupta împotriva fraudei, a evaziunii și a paradisurilor fiscale (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la lupta împotriva fraudei, a evaziunii și a paradisurilor fiscale (30),

| — | având în vedere concluziile audierilor publice, discuțiilor cu privire la documentele de lucru și schimburilor de opinii cu personalități de nivel înalt, precum și ale misiunilor efectuate de delegațiile Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile audierilor publice, discuțiilor cu privire la documentele de lucru și schimburilor de opinii cu personalități de nivel înalt, precum și ale misiunilor efectuate de delegațiile Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani,

| — | având în vedere răspunsurile la chestionarul trimis parlamentelor naționale, referitor la rolul și experiențele lor în materie de combatere a crimei organizate, corupției și spălării de bani, |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsurile la chestionarul trimis parlamentelor naționale, referitor la rolul și experiențele lor în materie de combatere a crimei organizate, corupției și spălării de bani,

| — | având în vedere contribuțiile tematice ale lui Ayala Sender, Díaz de Mera García Consuegra, McClarkin și Mitchell în domeniul crimei organizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile tematice ale lui Ayala Sender, Díaz de Mera García Consuegra, McClarkin și Mitchell în domeniul crimei organizate,

| — | având în vedere contribuțiile tematice ale lui de Jong, Gabriel, Skylakakis și Weiler în domeniul corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile tematice ale lui de Jong, Gabriel, Skylakakis și Weiler în domeniul corupției,

| — | având în vedere contribuțiile tematice ale lui Borghezio și Tavares în domeniul spălării de bani, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile tematice ale lui Borghezio și Tavares în domeniul spălării de bani,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul intermediar al Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani (A7-0175/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar al Comisiei speciale pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani (A7-0175/2013),

Crima organizată, corupția și spălarea de bani

| A. | întrucât Comisia specială pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani (CRIM) a fost abilitată să ancheteze amploarea crimei organizate, a corupției și a spălării de bani pe baza celor mai bune evaluări privind amenințările și să propună măsuri corespunzătoare pentru ca UE să prevină și să abordeze aceste amenințări și să le combată la nivel internațional, european și național; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia specială pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani (CRIM) a fost abilitată să ancheteze amploarea crimei organizate, a corupției și a spălării de bani pe baza celor mai bune evaluări privind amenințările și să propună măsuri corespunzătoare pentru ca UE să prevină și să abordeze aceste amenințări și să le combată la nivel internațional, european și național;

| B. | întrucât organizațiile criminale tradiționale și-au extins treptat raza de acțiune la nivel internațional, profitând de oportunitățile oferite de eliminarea granițelor interne ale Uniunii Europene și de globalizarea economică și de noile tehnologii și încheind alianțe cu grupuri criminale din alte țări (precum cartelurile drogurilor din America de Sud și mafia rusofonă) pentru a-și împărți piețele și zonele de influență; întrucât grupările criminale își diversifică din ce în ce mai mult activitatea, dezvoltându-se legături între traficul de droguri, traficul de persoane, facilitarea imigrărilor ilegale și traficul de arme; întrucât legătura dintre terorism și crima organizată este din ce în ce mai strânsă; |
| --- | --- |

B.

întrucât organizațiile criminale tradiționale și-au extins treptat raza de acțiune la nivel internațional, profitând de oportunitățile oferite de eliminarea granițelor interne ale Uniunii Europene și de globalizarea economică și de noile tehnologii și încheind alianțe cu grupuri criminale din alte țări (precum cartelurile drogurilor din America de Sud și mafia rusofonă) pentru a-și împărți piețele și zonele de influență; întrucât grupările criminale își diversifică din ce în ce mai mult activitatea, dezvoltându-se legături între traficul de droguri, traficul de persoane, facilitarea imigrărilor ilegale și traficul de arme; întrucât legătura dintre terorism și crima organizată este din ce în ce mai strânsă;

| C. | întrucât criza economică mondială nu numai că creează un context favorabil înmulțirii activităților ilegale, dar contribuie și la diversificarea acestora, activități precum frauda și corupția în domeniul sportului profesionist, contrafacerea bunurilor de consum cotidian, precum produse alimentare și farmaceutice, forță de muncă ieftină la negru și traficul cu ființe umane; întrucât crima organizată, frauda și spălarea de bani au un efect devastator asupra statelor membre, prin infiltrarea în economia legală; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică mondială nu numai că creează un context favorabil înmulțirii activităților ilegale, dar contribuie și la diversificarea acestora, activități precum frauda și corupția în domeniul sportului profesionist, contrafacerea bunurilor de consum cotidian, precum produse alimentare și farmaceutice, forță de muncă ieftină la negru și traficul cu ființe umane; întrucât crima organizată, frauda și spălarea de bani au un efect devastator asupra statelor membre, prin infiltrarea în economia legală;

| D. | întrucât grupurile de crimă organizată sunt, în general. ramificate la nivel internațional, ceea ce constituie cea mai importantă amenințare la adresa securității și prosperității cetățenilor europeni, care nu au fost informați cu privire la creșterea explozivă a criminalității transfrontaliere sau cu privire la incapacitatea autorităților judiciare naționale de a-i face față la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

D.

întrucât grupurile de crimă organizată sunt, în general. ramificate la nivel internațional, ceea ce constituie cea mai importantă amenințare la adresa securității și prosperității cetățenilor europeni, care nu au fost informați cu privire la creșterea explozivă a criminalității transfrontaliere sau cu privire la incapacitatea autorităților judiciare naționale de a-i face față la nivel transfrontalier;

| E. | întrucât se observă o tendință tot mai pronunțată de ajutor reciproc între diversele organizații criminale, prin ramificațiile lor internaționale și prin diversificarea activităților, și reușesc astfel să depășească diferențele lingvistice, etnice sau de interese comerciale, orientându-se către traficuri comune, diminuarea costurilor și maximizarea profiturilor, într-un moment în care criza se face simțită la nivel mondial; |
| --- | --- |

E.

întrucât se observă o tendință tot mai pronunțată de ajutor reciproc între diversele organizații criminale, prin ramificațiile lor internaționale și prin diversificarea activităților, și reușesc astfel să depășească diferențele lingvistice, etnice sau de interese comerciale, orientându-se către traficuri comune, diminuarea costurilor și maximizarea profiturilor, într-un moment în care criza se face simțită la nivel mondial;

| F. | întrucât, potrivit estimărilor realizate de Europol în SOCTA 2013, în UE există în prezent cel puțin 3 600 de organizații criminale active, iar trăsăturile cele mai frecvente ale acestor organizații sunt structura de rețea și cooperarea, prezența pregnantă la nivelul economiei legale internaționale, tendința de a se axa – în special în cadrul organizațiilor mai mari – pe mai multe activități infracționale în același timp și faptul că 70 % dintre organizațiile existențe au membri de naționalități diferite, ceea ce demonstrează caracterul transnațional al fenomenului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit estimărilor realizate de Europol în SOCTA 2013, în UE există în prezent cel puțin 3 600 de organizații criminale active, iar trăsăturile cele mai frecvente ale acestor organizații sunt structura de rețea și cooperarea, prezența pregnantă la nivelul economiei legale internaționale, tendința de a se axa – în special în cadrul organizațiilor mai mari – pe mai multe activități infracționale în același timp și faptul că 70 % dintre organizațiile existențe au membri de naționalități diferite, ceea ce demonstrează caracterul transnațional al fenomenului;

| G. | întrucât sărăcia constituie un factor principal pentru crima organizată, ea fiind exploatată de organizațiile criminale; |
| --- | --- |

G.

întrucât sărăcia constituie un factor principal pentru crima organizată, ea fiind exploatată de organizațiile criminale;

| H. | întrucât este esențial să se elimine sărăcia și să se îmbunătățească accesul populației la locuri de muncă și la protecție socială; |
| --- | --- |

H.

întrucât este esențial să se elimine sărăcia și să se îmbunătățească accesul populației la locuri de muncă și la protecție socială;

| I. | întrucât fenomenele traficului de persoane și organe umane, prostituției forțate, sclaviei și creării de lagăre de muncă forțată sunt adesea gerate de organizații criminale transnaționale; întrucât este necesar ca de urgență să se monitorizeze în permanență traficul internațional de organe și legăturile sale cu organizațiile mafiote; întrucât traficul cu ființe umane este o formă de criminalitate multi-fațetată care generează profituri de circa 25 miliarde EUR anual și afectează toate statele membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât fenomenele traficului de persoane și organe umane, prostituției forțate, sclaviei și creării de lagăre de muncă forțată sunt adesea gerate de organizații criminale transnaționale; întrucât este necesar ca de urgență să se monitorizeze în permanență traficul internațional de organe și legăturile sale cu organizațiile mafiote; întrucât traficul cu ființe umane este o formă de criminalitate multi-fațetată care generează profituri de circa 25 miliarde EUR anual și afectează toate statele membre;

| J. | întrucât numărul total al victimelor muncii forțate în statele membre ale UE este estimat la 880 000, dintre care se estimează că 30 % sunt victime ale exploatării sexuale, iar 70 % sunt victime ale muncii forțate, femeile reprezentând majoritatea victimelor din UE; întrucât munca forțată aduce profituri considerabile pentru organizațiile mafiote, conduce la dumping social și cauzează numeroase pierderi societății în termeni fiscali; |
| --- | --- |

J.

întrucât numărul total al victimelor muncii forțate în statele membre ale UE este estimat la 880 000, dintre care se estimează că 30 % sunt victime ale exploatării sexuale, iar 70 % sunt victime ale muncii forțate, femeile reprezentând majoritatea victimelor din UE; întrucât munca forțată aduce profituri considerabile pentru organizațiile mafiote, conduce la dumping social și cauzează numeroase pierderi societății în termeni fiscali;

| K. | întrucât victimele traficului cu ființe umane provin atât din interiorul, cât și din exteriorul UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât victimele traficului cu ființe umane provin atât din interiorul, cât și din exteriorul UE;

| L. | întrucât victimele traficului de persoane sunt recrutate, transportate sau sechestrate prin forță, coerciție sau înșelăciune, în scopul exploatării sexuale, al muncii sau al serviciilor forțate, precum cerșetoria, sclavia, servitutea, activități infracționale, servicii menajere, adopție sau căsătorii forțate sau în scopul prelevării de organe; întrucât aceste victime sunt exploatate și subordonate complet traficanților sau exploatatorilor, sunt obligate să le restituie acestora datorii exorbitante, adeseori sunt private de documentele de identitate, sechestrate, izolate și amenințate, trăiesc cu teamă și sub amenințarea represaliilor, fără bani, nu au încredere în autoritățile locale, își pierd speranța de a scăpa sau de a reveni la o viață normală; |
| --- | --- |

L.

întrucât victimele traficului de persoane sunt recrutate, transportate sau sechestrate prin forță, coerciție sau înșelăciune, în scopul exploatării sexuale, al muncii sau al serviciilor forțate, precum cerșetoria, sclavia, servitutea, activități infracționale, servicii menajere, adopție sau căsătorii forțate sau în scopul prelevării de organe; întrucât aceste victime sunt exploatate și subordonate complet traficanților sau exploatatorilor, sunt obligate să le restituie acestora datorii exorbitante, adeseori sunt private de documentele de identitate, sechestrate, izolate și amenințate, trăiesc cu teamă și sub amenințarea represaliilor, fără bani, nu au încredere în autoritățile locale, își pierd speranța de a scăpa sau de a reveni la o viață normală;

| M. | întrucât închiderea frontierelor externe ale UE este imposibilă; |
| --- | --- |

M.

întrucât închiderea frontierelor externe ale UE este imposibilă;

| N. | întrucât, în fiecare an, 2 000 de persoane mor pe Marea Mediterană, încercând să pătrundă în UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în fiecare an, 2 000 de persoane mor pe Marea Mediterană, încercând să pătrundă în UE;

| O. | întrucât, deși traficul de persoane evoluează în funcție de împrejurările socioeconomice, victimele provin din țări și regiuni care se confruntă cu dificultăți economice și sociale, iar factorii de vulnerabilitate sunt aceiași de ani de zile; întrucât dezvoltarea industriei sexuale și cererea de forță de muncă ieftină și produse ieftine reprezintă două dintre cauzele traficului de persoane și întrucât, în general, factorul comun pentru a deveni victime ale traficului este promisiunea unei vieți mai bune pentru persoanele respective și/sau pentru familiile lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, deși traficul de persoane evoluează în funcție de împrejurările socioeconomice, victimele provin din țări și regiuni care se confruntă cu dificultăți economice și sociale, iar factorii de vulnerabilitate sunt aceiași de ani de zile; întrucât dezvoltarea industriei sexuale și cererea de forță de muncă ieftină și produse ieftine reprezintă două dintre cauzele traficului de persoane și întrucât, în general, factorul comun pentru a deveni victime ale traficului este promisiunea unei vieți mai bune pentru persoanele respective și/sau pentru familiile lor;

| P. | întrucât traficul ilicit (de organe, arme, droguri, substanțe chimice, biologice, radioactive și nucleare și precursori ale acestora, medicamente, specii ale faunei sălbatice și organe ale acestora, țigări și tutun, opere de artă și alte produse) are proveniențe diverse, alimentând noi piețe infracționale în întreaga Europă, oferind oportunități enorme de profit organizațiilor criminale și reprezentând o amenințare pentru siguranța frontierelor, piața unică și interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

P.

întrucât traficul ilicit (de organe, arme, droguri, substanțe chimice, biologice, radioactive și nucleare și precursori ale acestora, medicamente, specii ale faunei sălbatice și organe ale acestora, țigări și tutun, opere de artă și alte produse) are proveniențe diverse, alimentând noi piețe infracționale în întreaga Europă, oferind oportunități enorme de profit organizațiilor criminale și reprezentând o amenințare pentru siguranța frontierelor, piața unică și interesele financiare ale Uniunii;

| Q. | întrucât grupurile criminale și-au diversificat rutele de trafic de narcotice, dar și mărfurile care fac obiectul traficului; întrucât internetul reprezintă un instrument și o nouă cale pentru aprovizionarea cu precursori ai drogurilor și producția de stupefiante, precum și pentru distribuția de substanțe psihoactive; întrucât traficul de precursori ai drogurilor, precum efedrina, pseudoefedrina și anhidrida acetică nu este supravegheat îndeajuns în Uniunea Europeană și reprezintă un pericol grav; |
| --- | --- |

Q.

întrucât grupurile criminale și-au diversificat rutele de trafic de narcotice, dar și mărfurile care fac obiectul traficului; întrucât internetul reprezintă un instrument și o nouă cale pentru aprovizionarea cu precursori ai drogurilor și producția de stupefiante, precum și pentru distribuția de substanțe psihoactive; întrucât traficul de precursori ai drogurilor, precum efedrina, pseudoefedrina și anhidrida acetică nu este supravegheat îndeajuns în Uniunea Europeană și reprezintă un pericol grav;

| R. | întrucât controlul precursorilor chimici și al echipamentelor folosite pentru fabricarea drogurilor sintetice constituie un element fundamental în reducerea aprovizionării cu droguri; |
| --- | --- |

R.

întrucât controlul precursorilor chimici și al echipamentelor folosite pentru fabricarea drogurilor sintetice constituie un element fundamental în reducerea aprovizionării cu droguri;

| S. | întrucât substanțele chimice folosite în scopuri licite pot fi deturnate de către organizațiile criminale de la comerțul licit și pot fi folosite ca precursori ai drogurilor; întrucât în anul 2008 în UE s-au confiscat 75 % din cantitățile de anhidridă acetică (principalul precursor pentru heroină) confiscate la nivel mondial și întrucât rapoartele anuale ale Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru controlul narcoticelor fac în continuare referire la măsurile insuficient de stricte puse în aplicare de UE pentru prevenirea deturnării acestei substanțe în scopuri ilicite; |
| --- | --- |

S.

întrucât substanțele chimice folosite în scopuri licite pot fi deturnate de către organizațiile criminale de la comerțul licit și pot fi folosite ca precursori ai drogurilor; întrucât în anul 2008 în UE s-au confiscat 75 % din cantitățile de anhidridă acetică (principalul precursor pentru heroină) confiscate la nivel mondial și întrucât rapoartele anuale ale Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru controlul narcoticelor fac în continuare referire la măsurile insuficient de stricte puse în aplicare de UE pentru prevenirea deturnării acestei substanțe în scopuri ilicite;

| T. | întrucât mulți cetățeni ai Uniunii trăiesc în sărăcie și șomaj, în timp ce infracțiunile transfrontaliere cresc de la an la an; |
| --- | --- |

T.

întrucât mulți cetățeni ai Uniunii trăiesc în sărăcie și șomaj, în timp ce infracțiunile transfrontaliere cresc de la an la an;

| U. | întrucât numărul locurilor de muncă legale din Uniune pierdut ca urmare a activităților ilegale ale grupărilor criminale nu poate fi calculat exact, deoarece infractorii nu publică rapoarte, însă se poate estima că este de ordinul a zeci de milioane; |
| --- | --- |

U.

întrucât numărul locurilor de muncă legale din Uniune pierdut ca urmare a activităților ilegale ale grupărilor criminale nu poate fi calculat exact, deoarece infractorii nu publică rapoarte, însă se poate estima că este de ordinul a zeci de milioane;

| V. | întrucât, în mod similar, veniturile fiscale pierdute de guvernele naționale și de Uniune pot fi doar estimate, dar este probabil ca totalul acestora să fie de ordinul a sute de milioane de euro anual și să crească în continuare; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în mod similar, veniturile fiscale pierdute de guvernele naționale și de Uniune pot fi doar estimate, dar este probabil ca totalul acestora să fie de ordinul a sute de milioane de euro anual și să crească în continuare;

| W. | întrucât traficul ilegal de țigări provoacă anual o pierdere de aproximativ 10 miliarde de euro în finanțele statului; întrucât volumul afacerilor cu trafic de arme ușoare în lume este estimat la 170-230 de milioane USD pe an și întrucât în Europa circulă peste 10 milioane de arme ilegale, ceea ce prezintă o amenințare gravă la adresa securității cetățenilor și a forțelor de ordine; întrucât aceste tipuri de trafic pot produce pierderi financiare și daune întreprinderilor producătoare, facilitând dezvoltarea altor forme de crimă organizată care, la rândul lor, constituie o amenințare socială gravă, întrucât acest fenomen ar putea deveni cu ușurință a sursă de finanțare pentru activități teroriste; |
| --- | --- |

W.

întrucât traficul ilegal de țigări provoacă anual o pierdere de aproximativ 10 miliarde de euro în finanțele statului; întrucât volumul afacerilor cu trafic de arme ușoare în lume este estimat la 170-230 de milioane USD pe an și întrucât în Europa circulă peste 10 milioane de arme ilegale, ceea ce prezintă o amenințare gravă la adresa securității cetățenilor și a forțelor de ordine; întrucât aceste tipuri de trafic pot produce pierderi financiare și daune întreprinderilor producătoare, facilitând dezvoltarea altor forme de crimă organizată care, la rândul lor, constituie o amenințare socială gravă, întrucât acest fenomen ar putea deveni cu ușurință a sursă de finanțare pentru activități teroriste;

| X. | întrucât veniturile generate de traficul cu specii ale faunei sălbatice și cu organe ale acestora sunt estimate la 18-26 de miliarde EUR anual, UE fiind principala piață de destinație la nivel mondial; |
| --- | --- |

X.

întrucât veniturile generate de traficul cu specii ale faunei sălbatice și cu organe ale acestora sunt estimate la 18-26 de miliarde EUR anual, UE fiind principala piață de destinație la nivel mondial;

| Y. | întrucât traficul presupune pierderi pentru veniturile publice, afectează companiile producătoare și are un efect negativ asupra locurilor de muncă, asupra populației și asupra mediului social; |
| --- | --- |

Y.

întrucât traficul presupune pierderi pentru veniturile publice, afectează companiile producătoare și are un efect negativ asupra locurilor de muncă, asupra populației și asupra mediului social;

| Z. | întrucât capacitatea de infiltrare a organizațiilor criminale a evoluat, acestea fiind în prezent active în domenii precum lucrările publice, transporturile, lanțurile mari de comerț cu amănuntul, gestionarea deșeurilor, comerțul cu specii ale faunei sălbatice și resurse naturale, servicii de securitate, servicii de divertisment pentru adulți și multe altele, dintre care multe fac obiectul controlului și mecanismelor decizionale politice; întrucât, prin urmare, crima organizată devine într-o măsură din ce în ce mai mare similară unui actor economic global, cu un spirit antreprenorial puternic și specializat în furnizarea simultană a diferite tipuri de bunuri și servicii ilegale, dar din ce în ce mai mult și legale, cu un efect din ce în ce mai semnificativ asupra economiei europene și mondiale, antrenând costuri anuale de 870 de miliarde USD; |
| --- | --- |

Z.

întrucât capacitatea de infiltrare a organizațiilor criminale a evoluat, acestea fiind în prezent active în domenii precum lucrările publice, transporturile, lanțurile mari de comerț cu amănuntul, gestionarea deșeurilor, comerțul cu specii ale faunei sălbatice și resurse naturale, servicii de securitate, servicii de divertisment pentru adulți și multe altele, dintre care multe fac obiectul controlului și mecanismelor decizionale politice; întrucât, prin urmare, crima organizată devine într-o măsură din ce în ce mai mare similară unui actor economic global, cu un spirit antreprenorial puternic și specializat în furnizarea simultană a diferite tipuri de bunuri și servicii ilegale, dar din ce în ce mai mult și legale, cu un efect din ce în ce mai semnificativ asupra economiei europene și mondiale, antrenând costuri anuale de 870 de miliarde USD;

| AA. | întrucât activitățile infracționale organizate de tip mafiot referitoare la mediu– precum traficul și eliminarea ilegală a deșeurilor, distrugerea patrimoniului ecologic, peisagistic, artistic și cultural – au dobândit o dimensiune internațională care necesită un efort comun din partea tuturor țărilor europene, cu scopul de a preveni și a combate mai eficiente așa-numita eco-mafie; |
| --- | --- |

AA.

întrucât activitățile infracționale organizate de tip mafiot referitoare la mediu– precum traficul și eliminarea ilegală a deșeurilor, distrugerea patrimoniului ecologic, peisagistic, artistic și cultural – au dobândit o dimensiune internațională care necesită un efort comun din partea tuturor țărilor europene, cu scopul de a preveni și a combate mai eficiente așa-numita eco-mafie;

| AB. | întrucât sumele uriașe de bani generate de rețelele mafiote și de crimă organizată sunt direcționate către bănci și piețe financiare din Uniunea Europeană, care devin astfel complice la spălarea de bani; |
| --- | --- |

AB.

întrucât sumele uriașe de bani generate de rețelele mafiote și de crimă organizată sunt direcționate către bănci și piețe financiare din Uniunea Europeană, care devin astfel complice la spălarea de bani;

| AC. | întrucât băncile internaționale joacă un rol semnificativ în facilitarea spălării de bani și sunt implicate direct în spălarea veniturilor crimei organizate; |
| --- | --- |

AC.

întrucât băncile internaționale joacă un rol semnificativ în facilitarea spălării de bani și sunt implicate direct în spălarea veniturilor crimei organizate;

| AD. | întrucât raportul SOCTA publicat de Europol în 2013 subliniază faptul că activitățile de contrafacere a mărfurilor și comerțul ilicit cu produse constituie o piață infracțională emergentă, accentuată de criza economică; întrucât traficul de droguri rămâne cea mai mare piață infracțională; întrucât comerțul ilicit cu deșeuri și fraudele energetice constituie noi amenințări emergente, care necesită o atenție deosebită; |
| --- | --- |

AD.

întrucât raportul SOCTA publicat de Europol în 2013 subliniază faptul că activitățile de contrafacere a mărfurilor și comerțul ilicit cu produse constituie o piață infracțională emergentă, accentuată de criza economică; întrucât traficul de droguri rămâne cea mai mare piață infracțională; întrucât comerțul ilicit cu deșeuri și fraudele energetice constituie noi amenințări emergente, care necesită o atenție deosebită;

| AE. | întrucât combaterea eficace a crimei organizate, sub toate formele acesteia, presupune măsuri care să lipsească organizațiile criminale de resursele financiare și să desființeze confidențialitatea bancară, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

AE.

întrucât combaterea eficace a crimei organizate, sub toate formele acesteia, presupune măsuri care să lipsească organizațiile criminale de resursele financiare și să desființeze confidențialitatea bancară, atunci când este necesar;

| AF. | întrucât organizațiile criminale beneficiază adesea de o zonă gri de complicitate cu alți actori, acționând, în interes comun, cu persoane prezumat respectabile (întreprinzători, funcționari publici la toate nivelurile decizionale, politicieni, bancheri și profesioniști etc.), care, deși nu au în sine legătură cu structura organizațiilor criminale, întrețin cu acestea din urmă relații de afaceri reciproc avantajoase; |
| --- | --- |

AF.

întrucât organizațiile criminale beneficiază adesea de o zonă gri de complicitate cu alți actori, acționând, în interes comun, cu persoane prezumat respectabile (întreprinzători, funcționari publici la toate nivelurile decizionale, politicieni, bancheri și profesioniști etc.), care, deși nu au în sine legătură cu structura organizațiilor criminale, întrețin cu acestea din urmă relații de afaceri reciproc avantajoase;

| AG. | întrucât în unele țări europene care nu sunt membre ale UE o mare parte a societății se află într-o zonă gri și adeseori supraviețuiește ca urmare a activităților infracționale; întrucât în această situație se află în principal tinerii; |
| --- | --- |

AG.

întrucât în unele țări europene care nu sunt membre ale UE o mare parte a societății se află într-o zonă gri și adeseori supraviețuiește ca urmare a activităților infracționale; întrucât în această situație se află în principal tinerii;

| AH. | întrucât printre modalitățile tipice de operare ale crimei organizate se numără de acum, pe lângă violență, intimidare și terorism, și corupția; întrucât spălarea de bani poate fi legată, la rândul său, nu numai de activitățile specifice crimei organizate, ci și de corupție și infracțiuni fiscale; întrucât conflictele de interese constituie o cauză a corupției și a fraudei; întrucât, din acest motiv, crima organizată, corupția și spălarea de bani, deși rămân fenomene distincte, sunt adesea strâns legate; întrucât organizațiile criminale pot recurge și la organizații din sectorul public și privat, chiar și la organizații non-profit, ca acoperire pentru spălările de bani; |
| --- | --- |

AH.

întrucât printre modalitățile tipice de operare ale crimei organizate se numără de acum, pe lângă violență, intimidare și terorism, și corupția; întrucât spălarea de bani poate fi legată, la rândul său, nu numai de activitățile specifice crimei organizate, ci și de corupție și infracțiuni fiscale; întrucât conflictele de interese constituie o cauză a corupției și a fraudei; întrucât, din acest motiv, crima organizată, corupția și spălarea de bani, deși rămân fenomene distincte, sunt adesea strâns legate; întrucât organizațiile criminale pot recurge și la organizații din sectorul public și privat, chiar și la organizații non-profit, ca acoperire pentru spălările de bani;

| AI. | întrucât jurnaliștii de anchetă joacă un rol esențial în dezvăluirea corupției, a fraudei și a crimei organizate și, prin urmare, sunt expuși unor amenințări financiare și de securitate specifice; întrucât, de exemplu, pe o perioadă de cinci ani, în cele 27 de state membre s-au publicat în total 233 de rapoarte de cercetare privind cazuri de fraudă asociate utilizării abuzive a fondurilor UE (31); întrucât finanțarea suplimentară, în special de către Comisie și alte instituții internaționale, este indispensabilă pentru susținerea și dezvoltarea în continuare a jurnalismului de anchetă; |
| --- | --- |

AI.

întrucât jurnaliștii de anchetă joacă un rol esențial în dezvăluirea corupției, a fraudei și a crimei organizate și, prin urmare, sunt expuși unor amenințări financiare și de securitate specifice; întrucât, de exemplu, pe o perioadă de cinci ani, în cele 27 de state membre s-au publicat în total 233 de rapoarte de cercetare privind cazuri de fraudă asociate utilizării abuzive a fondurilor UE (31); întrucât finanțarea suplimentară, în special de către Comisie și alte instituții internaționale, este indispensabilă pentru susținerea și dezvoltarea în continuare a jurnalismului de anchetă;

| AJ. | întrucât spălarea de bani, corupția și crima organizată comise de entități europene afectează în mod grav țările în curs de dezvoltare și reprezintă un obstacol pentru dezvoltarea acestora, lipsindu-le de propriile resurse naturale, limitându-le resursele fiscale și mărindu-le datoria publică; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât spălarea de bani, corupția și crima organizată comise de entități europene afectează în mod grav țările în curs de dezvoltare și reprezintă un obstacol pentru dezvoltarea acestora, lipsindu-le de propriile resurse naturale, limitându-le resursele fiscale și mărindu-le datoria publică;

| AK. | întrucât internetul le oferă grupărilor infracționale posibilitatea de a acționa mai rapid, pe scară mai largă, determinând astfel modificarea tipurilor de activități infracționale; întrucât criminalitatea cibernetică, îndeosebi exploatarea și înșelarea minorilor, reprezintă o amenințare din ce în ce mai importantă, organizațiile criminale folosindu-se de pariurile sportive online pe post de instrument de obținere de profituri și de spălare a banilor la nivel mondial; |
| --- | --- |

AK.

întrucât internetul le oferă grupărilor infracționale posibilitatea de a acționa mai rapid, pe scară mai largă, determinând astfel modificarea tipurilor de activități infracționale; întrucât criminalitatea cibernetică, îndeosebi exploatarea și înșelarea minorilor, reprezintă o amenințare din ce în ce mai importantă, organizațiile criminale folosindu-se de pariurile sportive online pe post de instrument de obținere de profituri și de spălare a banilor la nivel mondial;

| AL. | întrucât aranjarea meciurilor este un nou tip de criminalitate cu câștiguri mari, sentințe mici și, din cauza gradului redus de depistare, o afacere profitabilă pentru infractori; |
| --- | --- |

AL.

întrucât aranjarea meciurilor este un nou tip de criminalitate cu câștiguri mari, sentințe mici și, din cauza gradului redus de depistare, o afacere profitabilă pentru infractori;

În apărarea cetățenilor și a economiei licite

| AM. | întrucât protecția cetățenilor și economia legală și competitivă presupun voință politică și o luptă neînduplecată împotriva crimei organizate, a traficului cu ființe umane, a corupției și a spălării de bani, fenomene care cauzează prejudicii serioase societății și, în special, constituie o amenințare la adresa supraviețuirii antreprenorilor cinstiți, a siguranței cetățenilor și a consumatorilor și a principiilor democratice fundamentale ale statului; |
| --- | --- |

AM.

întrucât protecția cetățenilor și economia legală și competitivă presupun voință politică și o luptă neînduplecată împotriva crimei organizate, a traficului cu ființe umane, a corupției și a spălării de bani, fenomene care cauzează prejudicii serioase societății și, în special, constituie o amenințare la adresa supraviețuirii antreprenorilor cinstiți, a siguranței cetățenilor și a consumatorilor și a principiilor democratice fundamentale ale statului;

| AN. | întrucât grupările criminale exploatează tehnologia, mediile și oportunitățile moderne, care reproduc oportunități și obiective profesionale legitime; întrucât grupările criminale dispun de un nivel ridicat de expertiză, organizare, experiență și sofisticare, susținut de o mai bună mobilitate, conectivitate și posibilitate de deplasare; întrucât crima organizată a devenit mai dificil de localizat și a crescut probabilitatea ca aceasta să exploateze diferite sisteme juridice și jurisdicții naționale; |
| --- | --- |

AN.

întrucât grupările criminale exploatează tehnologia, mediile și oportunitățile moderne, care reproduc oportunități și obiective profesionale legitime; întrucât grupările criminale dispun de un nivel ridicat de expertiză, organizare, experiență și sofisticare, susținut de o mai bună mobilitate, conectivitate și posibilitate de deplasare; întrucât crima organizată a devenit mai dificil de localizat și a crescut probabilitatea ca aceasta să exploateze diferite sisteme juridice și jurisdicții naționale;

| AO. | întrucât, în conformitate cu Biroul ONU pentru droguri și criminalitate (UNODC), veniturile din activități ilegale la nivel global sunt estimate la aproximativ 3,6 % din PIB-ul global, iar fluxul spălărilor de bani la nivel mondial este actualmente în jur de 2,7 % din PIB-ul global; întrucât Comisia Europeană estimează că doar în Uniunea Europeană costul corupției se ridică la aproximativ 120 de miliarde de euro pe an, adică 1 % din PIB-ul UE; întrucât resurse semnificative sunt astfel sustrase în detrimentul dezvoltării economice și sociale, al finanțelor publice și al binelui cetățenilor; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, în conformitate cu Biroul ONU pentru droguri și criminalitate (UNODC), veniturile din activități ilegale la nivel global sunt estimate la aproximativ 3,6 % din PIB-ul global, iar fluxul spălărilor de bani la nivel mondial este actualmente în jur de 2,7 % din PIB-ul global; întrucât Comisia Europeană estimează că doar în Uniunea Europeană costul corupției se ridică la aproximativ 120 de miliarde de euro pe an, adică 1 % din PIB-ul UE; întrucât resurse semnificative sunt astfel sustrase în detrimentul dezvoltării economice și sociale, al finanțelor publice și al binelui cetățenilor;

| AP. | întrucât veniturile provenite din activități ilegale și rețelele de spălare de bani au un efect negativ asupra economiei UE, încurajând speculațiile și bulele financiare care afectează economia reală; |
| --- | --- |

AP.

întrucât veniturile provenite din activități ilegale și rețelele de spălare de bani au un efect negativ asupra economiei UE, încurajând speculațiile și bulele financiare care afectează economia reală;

| AQ. | întrucât, în anumite țări, corupția constituie o amenințare gravă la adresa democrației și un obstacol în calea eficienței și justeței administrației publice, întrucât corupția descurajează investițiile, alterează funcționarea pieței interne și concurența loială între companii și compromite, în cele din urmă, dezvoltarea economică, prin distribuirea deficitară a resurselor, în special în defavoarea serviciilor publice în general și a serviciilor sociale în special; întrucât complexitatea birocratică – și numărul mare al autorizațiilor prealabile inutile – descurajează activitatea întreprinzătorilor, perturbă activitățile economice legale și poate să favorizeze mituirea funcționarilor publici sau să genereze alte forme de corupție; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât, în anumite țări, corupția constituie o amenințare gravă la adresa democrației și un obstacol în calea eficienței și justeței administrației publice, întrucât corupția descurajează investițiile, alterează funcționarea pieței interne și concurența loială între companii și compromite, în cele din urmă, dezvoltarea economică, prin distribuirea deficitară a resurselor, în special în defavoarea serviciilor publice în general și a serviciilor sociale în special; întrucât complexitatea birocratică – și numărul mare al autorizațiilor prealabile inutile – descurajează activitatea întreprinzătorilor, perturbă activitățile economice legale și poate să favorizeze mituirea funcționarilor publici sau să genereze alte forme de corupție;

| AR. | întrucât diferențele existente la nivelul legislației și al punerii în aplicare a acesteia în ceea ce privește mituirea funcționarilor publici afectează în mod negativ piața internă, nu numai pentru că nu asigură condiții echitabile pentru întreprinderi, dar și pentru că astfel de activități se produc și pe teritoriul Uniunii Europene, atunci când întreprinderi cu sediul într-un stat membru mituiesc funcționari publici ai altui stat membru, perturbând astfel funcționarea piețelor; |
| --- | --- |

AR.

întrucât diferențele existente la nivelul legislației și al punerii în aplicare a acesteia în ceea ce privește mituirea funcționarilor publici afectează în mod negativ piața internă, nu numai pentru că nu asigură condiții echitabile pentru întreprinderi, dar și pentru că astfel de activități se produc și pe teritoriul Uniunii Europene, atunci când întreprinderi cu sediul într-un stat membru mituiesc funcționari publici ai altui stat membru, perturbând astfel funcționarea piețelor;

| AS. | întrucât corupția este percepută de 74 % dintre cetățenii europeni ca o importantă problemă națională și supranațională (32) și întrucât fenomenele de corupție se produc în toate sectoarele societății; întrucât corupția subminează încrederea cetățenilor în instituțiile democratice și eficiența guvernelor legitime în asigurarea statului de drept, întrucât creează privilegii și, deci, nedreptate socială; întrucât lipsa de încredere în politicieni crește în perioadele de criză economică accentuată; |
| --- | --- |

AS.

întrucât corupția este percepută de 74 % dintre cetățenii europeni ca o importantă problemă națională și supranațională (32) și întrucât fenomenele de corupție se produc în toate sectoarele societății; întrucât corupția subminează încrederea cetățenilor în instituțiile democratice și eficiența guvernelor legitime în asigurarea statului de drept, întrucât creează privilegii și, deci, nedreptate socială; întrucât lipsa de încredere în politicieni crește în perioadele de criză economică accentuată;

| AT. | întrucât domeniile în care, conform rapoartelor, corupția de rând este mai ridicată, exprimată ca procent din cazurile de luare de mită pe persoană, sunt, în medie: serviciile medicale 6,2 %; serviciile funciare 5 %, serviciile vamale 4,8 %, serviciile judiciare 4,2 %, poliție 3,8 %, servicii de înmatriculare și autorizare 3,8 %, învățământ 2,5 %, utilități 2,5 %, servicii fiscale 1,9 %; |
| --- | --- |

AT.

întrucât domeniile în care, conform rapoartelor, corupția de rând este mai ridicată, exprimată ca procent din cazurile de luare de mită pe persoană, sunt, în medie: serviciile medicale 6,2 %; serviciile funciare 5 %, serviciile vamale 4,8 %, serviciile judiciare 4,2 %, poliție 3,8 %, servicii de înmatriculare și autorizare 3,8 %, învățământ 2,5 %, utilități 2,5 %, servicii fiscale 1,9 %;

| AU. | întrucât, în zonele cu un nivel ridicat al infracționalității, resursele economiei locale sunt sustrase ilegal de către crima organizată, descurajând astfel dorința normală de a întreprinde, inclusiv investițiile altor state; întrucât în aceste zone accesul întreprinderilor „curate”la credite este din ce în ce mai dificil datorită costurilor din ce în ce mai ridicate și garanțiilor din ce în ce mai mari cerute de bănci; întrucât întreprinderile ce se confruntă cu dificultăți economice sunt uneori forțate să apeleze la organizații criminale pentru a obține credite pentru investiții; |
| --- | --- |

AU.

întrucât, în zonele cu un nivel ridicat al infracționalității, resursele economiei locale sunt sustrase ilegal de către crima organizată, descurajând astfel dorința normală de a întreprinde, inclusiv investițiile altor state; întrucât în aceste zone accesul întreprinderilor „curate”la credite este din ce în ce mai dificil datorită costurilor din ce în ce mai ridicate și garanțiilor din ce în ce mai mari cerute de bănci; întrucât întreprinderile ce se confruntă cu dificultăți economice sunt uneori forțate să apeleze la organizații criminale pentru a obține credite pentru investiții;

| AV. | întrucât grupările de crimă organizată la nivel local profită de lacunele economiei legale și pot deveni actori principali în furnizarea de produse de uz cotidian; întrucât, pe lângă șantaj și intimidări, ce constituie amenințări la adresa comunităților locale, aceasta subminează economia legală și comunitatea în ansamblul său, relativ la siguranța cetățenilor și a întreprinderilor; întrucât criminalitatea informatică, pirateria sau traficul ilegal de conținuturi creative, de pornografie infantilă, de produse farmaceutice, de substanțe psihotrope legale și de precursori ai acestora, de componente, piese de schimb și alte produse de uz cotidian și aspecte relative la drepturile și licențele aferente subminează sănătatea cetățenilor, siguranța, locurile de muncă în sectoarele în cauză și stabilitatea socială și poate provoca întreprinderilor din sectoarele în cauză daune masive până la amenințarea existenței acestora; |
| --- | --- |

AV.

întrucât grupările de crimă organizată la nivel local profită de lacunele economiei legale și pot deveni actori principali în furnizarea de produse de uz cotidian; întrucât, pe lângă șantaj și intimidări, ce constituie amenințări la adresa comunităților locale, aceasta subminează economia legală și comunitatea în ansamblul său, relativ la siguranța cetățenilor și a întreprinderilor; întrucât criminalitatea informatică, pirateria sau traficul ilegal de conținuturi creative, de pornografie infantilă, de produse farmaceutice, de substanțe psihotrope legale și de precursori ai acestora, de componente, piese de schimb și alte produse de uz cotidian și aspecte relative la drepturile și licențele aferente subminează sănătatea cetățenilor, siguranța, locurile de muncă în sectoarele în cauză și stabilitatea socială și poate provoca întreprinderilor din sectoarele în cauză daune masive până la amenințarea existenței acestora;

| AW. | întrucât infracțiunile din ce în ce mai frecvente în sectorul agroalimentar nu numai că periclitează în mod grav sănătatea cetățenilor europeni, dar provoacă și pagube importante acelor țări care și-au făcut un renume din excelența în domeniul alimentar; |
| --- | --- |

AW.

întrucât infracțiunile din ce în ce mai frecvente în sectorul agroalimentar nu numai că periclitează în mod grav sănătatea cetățenilor europeni, dar provoacă și pagube importante acelor țări care și-au făcut un renume din excelența în domeniul alimentar;

| AX. | întrucât exploatarea sexuală a copiilor pe internet, precum și pornografia infantilă reprezintă o amenințare specială; întrucât criminalitatea informatică, în special cea motivată de profit și accesul neautorizat la sisteme informatice sunt adeseori legate de fraude financiare; întrucât criminalitatea informatică care implică furnizarea de servicii ilegale se află în creștere, iar volumul de malware sporește rapid; întrucât organismele europene responsabile necesită finanțare suplimentară; |
| --- | --- |

AX.

întrucât exploatarea sexuală a copiilor pe internet, precum și pornografia infantilă reprezintă o amenințare specială; întrucât criminalitatea informatică, în special cea motivată de profit și accesul neautorizat la sisteme informatice sunt adeseori legate de fraude financiare; întrucât criminalitatea informatică care implică furnizarea de servicii ilegale se află în creștere, iar volumul de malware sporește rapid; întrucât organismele europene responsabile necesită finanțare suplimentară;

| AY. | întrucât spălarea banilor a luat forme din ce în ce mai complexe, cu trasabilitate dificilă; întrucât, pentru a spăla banii murdari, organizațiile criminale se folosesc din ce în ce mai mult de circuitul ilegal, dar și legal, de pariuri și de „aranjarea” rezultatelor evenimentelor sportive, mai ales online, precum și de bănci aflate în țări în care transferurile de bani nu sunt monitorizate suficient pentru a preveni spălarea de bani și evaziunea fiscală; întrucât aranjarea meciurilor ar trebui să fie considerată o formă profitabilă de crimă organizată; întrucât pariurile legale, ca expresie a activității antreprenoriale, ar trebui sprijinite în temeiul principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

AY.

întrucât spălarea banilor a luat forme din ce în ce mai complexe, cu trasabilitate dificilă; întrucât, pentru a spăla banii murdari, organizațiile criminale se folosesc din ce în ce mai mult de circuitul ilegal, dar și legal, de pariuri și de „aranjarea” rezultatelor evenimentelor sportive, mai ales online, precum și de bănci aflate în țări în care transferurile de bani nu sunt monitorizate suficient pentru a preveni spălarea de bani și evaziunea fiscală; întrucât aranjarea meciurilor ar trebui să fie considerată o formă profitabilă de crimă organizată; întrucât pariurile legale, ca expresie a activității antreprenoriale, ar trebui sprijinite în temeiul principiilor subsidiarității și proporționalității;

| AZ. | întrucât falsificarea registrelor contabile ale societăților comerciale reprezintă adesea o modalitate de a crea lichidități neoficiale, modalitate care reduce venitul impozabil și poate fi utilizată pentru corupție sau spălare de bani, afectând concurența loială și reducând capacitatea statului de a-și îndeplini funcția socială; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât falsificarea registrelor contabile ale societăților comerciale reprezintă adesea o modalitate de a crea lichidități neoficiale, modalitate care reduce venitul impozabil și poate fi utilizată pentru corupție sau spălare de bani, afectând concurența loială și reducând capacitatea statului de a-și îndeplini funcția socială;

| BA. | întrucât, într-o perioadă de austeritate, se estimează că fraudele fiscale costă statele membre 1 000 de miliarde de euro pe an; întrucât evaziunea fiscală nu se limitează la economia subterană, ci este prezentă și în economia reală, la nivelul unor corporații renumite; |
| --- | --- |

BA.

întrucât, într-o perioadă de austeritate, se estimează că fraudele fiscale costă statele membre 1 000 de miliarde de euro pe an; întrucât evaziunea fiscală nu se limitează la economia subterană, ci este prezentă și în economia reală, la nivelul unor corporații renumite;

Necesitatea unei abordări comune la nivel european

| BB. | întrucât la nivel european s-au depus deja eforturi pentru a asigura un cadru legislativ și juridic armonizat în privința combaterii crimei organizate, a corupției și a spălării de bani; |
| --- | --- |

BB.

întrucât la nivel european s-au depus deja eforturi pentru a asigura un cadru legislativ și juridic armonizat în privința combaterii crimei organizate, a corupției și a spălării de bani;

| BC. | întrucât, mai ales în cazul criminalității transfrontaliere, diversitatea abordărilor fenomenelor infracționale în statele membre și diferențele dintre legislațiile penale materiale și procedurale poate crea lacune și deficiențe în sistemele penale, civile și fiscale din întreaga Uniune Europeană; întrucât paradisurile fiscale, țările cu politici bancare laxe și țările instabile, în care autoritățile centrale nu dispun de forța necesară, au devenit ținte predilecte pentru spălarea banilor de către criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

BC.

întrucât, mai ales în cazul criminalității transfrontaliere, diversitatea abordărilor fenomenelor infracționale în statele membre și diferențele dintre legislațiile penale materiale și procedurale poate crea lacune și deficiențe în sistemele penale, civile și fiscale din întreaga Uniune Europeană; întrucât paradisurile fiscale, țările cu politici bancare laxe și țările instabile, în care autoritățile centrale nu dispun de forța necesară, au devenit ținte predilecte pentru spălarea banilor de către criminalitatea organizată;

| BD. | întrucât grupările criminale sunt frecvent structurate sub forma unei rețele internaționale și, prin urmare, această structură internațională necesită un răspuns transfrontalier, inclusiv o comunicare eficace și amplă și partajarea de informații între agențiile naționale și internaționale echivalente; |
| --- | --- |

BD.

întrucât grupările criminale sunt frecvent structurate sub forma unei rețele internaționale și, prin urmare, această structură internațională necesită un răspuns transfrontalier, inclusiv o comunicare eficace și amplă și partajarea de informații între agențiile naționale și internaționale echivalente;

| BE. | întrucât protecția intereselor financiare ale Uniunii și a monedei euro trebuie fie o prioritate în ceea ce privește monitorizarea fenomenului din ce în ce mai pregnant al deturnării fondurilor europene de către organizațiile criminale prin așa-numitele fraude comunitare, precum și fenomenul de contrafacere a monedei euro; |
| --- | --- |

BE.

întrucât protecția intereselor financiare ale Uniunii și a monedei euro trebuie fie o prioritate în ceea ce privește monitorizarea fenomenului din ce în ce mai pregnant al deturnării fondurilor europene de către organizațiile criminale prin așa-numitele fraude comunitare, precum și fenomenul de contrafacere a monedei euro;

| BF. | întrucât la nivel european s-au dezvoltat programe precum Hercule, Fiscalis, Customs și Pericles, cu scopul de a proteja interesele financiare ale UE și de a combate activitățile infracționale și ilicite transnaționale și transfrontaliere; |
| --- | --- |

BF.

întrucât la nivel european s-au dezvoltat programe precum Hercule, Fiscalis, Customs și Pericles, cu scopul de a proteja interesele financiare ale UE și de a combate activitățile infracționale și ilicite transnaționale și transfrontaliere;

| BG. | întrucât diferențele dintre statele membre în ceea ce privește câștigurile de productivitate sunt cel mai mare inamic al zonei euro; întrucât acestea generează, pe termen mediu și lung, diferențe de competitivitate care nu pot fi soluționate prin devalorizare monetară și conduc la programe de austeritate severe și nesustenabile din punct de vedere politic, care vizează devalorizarea internă; întrucât corupția sistemică din sectorul public, care acționează ca impediment major pentru eficiență, investiții străine directe și inovare, împiedică astfel funcționarea corespunzătoare a uniunii monetare; |
| --- | --- |

BG.

întrucât diferențele dintre statele membre în ceea ce privește câștigurile de productivitate sunt cel mai mare inamic al zonei euro; întrucât acestea generează, pe termen mediu și lung, diferențe de competitivitate care nu pot fi soluționate prin devalorizare monetară și conduc la programe de austeritate severe și nesustenabile din punct de vedere politic, care vizează devalorizarea internă; întrucât corupția sistemică din sectorul public, care acționează ca impediment major pentru eficiență, investiții străine directe și inovare, împiedică astfel funcționarea corespunzătoare a uniunii monetare;

| BH. | întrucât la nivelul sectoarelor publice din UE există cel puțin 20 de milioane de cazuri de corupție de mici dimensiuni și întrucât este evident faptul că acest fenomen are un efect în lanț asupra acelor sectoare ale administrației publice din statele membre (și asupra persoanelor politice corespunzătoare) care sunt responsabile de gestionarea fondurilor UE și a altor interese financiare; |
| --- | --- |

BH.

întrucât la nivelul sectoarelor publice din UE există cel puțin 20 de milioane de cazuri de corupție de mici dimensiuni și întrucât este evident faptul că acest fenomen are un efect în lanț asupra acelor sectoare ale administrației publice din statele membre (și asupra persoanelor politice corespunzătoare) care sunt responsabile de gestionarea fondurilor UE și a altor interese financiare;

| BI. | întrucât în Europa se înregistrează o diferență fiscală semnificativă, la nivelul UE pierzându-se în fiecare an venituri publice în valoare de aproximativ 1 000 de miliarde de euro ca urmare a fraudei și evaziunii fiscale, ceea ce reprezintă un cost anual de aproximativ 2 000 de euro pentru fiecare cetățean al UE; |
| --- | --- |

BI.

întrucât în Europa se înregistrează o diferență fiscală semnificativă, la nivelul UE pierzându-se în fiecare an venituri publice în valoare de aproximativ 1 000 de miliarde de euro ca urmare a fraudei și evaziunii fiscale, ceea ce reprezintă un cost anual de aproximativ 2 000 de euro pentru fiecare cetățean al UE;

| BJ. | întrucât, pentru a face față fenomenelor criminale, puterea legislativă din statele membre trebuie să fie în măsură să reacționeze rapid și eficient la modificarea structurilor și la noile forme de criminalitate și cu atât mai mult întrucât, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, toate statele membre trebuie să ofere cetățenilor lor un veritabil spațiu de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât, pentru a face față fenomenelor criminale, puterea legislativă din statele membre trebuie să fie în măsură să reacționeze rapid și eficient la modificarea structurilor și la noile forme de criminalitate și cu atât mai mult întrucât, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, toate statele membre trebuie să ofere cetățenilor lor un veritabil spațiu de libertate, securitate și justiție;

| BK. | întrucât abordarea europeană de combatere a crimei organizate, a corupției și a spălării de bani trebuie să se bazeze pe cele mai complete evaluări ale amenințărilor și pe consolidarea cooperării polițienești și judiciare inclusiv cu țările terțe, pe o definiție comună a faptelor penale precum infracțiunea de asociere de tip mafiot sau de auto-spălare de bani, incriminarea tuturor formelor de corupție, armonizarea legislațiilor statelor membre privind anumite mecanisme de importanță procedurală cum ar fi statutul prescrierilor; prevederea unor forme eficiente de confiscare și recuperare a beneficiilor obținute de grupările criminale și din corupție, responsabilizarea crescută a administrației publice, a politicienilor, a avocaților, a notarilor, a agenților imobiliari, a companiilor de asigurări și a altora, formarea magistraților și a forțelor de poliție și schimbul de bune practici pentru stabilirea unor instrumente preventive corespunzătoare, |
| --- | --- |

BK.

întrucât abordarea europeană de combatere a crimei organizate, a corupției și a spălării de bani trebuie să se bazeze pe cele mai complete evaluări ale amenințărilor și pe consolidarea cooperării polițienești și judiciare inclusiv cu țările terțe, pe o definiție comună a faptelor penale precum infracțiunea de asociere de tip mafiot sau de auto-spălare de bani, incriminarea tuturor formelor de corupție, armonizarea legislațiilor statelor membre privind anumite mecanisme de importanță procedurală cum ar fi statutul prescrierilor; prevederea unor forme eficiente de confiscare și recuperare a beneficiilor obținute de grupările criminale și din corupție, responsabilizarea crescută a administrației publice, a politicienilor, a avocaților, a notarilor, a agenților imobiliari, a companiilor de asigurări și a altora, formarea magistraților și a forțelor de poliție și schimbul de bune practici pentru stabilirea unor instrumente preventive corespunzătoare,

| BL. | întrucât recunoașterea reciprocă este recunoscută ca principiu fundamental al cooperării judiciare în materie civilă și penală între statele membre le UE, |
| --- | --- |

BL.

întrucât recunoașterea reciprocă este recunoscută ca principiu fundamental al cooperării judiciare în materie civilă și penală între statele membre le UE,

| BM. | întrucât combaterea traficului de persoane constituie o prioritate pentru UE având în vedere faptul că, începând cu anii 1990, s-au dezvoltat numeroase inițiative, măsuri și programe de finanțare și un cadru juridic; întrucât articolul 5 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice în mod explicit traficul de persoane; |
| --- | --- |

BM.

întrucât combaterea traficului de persoane constituie o prioritate pentru UE având în vedere faptul că, începând cu anii 1990, s-au dezvoltat numeroase inițiative, măsuri și programe de finanțare și un cadru juridic; întrucât articolul 5 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice în mod explicit traficul de persoane;

| BN. | întrucât, pentru ca statele membre să coopereze în combaterea crimei și operaționalizarea sistemelor judiciare, este necesar să existe încredere reciprocă între autoritățile judiciare din UE; întrucât principiul încrederii reciproce necesită adoptarea unor standarde minime de protecție la cel mai înalt nivel posibil, |
| --- | --- |

BN.

întrucât, pentru ca statele membre să coopereze în combaterea crimei și operaționalizarea sistemelor judiciare, este necesar să existe încredere reciprocă între autoritățile judiciare din UE; întrucât principiul încrederii reciproce necesită adoptarea unor standarde minime de protecție la cel mai înalt nivel posibil,

| BO. | întrucât sistemele legislative și de procedură penală ale statelor membre au evoluat de-a lungul timpului; întrucât fiecare stat membru își are propriile caracteristici și trăsături și întrucât, prin urmare, anumite domenii-cheie ale dreptului penal trebuie să rămână în competența statelor membre, |
| --- | --- |

BO.

întrucât sistemele legislative și de procedură penală ale statelor membre au evoluat de-a lungul timpului; întrucât fiecare stat membru își are propriile caracteristici și trăsături și întrucât, prin urmare, anumite domenii-cheie ale dreptului penal trebuie să rămână în competența statelor membre,

| BP. | întrucât trebuie subliniată diferența substanțială între martori și acuzații care colaborează cu organele de anchetă; întrucât trebuie ținut cont de datoria primordială a statelor membre și a Uniunii Europene de a proteja și a garanta siguranța celor care au ales să se îndrept împotriva criminalității organizate și de tip mafiot, punând în pericol propria viață și viețile celor dragi; |
| --- | --- |

BP.

întrucât trebuie subliniată diferența substanțială între martori și acuzații care colaborează cu organele de anchetă; întrucât trebuie ținut cont de datoria primordială a statelor membre și a Uniunii Europene de a proteja și a garanta siguranța celor care au ales să se îndrept împotriva criminalității organizate și de tip mafiot, punând în pericol propria viață și viețile celor dragi;

| BQ. | întrucât, deși licitațiile pentru achiziții publice sunt monitorizate îndeaproape, cheltuielile ulterioare nu sunt nici pe departe transparente, iar declarațiile de interese diferă foarte mult de la un stat membru la altul, |
| --- | --- |

BQ.

întrucât, deși licitațiile pentru achiziții publice sunt monitorizate îndeaproape, cheltuielile ulterioare nu sunt nici pe departe transparente, iar declarațiile de interese diferă foarte mult de la un stat membru la altul,

Pentru un cadru legislativ omogen și coerent

| 1. | consideră necesară elaborarea unui răspuns politic adecvat pentru combaterea prezenței organizațiilor criminale și de tip mafiot la nivelul UE, prin intermediul unui plan de acțiune detaliat și oportun, care să conțină măsuri legislative și nelegislative destinate să distrugă aceste organizații, să identifice și să recupereze orice tip de avuție asociată acestora în mod direct sau indirect; |
| --- | --- |

1.

consideră necesară elaborarea unui răspuns politic adecvat pentru combaterea prezenței organizațiilor criminale și de tip mafiot la nivelul UE, prin intermediul unui plan de acțiune detaliat și oportun, care să conțină măsuri legislative și nelegislative destinate să distrugă aceste organizații, să identifice și să recupereze orice tip de avuție asociată acestora în mod direct sau indirect;

| 2. | este convins că, pentru a combate crima organizată și în stil mafiot și pentru a eradica fenomene precum corupția și spălarea de bani care, puse laolaltă, îngrădesc libertatea, drepturile și siguranța cetățenilor europeni și ale viitoarelor generații, este necesar nu doar să se reacționeze la o astfel de activitate criminală, ci trebuie făcute și eforturi majore preventive; |
| --- | --- |

2.

este convins că, pentru a combate crima organizată și în stil mafiot și pentru a eradica fenomene precum corupția și spălarea de bani care, puse laolaltă, îngrădesc libertatea, drepturile și siguranța cetățenilor europeni și ale viitoarelor generații, este necesar nu doar să se reacționeze la o astfel de activitate criminală, ci trebuie făcute și eforturi majore preventive;

| 3. | invită Comisia să stabilească standarde juridice comune și modele de integrarea și cooperare între statele membre; solicită Comisiei, în special, să prezinte, în baza unui raport de evaluare privind aplicarea deciziei-cadru privind lupta împotriva crimei organizate și a legislațiilor cele mai avansate în domeniu ale statelor membre, o propunere legislativă care să includă o definiție comună a criminalității organizate, care ar trebui să includă și infracțiunea de asociere de tip mafiot, subliniind caracterul antreprenorial și puterea de intimidare a grupurilor infracționale și ținând cont de articolul 2(a) din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale; subliniază că propunerile de dispoziții în materie de drept material penal în UE trebuie să respecte drepturile fundamentale și principiile subsidiarității și proporționalității, precum și poziția adoptată de Parlament în rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să stabilească standarde juridice comune și modele de integrarea și cooperare între statele membre; solicită Comisiei, în special, să prezinte, în baza unui raport de evaluare privind aplicarea deciziei-cadru privind lupta împotriva crimei organizate și a legislațiilor cele mai avansate în domeniu ale statelor membre, o propunere legislativă care să includă o definiție comună a criminalității organizate, care ar trebui să includă și infracțiunea de asociere de tip mafiot, subliniind caracterul antreprenorial și puterea de intimidare a grupurilor infracționale și ținând cont de articolul 2(a) din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale; subliniază că propunerile de dispoziții în materie de drept material penal în UE trebuie să respecte drepturile fundamentale și principiile subsidiarității și proporționalității, precum și poziția adoptată de Parlament în rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal;

| 4. | invită Comisia să elaboreze o definiție comună a corupției, pentru a elabora o politică globală coerentă împotriva corupției; recomandă Comisiei să cuprindă, în raportul său privind măsurile anticorupție adoptate de statele membre, anunțat pentru 2013, toate formele de corupție, atât în sectorul public, cât și în cel privat, inclusiv organizațiile non-profit, evidențiind cele mai bune practici naționale de combatere a acesteia, și să determine o metodă precisă de cuantificare a fenomenului precum și să includă și analiză cuprinzătoare a domeniilor expuse corupției în fiecare stat membru; invită Comisia să prezinte periodic rapoarte Parlamentului European și conferinței statelor părți la UNCAC privind măsurile împotriva corupției luate atât de statele membre, cât și de instituțiile UE și să actualizeze în consecință legislația europeană în vigoare în acest domeniu; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să elaboreze o definiție comună a corupției, pentru a elabora o politică globală coerentă împotriva corupției; recomandă Comisiei să cuprindă, în raportul său privind măsurile anticorupție adoptate de statele membre, anunțat pentru 2013, toate formele de corupție, atât în sectorul public, cât și în cel privat, inclusiv organizațiile non-profit, evidențiind cele mai bune practici naționale de combatere a acesteia, și să determine o metodă precisă de cuantificare a fenomenului precum și să includă și analiză cuprinzătoare a domeniilor expuse corupției în fiecare stat membru; invită Comisia să prezinte periodic rapoarte Parlamentului European și conferinței statelor părți la UNCAC privind măsurile împotriva corupției luate atât de statele membre, cât și de instituțiile UE și să actualizeze în consecință legislația europeană în vigoare în acest domeniu;

| 5. | susține că un cadru normativ eficace în privința spălării banilor trebuie să ia în considerare interacțiunea dintre dispozițiile de combatere a acestui fenomen și dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal, astfel încât spălarea banilor să poată fi contracarată fără diminuarea standardelor consacrate de protecție a datelor; în acest sens, salută sistemul de protecție a datelor utilizat de Europol; |
| --- | --- |

5.

susține că un cadru normativ eficace în privința spălării banilor trebuie să ia în considerare interacțiunea dintre dispozițiile de combatere a acestui fenomen și dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal, astfel încât spălarea banilor să poată fi contracarată fără diminuarea standardelor consacrate de protecție a datelor; în acest sens, salută sistemul de protecție a datelor utilizat de Europol;

| 6. | invită Comisia să includă în propunerea sa de armonizare a dreptului penal în domeniul spălării banilor, preconizată pentru 2013, o definiție comună a infracțiunii de auto-spălare de bani, bazată pe cele mai bune practici din statele membre și să considerate drept infracțiuni în acest sens acele infracțiuni pasibile de a produce beneficii persoanelor ce le comit; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să includă în propunerea sa de armonizare a dreptului penal în domeniul spălării banilor, preconizată pentru 2013, o definiție comună a infracțiunii de auto-spălare de bani, bazată pe cele mai bune practici din statele membre și să considerate drept infracțiuni în acest sens acele infracțiuni pasibile de a produce beneficii persoanelor ce le comit;

| 7. | invită Comisia să prezinte o propunere de dezvoltare a articolului 18 din Directiva privind traficul de persoane care să încurajeze statele membre să incrimineze utilizarea serviciilor prestate de victimele tuturor formelor de exploatare care au legătură cu traficul de persoane, inclusiv exploatarea sexuală și exploatarea prin muncă; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să prezinte o propunere de dezvoltare a articolului 18 din Directiva privind traficul de persoane care să încurajeze statele membre să incrimineze utilizarea serviciilor prestate de victimele tuturor formelor de exploatare care au legătură cu traficul de persoane, inclusiv exploatarea sexuală și exploatarea prin muncă;

| 8. | consideră inacceptabile condițiile și consecințele devastatoare suportate de victimele traficului de persoane, constituind o încălcare a drepturilor omului pentru care se răspunde penal; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să blameze la nivel social traficul prin campanii de sensibilizare solide și susținute, cu obiective clare și planificate de reducere a acestuia; aceste campanii ar trebui evaluate anual în cadrul Zilei europene de luptă împotriva traficului de persoane, la 18 octombrie în fiecare an, precum și peste cinci ani, de acum și până la următorul An european de luptă împotriva traficului de persoane; |
| --- | --- |

8.

consideră inacceptabile condițiile și consecințele devastatoare suportate de victimele traficului de persoane, constituind o încălcare a drepturilor omului pentru care se răspunde penal; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să blameze la nivel social traficul prin campanii de sensibilizare solide și susținute, cu obiective clare și planificate de reducere a acestuia; aceste campanii ar trebui evaluate anual în cadrul Zilei europene de luptă împotriva traficului de persoane, la 18 octombrie în fiecare an, precum și peste cinci ani, de acum și până la următorul An european de luptă împotriva traficului de persoane;

| 9. | invită statele membre să elaboreze, în cooperare cu Comisia și Parlamentul European și cu sprijinul Europol, Eurojust și al Agenției pentru drepturi fundamentale, indicatori la nivel european, cât mai uniformi și coerenți pentru evaluarea, cel puțin, a amplorii, a costurilor și a prejudiciilor sociale aferente fenomenelor criminalității organizate, corupției și spălării de bani înregistrate în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să elaboreze, în cooperare cu Comisia și Parlamentul European și cu sprijinul Europol, Eurojust și al Agenției pentru drepturi fundamentale, indicatori la nivel european, cât mai uniformi și coerenți pentru evaluarea, cel puțin, a amplorii, a costurilor și a prejudiciilor sociale aferente fenomenelor criminalității organizate, corupției și spălării de bani înregistrate în Uniunea Europeană;

| 10. | solicită Comisiei și Consiliului să reflecteze asupra stabilirii unei liste europene a organizațiilor criminale, după exemplul listei europene a organizațiilor considerate teroriste; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei și Consiliului să reflecteze asupra stabilirii unei liste europene a organizațiilor criminale, după exemplul listei europene a organizațiilor considerate teroriste;

| 11. | recomandă constituirea unei rețele europene a diferitelor instituții universitare care se ocupă de problema criminalității organizate, a corupției și a spălării banilor pentru promovarea cercetării universitare în aceste domenii; |
| --- | --- |

11.

recomandă constituirea unei rețele europene a diferitelor instituții universitare care se ocupă de problema criminalității organizate, a corupției și a spălării banilor pentru promovarea cercetării universitare în aceste domenii;

| 12. | insistă asupra necesității aplicării depline a instrumentelor actuale de recunoaștere reciprocă și a unei legislații europene care să asigure caracterul executoriu al sentințelor de condamnare penală și al ordinelor de confiscare pe teritoriul unui alt stat membru decât cel în care au fost pronunțate; consideră că ar trebui făcute progrese în ceea ce privește asistența juridică reciprocă, precum și recunoașterea reciprocă a probelor între statele membre; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra necesității aplicării depline a instrumentelor actuale de recunoaștere reciprocă și a unei legislații europene care să asigure caracterul executoriu al sentințelor de condamnare penală și al ordinelor de confiscare pe teritoriul unui alt stat membru decât cel în care au fost pronunțate; consideră că ar trebui făcute progrese în ceea ce privește asistența juridică reciprocă, precum și recunoașterea reciprocă a probelor între statele membre;

| 13. | consideră că măsurile de combatere a traficului de persoane și a muncii forțate trebuie să se concentreze asupra cauzelor de fond, cum ar fi inegalitățile la nivel mondial; prin urmare, invită statele membre să își respecte angajamentele asumate în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ODM-urile; |
| --- | --- |

13.

consideră că măsurile de combatere a traficului de persoane și a muncii forțate trebuie să se concentreze asupra cauzelor de fond, cum ar fi inegalitățile la nivel mondial; prin urmare, invită statele membre să își respecte angajamentele asumate în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ODM-urile;

| 14. | invită Comisia și SEAE să consolideze dimensiunea externă a măsurilor și a programelor, inclusiv a acordurilor bilaterale, pentru a combate traficul de persoane prin luarea unor măsuri de prevenire în țările de origine și de tranzit, acordând o atenție specială minorilor și copiilor neînsoțiți; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia și SEAE să consolideze dimensiunea externă a măsurilor și a programelor, inclusiv a acordurilor bilaterale, pentru a combate traficul de persoane prin luarea unor măsuri de prevenire în țările de origine și de tranzit, acordând o atenție specială minorilor și copiilor neînsoțiți;

| 15. | invită Comisia să dezvolte un sistem fiabil de monitorizare la nivelul UE pentru a supraveghea în mod eficient deplasările traficanților și ale victimelor traficului de persoane; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să dezvolte un sistem fiabil de monitorizare la nivelul UE pentru a supraveghea în mod eficient deplasările traficanților și ale victimelor traficului de persoane;

| 16. | invită Comisia să dezvolte, fără întârziere, la nivelul UE un sistem de colectare a datelor comparabil și fiabil, care să aibă la bază indicatori comuni solizi, stabiliți împreună cu statele membre și cu instituțiile internaționale implicate în lupta împotriva traficului de persoane; consideră că, pentru a spori vizibilitatea și caracterul imperios al acestui sistem de date, ar putea fi util să se înființeze un observator de combatere a traficului de persoane în cadrul site-ului internet al UE deja existent pentru lupta împotriva traficului de persoane, impunând tuturor instituțiilor UE și celor șapte agenții europene implicate obligația de a introduce în acest sistem datele de care dispun și invitând ONG-urile și alte instituții să procedeze la fel; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să dezvolte, fără întârziere, la nivelul UE un sistem de colectare a datelor comparabil și fiabil, care să aibă la bază indicatori comuni solizi, stabiliți împreună cu statele membre și cu instituțiile internaționale implicate în lupta împotriva traficului de persoane; consideră că, pentru a spori vizibilitatea și caracterul imperios al acestui sistem de date, ar putea fi util să se înființeze un observator de combatere a traficului de persoane în cadrul site-ului internet al UE deja existent pentru lupta împotriva traficului de persoane, impunând tuturor instituțiilor UE și celor șapte agenții europene implicate obligația de a introduce în acest sistem datele de care dispun și invitând ONG-urile și alte instituții să procedeze la fel;

| 17. | invită Comisia să pună în aplicare recomandările cuprinse în Strategia UE pentru perioada 2012-2016 privind eradicarea traficului de persoane; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să pună în aplicare recomandările cuprinse în Strategia UE pentru perioada 2012-2016 privind eradicarea traficului de persoane;

| 18. | invită Comisia să îndeplinească condițiile necesare finalizării liniei de asistență telefonică pentru victimele traficului de persoane, contribuind, astfel, la creșterea gradului de sensibilizare a acestor victime cu privire la drepturile lor; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să îndeplinească condițiile necesare finalizării liniei de asistență telefonică pentru victimele traficului de persoane, contribuind, astfel, la creșterea gradului de sensibilizare a acestor victime cu privire la drepturile lor;

| 19. | invită Comisia să aloce mai multe resurse pentru combaterea utilizării rețelelor sociale și a criminalității informatice în traficul de persoane; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să aloce mai multe resurse pentru combaterea utilizării rețelelor sociale și a criminalității informatice în traficul de persoane;

| 20. | invită Comisia să intensifice cooperarea judiciară și polițienească transfrontalieră între statele membre ale UE și agențiile UE, având în vedere faptul că traficul de persoane este o infracțiune care nu se limitează la un stat membru; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să intensifice cooperarea judiciară și polițienească transfrontalieră între statele membre ale UE și agențiile UE, având în vedere faptul că traficul de persoane este o infracțiune care nu se limitează la un stat membru;

| 21. | solicită înăsprirea sancțiunilor împotriva instituțiilor bancare și financiare care se fac răspunzătoare de infracțiuni de complicitate la tăinuire și/sau la spălare de bani proveniți din activitățile crimei organizate; |
| --- | --- |

21.

solicită înăsprirea sancțiunilor împotriva instituțiilor bancare și financiare care se fac răspunzătoare de infracțiuni de complicitate la tăinuire și/sau la spălare de bani proveniți din activitățile crimei organizate;

Combaterea și prevenirea activităților crimei organizate și a corupției prin confiscarea veniturilor și a proprietăților obținute din acestea

| 22. | în ceea ce privește confiscarea, invită statele membre, pe baza celor avansate dispoziții legislative naționale, să aibă în vedere implementarea unor modele de drept civil în privința confiscării averii în acele situații în care, punând în balanță probabilitățile și, cu permisiunea unei instanțe, se poate stabili că averile sunt obținute prin activități infracționale sau sunt folosite pentru asemenea activități; consideră că ar putea fi prevăzute modele preventive de confiscare în urma unei hotărâri judecătorești, în conformitate cu garanțiile constituționale naționale și fără a aduce atingere dreptului de proprietate și dreptului de recurs; în plus, încurajează statele membre să promoveze utilizarea averilor confiscate ale infractorilor pentru scopuri sociale; propune să se ia măsuri și să se disponibilizeze fonduri pentru finanțarea intervențiilor de protecție a bunurilor, pentru a proteja integritatea bunurilor confiscate; |
| --- | --- |

22.

în ceea ce privește confiscarea, invită statele membre, pe baza celor avansate dispoziții legislative naționale, să aibă în vedere implementarea unor modele de drept civil în privința confiscării averii în acele situații în care, punând în balanță probabilitățile și, cu permisiunea unei instanțe, se poate stabili că averile sunt obținute prin activități infracționale sau sunt folosite pentru asemenea activități; consideră că ar putea fi prevăzute modele preventive de confiscare în urma unei hotărâri judecătorești, în conformitate cu garanțiile constituționale naționale și fără a aduce atingere dreptului de proprietate și dreptului de recurs; în plus, încurajează statele membre să promoveze utilizarea averilor confiscate ale infractorilor pentru scopuri sociale; propune să se ia măsuri și să se disponibilizeze fonduri pentru finanțarea intervențiilor de protecție a bunurilor, pentru a proteja integritatea bunurilor confiscate;

| 23. | recomandă excluderea timp de cel puțin cinci ani a operatorilor economici de la participarea la procedurile de atribuire a contractelor publice din întreaga Europă, în cazul în care operatorii economici respectivi au făcut obiectul unei condamnări definitive pentru participarea la o organizație criminală, spălare de bani sau la finanțarea terorismului, participarea la exploatarea victimelor traficului de persoane și a muncii copiilor, corupție sau alte infracțiuni grave împotriva intereselor publice, dacă infracțiunile respective au ca rezultat pierderi ale veniturilor fiscale sau daune sociale, precum și pentru orice alte infracțiuni cu o dimensiune transfrontalieră, așa-numitele „euroinfracțiuni” prevăzute la articolul 83 alineatul (1) din TFUE, inclusiv în cazul în care cauza excluderii respective intervine în cursul procedurii de atribuire a contractului; consideră că procedurile de achiziții publice trebuie să se bazeze pe principiul legalității și că, de asemenea, în acest cadru ar trebui definit criteriul celei mai avantajoase oferte din punct de vedere economic pentru a asigura transparența (una dintre modalitățile de realizare a acesteia fiind, nu în ultimul rând, e-achizițiile publice) și a preveni fraudele, corupția și alte nereguli grave; invită serviciile Comisiei să stabilească o structură sau sisteme de cooperare care să asigure o abordare holistică în ceea ce privește combaterea infracțiunilor de corupție legate de achizițiile publice; |
| --- | --- |

23.

recomandă excluderea timp de cel puțin cinci ani a operatorilor economici de la participarea la procedurile de atribuire a contractelor publice din întreaga Europă, în cazul în care operatorii economici respectivi au făcut obiectul unei condamnări definitive pentru participarea la o organizație criminală, spălare de bani sau la finanțarea terorismului, participarea la exploatarea victimelor traficului de persoane și a muncii copiilor, corupție sau alte infracțiuni grave împotriva intereselor publice, dacă infracțiunile respective au ca rezultat pierderi ale veniturilor fiscale sau daune sociale, precum și pentru orice alte infracțiuni cu o dimensiune transfrontalieră, așa-numitele „euroinfracțiuni” prevăzute la articolul 83 alineatul (1) din TFUE, inclusiv în cazul în care cauza excluderii respective intervine în cursul procedurii de atribuire a contractului; consideră că procedurile de achiziții publice trebuie să se bazeze pe principiul legalității și că, de asemenea, în acest cadru ar trebui definit criteriul celei mai avantajoase oferte din punct de vedere economic pentru a asigura transparența (una dintre modalitățile de realizare a acesteia fiind, nu în ultimul rând, e-achizițiile publice) și a preveni fraudele, corupția și alte nereguli grave; invită serviciile Comisiei să stabilească o structură sau sisteme de cooperare care să asigure o abordare holistică în ceea ce privește combaterea infracțiunilor de corupție legate de achizițiile publice;

| 24. | ia act de legătura existentă între activitățile comerciale legale și ilegale, știut fiind că în unele cazuri interesele legitime furnizează resurse pentru activitățile ilicite; subliniază faptul că monitorizarea fluxului de interese legitime poate contribui la identificarea bunurilor provenite din activități infracționale; |
| --- | --- |

24.

ia act de legătura existentă între activitățile comerciale legale și ilegale, știut fiind că în unele cazuri interesele legitime furnizează resurse pentru activitățile ilicite; subliniază faptul că monitorizarea fluxului de interese legitime poate contribui la identificarea bunurilor provenite din activități infracționale;

| 25. | consideră că pentru a combate traficul de droguri, precum și alte infracțiuni care sunt expresia criminalității organizate, acțiunile autorităților judiciare și de poliție ar trebui să beneficieze nu doar de cooperarea cu Eurojust și Europol, ci și de acorduri de cooperare, fără a aduce atingere obligațiilor de confidențialitate, cu întreprinderi din sectorul transportului și logisticii, industria chimică, cu furnizorii de servicii internet, cu băncile și cu prestatorii de servicii financiare din statele membre și din țările din afara UE; subliniază importanța combaterii aprovizionării cu droguri printr-un control strict al precursorilor drogurilor și salută propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 care prevede modalități de îmbunătățire a prevenirii deturnării din comerțul interior al UE a anhidridei acetice, de exemplu, prin extinderea cerințelor de înregistrare pentru acest produs; |
| --- | --- |

25.

consideră că pentru a combate traficul de droguri, precum și alte infracțiuni care sunt expresia criminalității organizate, acțiunile autorităților judiciare și de poliție ar trebui să beneficieze nu doar de cooperarea cu Eurojust și Europol, ci și de acorduri de cooperare, fără a aduce atingere obligațiilor de confidențialitate, cu întreprinderi din sectorul transportului și logisticii, industria chimică, cu furnizorii de servicii internet, cu băncile și cu prestatorii de servicii financiare din statele membre și din țările din afara UE; subliniază importanța combaterii aprovizionării cu droguri printr-un control strict al precursorilor drogurilor și salută propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 care prevede modalități de îmbunătățire a prevenirii deturnării din comerțul interior al UE a anhidridei acetice, de exemplu, prin extinderea cerințelor de înregistrare pentru acest produs;

| 26. | își exprimă preocuparea cu privire la ineficiența instrumentelor de investigare puse la dispoziție în diverse sisteme juridice naționale, care nu țin seama de necesitatea unui set de instrumente adecvat și specific cu care să fie combătute organizațiile criminale și mafiote; reiterează solicitarea adresată Comisiei, prezentă deja în rezoluția din 25 octombrie 2011, de dezvoltare a unui studiu comparativ referitor la tehnicile speciale de investigație folosite actualmente în diverse state membre, care poate reprezenta baza de acțiune la nivel european, cu scopul de a dota autoritățile competente cu instrumentele de investigare necesare, pe baza celor mai bune practici existente; |
| --- | --- |

26.

își exprimă preocuparea cu privire la ineficiența instrumentelor de investigare puse la dispoziție în diverse sisteme juridice naționale, care nu țin seama de necesitatea unui set de instrumente adecvat și specific cu care să fie combătute organizațiile criminale și mafiote; reiterează solicitarea adresată Comisiei, prezentă deja în rezoluția din 25 octombrie 2011, de dezvoltare a unui studiu comparativ referitor la tehnicile speciale de investigație folosite actualmente în diverse state membre, care poate reprezenta baza de acțiune la nivel european, cu scopul de a dota autoritățile competente cu instrumentele de investigare necesare, pe baza celor mai bune practici existente;

| 27. | solicită Comisiei, statelor membre și întreprinderilor să ia măsuri practice pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor (de exemplu, menționarea pe etichetă a țării de origine pentru produsele agroalimentare, marcajul de identificare C.I.P. pentru armele de foc sau codurile digitale de identificare fiscală pentru țigări, băuturi alcoolice și medicamente eliberate pe bază de rețetă), pentru a proteja sănătatea consumatorilor, a întări siguranța cetățenilor, a descuraja contrabanda și a combate cu mai mult succes traficul ilicit; regretă faptul că statele membre nu au dorit să introducă trasabilitatea în cadrul modernizării Codului Vamal al Uniunii; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei, statelor membre și întreprinderilor să ia măsuri practice pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor (de exemplu, menționarea pe etichetă a țării de origine pentru produsele agroalimentare, marcajul de identificare C.I.P. pentru armele de foc sau codurile digitale de identificare fiscală pentru țigări, băuturi alcoolice și medicamente eliberate pe bază de rețetă), pentru a proteja sănătatea consumatorilor, a întări siguranța cetățenilor, a descuraja contrabanda și a combate cu mai mult succes traficul ilicit; regretă faptul că statele membre nu au dorit să introducă trasabilitatea în cadrul modernizării Codului Vamal al Uniunii;

| 28. | invită Comisia și statele membre să își intensifice cooperarea în domeniul maritim în vederea combaterii traficului de ființe umane și a fluxului de droguri și produse ilegale sau contrafăcute peste frontierele maritime interne și externe ale Uniunii; recunoaște că gestionarea frontierelor are și o dimensiune legată de migrare și de drepturile fundamentale ale imigranților, inclusiv, acolo unde se aplică, dreptul de azil, precum și protecția și asistența acordată victimelor traficului cu ființe umane sau ale exploatării muncii forțate, îndeosebi minorilor, |
| --- | --- |

28.

invită Comisia și statele membre să își intensifice cooperarea în domeniul maritim în vederea combaterii traficului de ființe umane și a fluxului de droguri și produse ilegale sau contrafăcute peste frontierele maritime interne și externe ale Uniunii; recunoaște că gestionarea frontierelor are și o dimensiune legată de migrare și de drepturile fundamentale ale imigranților, inclusiv, acolo unde se aplică, dreptul de azil, precum și protecția și asistența acordată victimelor traficului cu ființe umane sau ale exploatării muncii forțate, îndeosebi minorilor,

| 29. | recunoaște necesitatea stringentă de continuare a dezvoltării cadrului legislativ și a instrumentelor operaționale la nivel european pentru combaterea criminalității informatice și cu susținerea Centrului european pentru combaterea criminalității informatice (EC3), cu obiectivul de a oferi un nivel ridicat de siguranță pentru cetățeni, mai ales pentru persoanele vulnerabile, întreprinderi și autorități publice fără a aduce atingere libertății informației și protecției datelor; |
| --- | --- |

29.

recunoaște necesitatea stringentă de continuare a dezvoltării cadrului legislativ și a instrumentelor operaționale la nivel european pentru combaterea criminalității informatice și cu susținerea Centrului european pentru combaterea criminalității informatice (EC3), cu obiectivul de a oferi un nivel ridicat de siguranță pentru cetățeni, mai ales pentru persoanele vulnerabile, întreprinderi și autorități publice fără a aduce atingere libertății informației și protecției datelor;

| 30. | observă cu îngrijorare legătura importantă evidențiată de către autoritățile judiciare și de poliție dintre criminalitatea organizată și terorism, manifestată prin finanțarea grupurilor teroriste prin intermediul veniturilor din traficul ilegal internațional; solicită statelor membre să consolideze măsurile de combatere a acestor activități; |
| --- | --- |

30.

observă cu îngrijorare legătura importantă evidențiată de către autoritățile judiciare și de poliție dintre criminalitatea organizată și terorism, manifestată prin finanțarea grupurilor teroriste prin intermediul veniturilor din traficul ilegal internațional; solicită statelor membre să consolideze măsurile de combatere a acestor activități;

| 31. | având în vedere faptul că spațiul cibernetic și instrumentele sale ilegale sunt utilizate pe scară tot mai largă de criminalitatea organizată, invită statele membre să adopte fără întârziere strategii naționale privind securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

31.

având în vedere faptul că spațiul cibernetic și instrumentele sale ilegale sunt utilizate pe scară tot mai largă de criminalitatea organizată, invită statele membre să adopte fără întârziere strategii naționale privind securitatea cibernetică;

| 32. | invită Comisia să elaboreze o cartă a UE pentru protecția și asistența acordate victimelor traficului de persoane, în scopul de a colecta toți indicatorii și toate măsurile, programele și resursele care există într-un mod mai coerent, eficient și util pentru toate părțile interesate, cu obiectivul de a consolida protecția victimelor; invită Comisia să înființeze o linie de asistență telefonică pentru victimele traficului de persoane; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să elaboreze o cartă a UE pentru protecția și asistența acordate victimelor traficului de persoane, în scopul de a colecta toți indicatorii și toate măsurile, programele și resursele care există într-un mod mai coerent, eficient și util pentru toate părțile interesate, cu obiectivul de a consolida protecția victimelor; invită Comisia să înființeze o linie de asistență telefonică pentru victimele traficului de persoane;

| 33. | reamintește Comisiei faptul că copiilor care sunt victime ale traficului de persoane ar trebui să li se aplice un tratament special și că ar trebui să se îmbunătățească protecția minorilor neînsoțiți sau a copiilor traficați de propriile familii (cazuri care trebuie luate în considerare dacă se propune returnarea acestora în țara de origine, identificarea tutorilor etc.); insistă asupra necesității de a lua în considerare nu numai abordarea bazată pe gen, ci și rolul pe care îl au problemele de sănătate și dizabilitățile; |
| --- | --- |

33.

reamintește Comisiei faptul că copiilor care sunt victime ale traficului de persoane ar trebui să li se aplice un tratament special și că ar trebui să se îmbunătățească protecția minorilor neînsoțiți sau a copiilor traficați de propriile familii (cazuri care trebuie luate în considerare dacă se propune returnarea acestora în țara de origine, identificarea tutorilor etc.); insistă asupra necesității de a lua în considerare nu numai abordarea bazată pe gen, ci și rolul pe care îl au problemele de sănătate și dizabilitățile;

| 34. | invită Comisia să sporească resursele alocate pentru ONG-urile specializate, mijloacele de comunicare în masă și cercetare pentru a intensifica sprijinul, protecția și asistența acordate victimelor, astfel încât să nu mai fie atât de necesar ca acestea să depună mărturie în instanță; invită, de asemenea, Comisia să consolideze aspectele legate de vizibilitate, sensibilizare și necesități ale victimelor, cu scopul de a reduce cererea de victime ale traficului de persoane și abuzurile la adresa acestora și de a promova o „viziune zero” în ceea ce privește exploatarea sexuală și a forței de muncă; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să sporească resursele alocate pentru ONG-urile specializate, mijloacele de comunicare în masă și cercetare pentru a intensifica sprijinul, protecția și asistența acordate victimelor, astfel încât să nu mai fie atât de necesar ca acestea să depună mărturie în instanță; invită, de asemenea, Comisia să consolideze aspectele legate de vizibilitate, sensibilizare și necesități ale victimelor, cu scopul de a reduce cererea de victime ale traficului de persoane și abuzurile la adresa acestora și de a promova o „viziune zero” în ceea ce privește exploatarea sexuală și a forței de muncă;

| 35. | invită Comisia să dezvolte un sistem de anchete financiare mai eficient și proactiv, ca metodă-cheie de reducere a presiunii exercitate asupra victimelor traficului de persoane în calitate de martori principali în procesele împotriva traficanților; invită Comisia să asigure îmbunătățirea formării specializate și să aloce resurse suficiente agențiilor UE de combatere a traficului de persoane, inclusiv cooperarea transfrontalieră și dincolo de frontiere; reamintește Comisiei faptul că aceste acțiuni necesită o abordare holistică ce să promoveze cooperarea multidisciplinară la nivel local, național și transnațional și să încurajeze statele membre să înființeze, printre altele, unități naționale de poliție specializate în domeniul informațiilor și să stimuleze cooperarea între autoritățile administrative și cele de aplicare a legii; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să dezvolte un sistem de anchete financiare mai eficient și proactiv, ca metodă-cheie de reducere a presiunii exercitate asupra victimelor traficului de persoane în calitate de martori principali în procesele împotriva traficanților; invită Comisia să asigure îmbunătățirea formării specializate și să aloce resurse suficiente agențiilor UE de combatere a traficului de persoane, inclusiv cooperarea transfrontalieră și dincolo de frontiere; reamintește Comisiei faptul că aceste acțiuni necesită o abordare holistică ce să promoveze cooperarea multidisciplinară la nivel local, național și transnațional și să încurajeze statele membre să înființeze, printre altele, unități naționale de poliție specializate în domeniul informațiilor și să stimuleze cooperarea între autoritățile administrative și cele de aplicare a legii;

Consolidarea cooperării judiciare și polițienești la nivel european și internațional

| 36. | subliniază importanța consolidării cooperării și creșterii transparenței prin dezvoltarea unui schimb de informații performant între serviciile judiciare și organele de asigurare a ordinii publice din statele membre, Europol, Eurojust, OLAF și ENISA, precum și cu autoritățile omologe din țările terțe, pentru a îmbunătăți sistemele de colectare a probelor și pentru a asigura prelucrarea și schimbul eficient al datelor și informațiilor utile pentru anchetarea infracțiunilor, inclusiv a celor împotriva intereselor financiare ale UE, cu respectarea deplină a principiilor subsidiarității și proporționalității, precum și a drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene; în acest sens, invită autoritățile competente din statele membre să aplice instrumentele adoptate cu privire la cooperarea judiciară în materie penală care sunt importante pentru a asigura combaterea eficientă a criminalității organizate transfrontaliere; invită Comisia să elaboreze o foaie de parcurs pentru o cooperare judiciară și polițienească mai strânsă, care să creeze un organism de anchetă în materie penală și care să aibă competența de a ancheta încălcările și infracțiunile săvârșite în UE; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța consolidării cooperării și creșterii transparenței prin dezvoltarea unui schimb de informații performant între serviciile judiciare și organele de asigurare a ordinii publice din statele membre, Europol, Eurojust, OLAF și ENISA, precum și cu autoritățile omologe din țările terțe, pentru a îmbunătăți sistemele de colectare a probelor și pentru a asigura prelucrarea și schimbul eficient al datelor și informațiilor utile pentru anchetarea infracțiunilor, inclusiv a celor împotriva intereselor financiare ale UE, cu respectarea deplină a principiilor subsidiarității și proporționalității, precum și a drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene; în acest sens, invită autoritățile competente din statele membre să aplice instrumentele adoptate cu privire la cooperarea judiciară în materie penală care sunt importante pentru a asigura combaterea eficientă a criminalității organizate transfrontaliere; invită Comisia să elaboreze o foaie de parcurs pentru o cooperare judiciară și polițienească mai strânsă, care să creeze un organism de anchetă în materie penală și care să aibă competența de a ancheta încălcările și infracțiunile săvârșite în UE;

| 37. | invită Comisia să prevadă în acordurile comerciale și de asociere cu țările terțe clauze de cooperare specifice în materie de combatere a traficului ilicit al criminalității organizate și spălarea de bani; constată lipsa de cooperare pe plan internațional, mai ales cu țările de tranzit sau de origine din afara UE; recunoaște necesitatea unei acțiuni diplomatice ferme pentru a determina țările respective să încheie acorduri de cooperare sau să respecte acordurile pe care le-au semnat; subliniază importanța mecanismului comisiilor rogatorii; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să prevadă în acordurile comerciale și de asociere cu țările terțe clauze de cooperare specifice în materie de combatere a traficului ilicit al criminalității organizate și spălarea de bani; constată lipsa de cooperare pe plan internațional, mai ales cu țările de tranzit sau de origine din afara UE; recunoaște necesitatea unei acțiuni diplomatice ferme pentru a determina țările respective să încheie acorduri de cooperare sau să respecte acordurile pe care le-au semnat; subliniază importanța mecanismului comisiilor rogatorii;

| 38. | subliniază faptul că rețeaua actuală de puncte de contact naționale de combatere a corupției ar trebui să fie consolidată și să beneficieze de asistență din partea Europol, Eurojust și CEPOL; subliniază faptul că aceste puncte de contact nu ar trebui să reprezinte numai locul unde se efectuează schimbul de informații, ci ar trebui să fie utilizate pentru îmbunătățirea cooperării bilaterale în cazuri concrete de mituire a funcționarilor publici străini; recomandă ca punctele de contact să abordeze diferențele existente în ceea ce privește stabilirea priorităților, resursele și expertiza și să semnaleze problemele care decurg din aceste diferențe; subliniază faptul că această rețea ar trebui să încurajeze desfășurarea unor acțiuni coordonate în cazul în care mituirea a avut loc într-un stat membru la nivelul unei filiale a unei societăți-mamă sau la nivelul unui holding cu sediul într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că rețeaua actuală de puncte de contact naționale de combatere a corupției ar trebui să fie consolidată și să beneficieze de asistență din partea Europol, Eurojust și CEPOL; subliniază faptul că aceste puncte de contact nu ar trebui să reprezinte numai locul unde se efectuează schimbul de informații, ci ar trebui să fie utilizate pentru îmbunătățirea cooperării bilaterale în cazuri concrete de mituire a funcționarilor publici străini; recomandă ca punctele de contact să abordeze diferențele existente în ceea ce privește stabilirea priorităților, resursele și expertiza și să semnaleze problemele care decurg din aceste diferențe; subliniază faptul că această rețea ar trebui să încurajeze desfășurarea unor acțiuni coordonate în cazul în care mituirea a avut loc într-un stat membru la nivelul unei filiale a unei societăți-mamă sau la nivelul unui holding cu sediul într-un alt stat membru;

| 39. | invită statele membre să pună în aplicare rapid și în întregime legislația existentă a UE pentru a oferi posibilitatea unei lupte comune împotriva criminalității în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre să pună în aplicare rapid și în întregime legislația existentă a UE pentru a oferi posibilitatea unei lupte comune împotriva criminalității în Uniunea Europeană;

| 40. | invită toate statele membre să se angajeze la valorificarea deplină a agențiilor Europol și Eurojust, ale căror funcționare și performanțe sunt extrem de dependente de nivelul de participare, încredere și cooperare al autorităților naționale judiciare și de investigație, indiferent de reformele în curs și de îmbunătățirile care trebuie făcute; |
| --- | --- |

40.

invită toate statele membre să se angajeze la valorificarea deplină a agențiilor Europol și Eurojust, ale căror funcționare și performanțe sunt extrem de dependente de nivelul de participare, încredere și cooperare al autorităților naționale judiciare și de investigație, indiferent de reformele în curs și de îmbunătățirile care trebuie făcute;

| 41. | subliniază faptul că, pentru a combate criminalitatea organizată, este esențial să se adopte o abordare fundamentală de combatere a corupției și a criminalității organizate la nivel european, care să includă formarea și implicarea agenților și a comisarilor de poliție, în special în ceea ce privește sensibilizarea în ceea ce privește activitățile infracționale emergente și mai puțin vizibile; constată că criminalitatea locală furnizează adesea resurse pentru criminalitatea internațională; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că, pentru a combate criminalitatea organizată, este esențial să se adopte o abordare fundamentală de combatere a corupției și a criminalității organizate la nivel european, care să includă formarea și implicarea agenților și a comisarilor de poliție, în special în ceea ce privește sensibilizarea în ceea ce privește activitățile infracționale emergente și mai puțin vizibile; constată că criminalitatea locală furnizează adesea resurse pentru criminalitatea internațională;

| 42. | invită statele membre să elaboreze orientări cu privire la aplicarea legii în ceea ce privește corupția și spălarea de bani; recomandă ca aceste orientări să constea în cele mai bune practici (de exemplu nevoia de personal specializat, cooperarea între autoritățile de anchetă și sistemul judiciar, metode pentru a depăși dificultățile frecvente în ceea ce privește colectarea probelor), indicarea nivelului critic de resurse umane și de alte resurse necesare pentru urmărirea penală eficientă, precum și în măsuri care să faciliteze cooperarea internațională; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre să elaboreze orientări cu privire la aplicarea legii în ceea ce privește corupția și spălarea de bani; recomandă ca aceste orientări să constea în cele mai bune practici (de exemplu nevoia de personal specializat, cooperarea între autoritățile de anchetă și sistemul judiciar, metode pentru a depăși dificultățile frecvente în ceea ce privește colectarea probelor), indicarea nivelului critic de resurse umane și de alte resurse necesare pentru urmărirea penală eficientă, precum și în măsuri care să faciliteze cooperarea internațională;

| 43. | consideră de importanță crucială valorificarea deplină a tuturor sinergiilor existente între rețeaua judiciară europeană și Eurojust, pentru a obține o cooperare judiciară intra-europeană de cel mai înalt nivel; |
| --- | --- |

43.

consideră de importanță crucială valorificarea deplină a tuturor sinergiilor existente între rețeaua judiciară europeană și Eurojust, pentru a obține o cooperare judiciară intra-europeană de cel mai înalt nivel;

| 44. | subliniază importanța consultării cu organismele regionale și naționale de asigurare a ordinii publice și cu societatea civilă la elaborarea cadrelor legislative și de reglementare; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța consultării cu organismele regionale și naționale de asigurare a ordinii publice și cu societatea civilă la elaborarea cadrelor legislative și de reglementare;

| 45. | constată cât este de important ca statele membre, în parteneriat cu Uniunea Europeană și actorii internaționali, să dispună de un plan strategic solid pe termen lung în ceea ce privește aspectele locale și globale legate de criminalitatea organizată, pentru a identifica amenințările emergente, vulnerabilitățile și factorii de risc pe piață și pentru a crea o strategie a UE care să se bazeze și pe planificare, nu doar pe răspuns; |
| --- | --- |

45.

constată cât este de important ca statele membre, în parteneriat cu Uniunea Europeană și actorii internaționali, să dispună de un plan strategic solid pe termen lung în ceea ce privește aspectele locale și globale legate de criminalitatea organizată, pentru a identifica amenințările emergente, vulnerabilitățile și factorii de risc pe piață și pentru a crea o strategie a UE care să se bazeze și pe planificare, nu doar pe răspuns;

| 46. | solicită statelor membre și Comisiei să consolideze rolul judecătorilor, procurorilor și al ofițerilor de legătură și să asigure formări în domeniul judiciar pentru a face față noilor forme de crimă organizată, corupție și spălare de bani, inclusiv criminalității informatice, în special prin utilizarea Cepol, prin Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și prin utilizarea la maximum a instrumentelor financiare precum Fondul pentru securitate internă pentru cooperarea polițienească sau Programul Hercule III; sugerează promovarea studierii limbilor străine ca parte a formării forțelor de poliție și a operatorilor judiciari pentru facilitarea cooperării transnaționale; solicită promovarea unui program european de schimb de bune practici și de formare pentru judecători, procurori și forțele de poliție; |
| --- | --- |

46.

solicită statelor membre și Comisiei să consolideze rolul judecătorilor, procurorilor și al ofițerilor de legătură și să asigure formări în domeniul judiciar pentru a face față noilor forme de crimă organizată, corupție și spălare de bani, inclusiv criminalității informatice, în special prin utilizarea Cepol, prin Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și prin utilizarea la maximum a instrumentelor financiare precum Fondul pentru securitate internă pentru cooperarea polițienească sau Programul Hercule III; sugerează promovarea studierii limbilor străine ca parte a formării forțelor de poliție și a operatorilor judiciari pentru facilitarea cooperării transnaționale; solicită promovarea unui program european de schimb de bune practici și de formare pentru judecători, procurori și forțele de poliție;

| 47. | invită statele membre și Comisia să depună în continuare eforturi pentru a finaliza negocierile cu privire la propunerea de directivă privind ordinul european de anchetă penală, care simplifică procesul de colectare a probelor în cazurile transfrontaliere și care constituie, prin urmare, un pas important spre realizarea unui spațiu unic de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

47.

invită statele membre și Comisia să depună în continuare eforturi pentru a finaliza negocierile cu privire la propunerea de directivă privind ordinul european de anchetă penală, care simplifică procesul de colectare a probelor în cazurile transfrontaliere și care constituie, prin urmare, un pas important spre realizarea unui spațiu unic de libertate, securitate și justiție;

| 48. | solicită intensificarea colaborării în ceea ce privește chestiunea documentelor false și a fraudei și invită la un proces comun de reflecție pentru îmbunătățirea fiabilității și a autentificării documentelor sursă; |
| --- | --- |

48.

solicită intensificarea colaborării în ceea ce privește chestiunea documentelor false și a fraudei și invită la un proces comun de reflecție pentru îmbunătățirea fiabilității și a autentificării documentelor sursă;

| 49. | pledează în favoarea instituirii la nivel național a unor structuri dedicate investigării și combaterii organizațiilor criminale și mafiote, cu posibilitatea dezvoltării, cu susținerea Europol, a unei „rețele operaționale antimafia” informale și rapide cu scopul de a schimba informații privind conotațiile structurale ale mafiilor existente, intențiile criminale și previziunile financiare, localizarea patrimoniilor și tentativele de infiltrare a achizițiilor publice; |
| --- | --- |

49.

pledează în favoarea instituirii la nivel național a unor structuri dedicate investigării și combaterii organizațiilor criminale și mafiote, cu posibilitatea dezvoltării, cu susținerea Europol, a unei „rețele operaționale antimafia” informale și rapide cu scopul de a schimba informații privind conotațiile structurale ale mafiilor existente, intențiile criminale și previziunile financiare, localizarea patrimoniilor și tentativele de infiltrare a achizițiilor publice;

| 50. | consideră că globalizarea criminalității organizate impune o cooperare mai strânsă între statele membre, precum și la nivel european și internațional; încurajează o interacțiune mai extinsă între Uniunea Europeană, ONU, OCDE și Consiliul Europei în lupta împotriva crimei organizate, corupției și spălării de bani, pentru a integra politicile din domeniu și a elabora definiției operative comune; susține eforturile făcute de GAFI de promovare a politicilor împotriva spălării de bani; solicită insistent statelor membre să ratifice și să implementeze pe deplin toate instrumentele internaționale din acest domeniu; invită Comisia să susțină efectiv eforturile statelor membre din lupta împotriva crimei organizate; recomandă aderarea cu drepturi depline a UE la GRECO; |
| --- | --- |

50.

consideră că globalizarea criminalității organizate impune o cooperare mai strânsă între statele membre, precum și la nivel european și internațional; încurajează o interacțiune mai extinsă între Uniunea Europeană, ONU, OCDE și Consiliul Europei în lupta împotriva crimei organizate, corupției și spălării de bani, pentru a integra politicile din domeniu și a elabora definiției operative comune; susține eforturile făcute de GAFI de promovare a politicilor împotriva spălării de bani; solicită insistent statelor membre să ratifice și să implementeze pe deplin toate instrumentele internaționale din acest domeniu; invită Comisia să susțină efectiv eforturile statelor membre din lupta împotriva crimei organizate; recomandă aderarea cu drepturi depline a UE la GRECO;

| 51. | recomandă acțiuni comune de prevenire și combatere a activităților ilegale în materie de mediu legate de activități criminale organizate și de tip mafiot sau decurgând din acestea, și prin consolidarea organismelor europene, precum Europol și Eurojust, și a celor internaționale, precum Interpol și UNICRI, precum și prin partajarea metodelor de lucru și a informațiilor deținute de statele membre care au fost cel mai mult implicate în lupta împotriva acestei forme de criminalitate, cu scopul de a dezvolta un plan de acțiune comun; |
| --- | --- |

51.

recomandă acțiuni comune de prevenire și combatere a activităților ilegale în materie de mediu legate de activități criminale organizate și de tip mafiot sau decurgând din acestea, și prin consolidarea organismelor europene, precum Europol și Eurojust, și a celor internaționale, precum Interpol și UNICRI, precum și prin partajarea metodelor de lucru și a informațiilor deținute de statele membre care au fost cel mai mult implicate în lupta împotriva acestei forme de criminalitate, cu scopul de a dezvolta un plan de acțiune comun;

| 52. | cere Consiliului și statelor membre să ratifice și să aplice integral Convenția Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale; subliniază impactul negativ al mituirii funcționarilor străini asupra politicilor Uniunii în domeniul drepturilor omului, mediului și dezvoltării; |
| --- | --- |

52.

cere Consiliului și statelor membre să ratifice și să aplice integral Convenția Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale; subliniază impactul negativ al mituirii funcționarilor străini asupra politicilor Uniunii în domeniul drepturilor omului, mediului și dezvoltării;

| 53. | solicită introducerea unor instrumente de combatere a crimei organizate transnaționale precum ordinul european de anchetă și echipele comune de anchetă; solicită o cooperare mai strânsă cu țările vecine ale UE pentru combaterea grupurilor de crimă organizată care intră pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

53.

solicită introducerea unor instrumente de combatere a crimei organizate transnaționale precum ordinul european de anchetă și echipele comune de anchetă; solicită o cooperare mai strânsă cu țările vecine ale UE pentru combaterea grupurilor de crimă organizată care intră pe teritoriul UE;

| 54. | solicită statelor membre să conceapă strategii corespunzătoare de partajare a informațiilor în cadrul serviciilor și analizelor lor de intelligence, încercând să identifice tendințele din cadrul criminalității organizate emergente; |
| --- | --- |

54.

solicită statelor membre să conceapă strategii corespunzătoare de partajare a informațiilor în cadrul serviciilor și analizelor lor de intelligence, încercând să identifice tendințele din cadrul criminalității organizate emergente;

| 55. | sprijină consolidarea cooperării în domeniul combaterii fraudei în detrimentul UE între serviciile Uniunii la toate nivelurile administrației, inclusiv la nivel regional și municipal, având în vedere rolul cheie pe care îl joacă acestea în gestionarea fondurilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

55.

sprijină consolidarea cooperării în domeniul combaterii fraudei în detrimentul UE între serviciile Uniunii la toate nivelurile administrației, inclusiv la nivel regional și municipal, având în vedere rolul cheie pe care îl joacă acestea în gestionarea fondurilor Uniunii Europene;

Pentru o administrație publică eficientă și incoruptibilă

| 56. | consideră că nu poate exista o uniune economică și fiscală eficientă fără o Uniune a luptei anticorupție; |
| --- | --- |

56.

consideră că nu poate exista o uniune economică și fiscală eficientă fără o Uniune a luptei anticorupție;

| 57. | subliniază faptul că transparența combate în mod natural corupția, care constituie sursa infracțiunilor, și este convins de faptul că deținătorii unor funcții importante sau titularii unor averi considerabile care dețin privilegii și imunități ar trebui să aibă obligația de a oferi transparență maximă asupra activităților lor; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că transparența combate în mod natural corupția, care constituie sursa infracțiunilor, și este convins de faptul că deținătorii unor funcții importante sau titularii unor averi considerabile care dețin privilegii și imunități ar trebui să aibă obligația de a oferi transparență maximă asupra activităților lor;

| 58. | consideră că o birocrație dezorganizată și lipsită de transparență, precum și procedurile complexe pe lângă faptul că pot scădea eficiența acțiunilor administrative, compromit potențial transparența proceselor decizionale, exasperează cetățenii și, prin aceasta, oferă un teren fertil pentru corupție; consideră că, în aceeași măsură, secretul bancar și de afaceri, prin opacitatea lor, pot ascunde profiturile ilicite obținute din criminalitatea organizată, corupție și spălarea banilor; |
| --- | --- |

58.

consideră că o birocrație dezorganizată și lipsită de transparență, precum și procedurile complexe pe lângă faptul că pot scădea eficiența acțiunilor administrative, compromit potențial transparența proceselor decizionale, exasperează cetățenii și, prin aceasta, oferă un teren fertil pentru corupție; consideră că, în aceeași măsură, secretul bancar și de afaceri, prin opacitatea lor, pot ascunde profiturile ilicite obținute din criminalitatea organizată, corupție și spălarea banilor;

| 59. | face trimitere la Convenția împotriva corupției de la Merida (2003) și subliniază faptul că deținătorii unor funcții importante sau posesorii unor averi considerabile care dețin privilegii și beneficiază de imunitate ar trebui controlați, printre altele de autoritățile fiscale, înăsprind aceste controale pentru a asigura servicii echitabile și eficiente în beneficiul comunității și a contracara frauda fiscală; recomandă ca îndeosebi deținătorii de funcții publice să depună declarații de avere, venituri, datorii și interese; solicită măsuri de creștere a transparenței și prevenire printr-un sistem de norme administrative care să reglementeze cheltuielile publice și accesul la documente și înființarea registrelor necesare; |
| --- | --- |

59.

face trimitere la Convenția împotriva corupției de la Merida (2003) și subliniază faptul că deținătorii unor funcții importante sau posesorii unor averi considerabile care dețin privilegii și beneficiază de imunitate ar trebui controlați, printre altele de autoritățile fiscale, înăsprind aceste controale pentru a asigura servicii echitabile și eficiente în beneficiul comunității și a contracara frauda fiscală; recomandă ca îndeosebi deținătorii de funcții publice să depună declarații de avere, venituri, datorii și interese; solicită măsuri de creștere a transparenței și prevenire printr-un sistem de norme administrative care să reglementeze cheltuielile publice și accesul la documente și înființarea registrelor necesare;

| 60. | recomandă consolidarea mecanismelor de asigurare a transparenței și eliminarea procedurilor birocratice greoaie din departamentele guvernului și ale altor organisme publice prin garantarea dreptului cetățenilor de acces la documente, începând cu sectorul foarte sensibil al achizițiilor publice; încurajează promovarea culturii legalității și integrității în sectorul public și în cel privat, inclusiv prin adoptarea unei legislații care să le asigure protecția necesară celor care semnalează nereguli (așa-numiții „whistleblowers”); |
| --- | --- |

60.

recomandă consolidarea mecanismelor de asigurare a transparenței și eliminarea procedurilor birocratice greoaie din departamentele guvernului și ale altor organisme publice prin garantarea dreptului cetățenilor de acces la documente, începând cu sectorul foarte sensibil al achizițiilor publice; încurajează promovarea culturii legalității și integrității în sectorul public și în cel privat, inclusiv prin adoptarea unei legislații care să le asigure protecția necesară celor care semnalează nereguli (așa-numiții „whistleblowers”);

| 61. | susține acțiunile Comisiei care au drept scop recunoașterea rolului jurnalismului de investigație în descoperirea și denunțarea faptelor legate de crima organizată, corupție și spălarea de bani; |
| --- | --- |

61.

susține acțiunile Comisiei care au drept scop recunoașterea rolului jurnalismului de investigație în descoperirea și denunțarea faptelor legate de crima organizată, corupție și spălarea de bani;

| 62. | invită statele membre să consolideze rolul funcționarilor în prevenirea, informarea și lupta împotriva riscurilor de fraudă și de corupție; |
| --- | --- |

62.

invită statele membre să consolideze rolul funcționarilor în prevenirea, informarea și lupta împotriva riscurilor de fraudă și de corupție;

| 63. | solicită elaborarea unui cod de conduită care să specifice norme clare și proporționale, precum și mecanisme de constrângere și monitorizare pentru a preveni fenomenul „ușilor rotative” sau „pantouflage” potrivit căruia funcționarilor publici care ocupă un anumit nivel de răspundere managerială sau financiară li s-ar interzice să se transfere în sectorul privat o anumită perioadă de timp de la ieșirea din funcția publică dacă există riscul unui conflict de interese cu funcția publică precedentă; consideră, de asemenea, că ori de câte ori există riscul unui conflict de interese similar, ar trebui să se aplice restricții în cazul persoanelor care se transferă din sectorul privat în cel public; |
| --- | --- |

63.

solicită elaborarea unui cod de conduită care să specifice norme clare și proporționale, precum și mecanisme de constrângere și monitorizare pentru a preveni fenomenul „ușilor rotative” sau „pantouflage” potrivit căruia funcționarilor publici care ocupă un anumit nivel de răspundere managerială sau financiară li s-ar interzice să se transfere în sectorul privat o anumită perioadă de timp de la ieșirea din funcția publică dacă există riscul unui conflict de interese cu funcția publică precedentă; consideră, de asemenea, că ori de câte ori există riscul unui conflict de interese similar, ar trebui să se aplice restricții în cazul persoanelor care se transferă din sectorul privat în cel public;

| 64. | invită Comisia să prezinte cât mai repede posibil o propunere privind dreptul Uniunii Europene în materie de procedură administrativă al Uniunii Europene, în conformitate cu recomandările Parlamentului European din 15 ianuarie 2013; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să prezinte cât mai repede posibil o propunere privind dreptul Uniunii Europene în materie de procedură administrativă al Uniunii Europene, în conformitate cu recomandările Parlamentului European din 15 ianuarie 2013;

| 65. | consideră că un registru al grupurilor de lobby constituie un instrument util pentru asigurarea transparenței; invită statele membre să adopte acest instrument în cazul în care acesta nu există deja; în plus, încurajează guvernele și administrațiile publice să impună drept condiție prealabilă întâlnirii cu o organizație de afaceri, de interese sau de lobby înregistrarea acestora într-un registru al grupurilor de lobby; |
| --- | --- |

65.

consideră că un registru al grupurilor de lobby constituie un instrument util pentru asigurarea transparenței; invită statele membre să adopte acest instrument în cazul în care acesta nu există deja; în plus, încurajează guvernele și administrațiile publice să impună drept condiție prealabilă întâlnirii cu o organizație de afaceri, de interese sau de lobby înregistrarea acestora într-un registru al grupurilor de lobby;

| 66. | subliniază faptul că autoreglementarea s-a dovedit ineficace ca mecanism obișnuit de combatere a corupției în domeniul sportului și al pariurilor sportive; subliniază faptul că administrațiile de la nivel național, regional și local reprezintă unii dintre cei mai mari finanțatori ai sportului; solicită statelor membre să stabilească relații profesionale transparente cu comunitatea sportivă și să prezinte o anchetă independentă completă privind corupția în domeniul sportului care să fie comandată de organismele guvernamentale naționale; |
| --- | --- |

66.

subliniază faptul că autoreglementarea s-a dovedit ineficace ca mecanism obișnuit de combatere a corupției în domeniul sportului și al pariurilor sportive; subliniază faptul că administrațiile de la nivel național, regional și local reprezintă unii dintre cei mai mari finanțatori ai sportului; solicită statelor membre să stabilească relații profesionale transparente cu comunitatea sportivă și să prezinte o anchetă independentă completă privind corupția în domeniul sportului care să fie comandată de organismele guvernamentale naționale;

| 67. | recunoaște că transparența completă a tuturor actelor administrative la toate nivelurile sectorului public este un element fundamental pentru combaterea activităților criminale și pentru protejarea cetățenilor de toate formele unei gestionări neadecvate a afacerilor publice; respinge orice formă de rezistență din partea autorităților publice cu privire la monitorizarea deplină de către cetățeni și presă a activităților efectuate din bani publici și în interesul comunității; consideră că atât UE, cât și fiecare stat membru ar trebui să își ia angajamentul tangibil de a asigura transparență deplină și de a dezvolta forme de administrație deschisă într-un mod eficient și pe baza celor mai bune practici existente; |
| --- | --- |

67.

recunoaște că transparența completă a tuturor actelor administrative la toate nivelurile sectorului public este un element fundamental pentru combaterea activităților criminale și pentru protejarea cetățenilor de toate formele unei gestionări neadecvate a afacerilor publice; respinge orice formă de rezistență din partea autorităților publice cu privire la monitorizarea deplină de către cetățeni și presă a activităților efectuate din bani publici și în interesul comunității; consideră că atât UE, cât și fiecare stat membru ar trebui să își ia angajamentul tangibil de a asigura transparență deplină și de a dezvolta forme de administrație deschisă într-un mod eficient și pe baza celor mai bune practici existente;

| 68. | subliniază că mita nu ar trebui să fie ascunsă prin folosirea abuzivă a termenului „plăți de facilitare”, pe care Convenția CEDO îl consideră acceptabil în anumite circumstanțe specifice (plăți mici, de exemplu, pentru a obține permisiunea de a descărca mărfuri într-un port); invită statele membre să convină asupra respingerii acestei noțiuni, sau să o utilizeze doar în situații extreme, și solicită elaborarea de orientări de interpretare a noțiunii în mod uniform pe întreg teritoriul UE; subliniază faptul că nici mita, nici plățile de facilitare, nu pot fi deductibile fiscal; |
| --- | --- |

68.

subliniază că mita nu ar trebui să fie ascunsă prin folosirea abuzivă a termenului „plăți de facilitare”, pe care Convenția CEDO îl consideră acceptabil în anumite circumstanțe specifice (plăți mici, de exemplu, pentru a obține permisiunea de a descărca mărfuri într-un port); invită statele membre să convină asupra respingerii acestei noțiuni, sau să o utilizeze doar în situații extreme, și solicită elaborarea de orientări de interpretare a noțiunii în mod uniform pe întreg teritoriul UE; subliniază faptul că nici mita, nici plățile de facilitare, nu pot fi deductibile fiscal;

| 69. | sprijină punerea în aplicare a auditurilor periodice privind aderarea la normele/codurile de conduită în materie de integritate și alocarea de resurse suficiente pentru formarea profesională a funcționarilor publici în materie de integritate; |
| --- | --- |

69.

sprijină punerea în aplicare a auditurilor periodice privind aderarea la normele/codurile de conduită în materie de integritate și alocarea de resurse suficiente pentru formarea profesională a funcționarilor publici în materie de integritate;

Pentru o politică mai responsabilă

| 70. | reamintește partidelor politice de responsabilitatea pe care o poartă în propunerea candidaților sau alcătuirea listelor electorale la toate nivelurile și sarcina lor de supraveghere a calității candidaților, inclusiv prin intermediul unui cod strict de etică pe care aceștia trebuie să-l respecte, cod care ar trebui să cuprindă norme clare și transparente privind donațiile către partidele politice; |
| --- | --- |

70.

reamintește partidelor politice de responsabilitatea pe care o poartă în propunerea candidaților sau alcătuirea listelor electorale la toate nivelurile și sarcina lor de supraveghere a calității candidaților, inclusiv prin intermediul unui cod strict de etică pe care aceștia trebuie să-l respecte, cod care ar trebui să cuprindă norme clare și transparente privind donațiile către partidele politice;

| 71. | susține principiul neeligibilității în Parlamentul European sau în alte instituții și agenții UE a persoanelor care au fost condamnate definitiv pentru infracțiuni de crimă organizată, spălare de bani, corupție și alte infracțiuni grave economice sau financiare împotriva interesului public; solicită aplicarea aceluiași principiu, cu respectarea principiului proporționalității, în parlamentele naționale și în privința altor funcții elective; |
| --- | --- |

71.

susține principiul neeligibilității în Parlamentul European sau în alte instituții și agenții UE a persoanelor care au fost condamnate definitiv pentru infracțiuni de crimă organizată, spălare de bani, corupție și alte infracțiuni grave economice sau financiare împotriva interesului public; solicită aplicarea aceluiași principiu, cu respectarea principiului proporționalității, în parlamentele naționale și în privința altor funcții elective;

| 72. | recomandă statelor membre să introducă și să aplice efectiv, ca un element al sistemului de sancțiuni, reguli de ineligibilitate pentru cei condamnați pentru corupție; consideră că ar trebui prevăzută o durată de cel puțin 5 ani pentru această sancțiune, pentru a acoperi toate tipurile de alegeri; recomandă, de asemenea, să se prevadă, pentru aceeași perioadă, imposibilitatea accesului la posturi administrative, la orice nivel, inclusiv la nivelul UE; |
| --- | --- |

72.

recomandă statelor membre să introducă și să aplice efectiv, ca un element al sistemului de sancțiuni, reguli de ineligibilitate pentru cei condamnați pentru corupție; consideră că ar trebui prevăzută o durată de cel puțin 5 ani pentru această sancțiune, pentru a acoperi toate tipurile de alegeri; recomandă, de asemenea, să se prevadă, pentru aceeași perioadă, imposibilitatea accesului la posturi administrative, la orice nivel, inclusiv la nivelul UE;

| 73. | recomandă introducerea, în același timp, criterii de demitere din funcțiile politice (guvernamentale sau similare), precum și din funcțiile de conducere și administrative, ca urmare a unei condamnări definitive pentru infracțiuni de crimă organizată, corupție sau spălare de bani; |
| --- | --- |

73.

recomandă introducerea, în același timp, criterii de demitere din funcțiile politice (guvernamentale sau similare), precum și din funcțiile de conducere și administrative, ca urmare a unei condamnări definitive pentru infracțiuni de crimă organizată, corupție sau spălare de bani;

| 74. | recunoaște faptul că imunitatea de care se bucură anumite categorii de funcționari publici și reprezentanți aleși constituie un obstacol major în calea combaterii corupției; invită Comisia și statele membre să reducă în mod semnificativ numărul categoriilor de persoane care beneficiază de imunitate; |
| --- | --- |

74.

recunoaște faptul că imunitatea de care se bucură anumite categorii de funcționari publici și reprezentanți aleși constituie un obstacol major în calea combaterii corupției; invită Comisia și statele membre să reducă în mod semnificativ numărul categoriilor de persoane care beneficiază de imunitate;

| 75. | este în favoarea elaborării unor coduri etice pentru partidele politice și pentru creșterea transparenței bugetelor partidelor; propune ca fondurile publice pentru partide să fie mai bine controlate și să se evite abuzul și risipa, monitorizând și controlând mai bine și finanțările private, pentru a asigura răspunderea partidelor politice și a donatorilor acestora; |
| --- | --- |

75.

este în favoarea elaborării unor coduri etice pentru partidele politice și pentru creșterea transparenței bugetelor partidelor; propune ca fondurile publice pentru partide să fie mai bine controlate și să se evite abuzul și risipa, monitorizând și controlând mai bine și finanțările private, pentru a asigura răspunderea partidelor politice și a donatorilor acestora;

| 76. | invită statele membre să scoată în afara legii și să sancționeze cumpărarea voturilor, în special prevăzând că avantajul obținut în schimbul votului nu constă doar în bani, ci și în alte beneficii, inclusiv în cele nemateriale, precum și în beneficii acordate unor părți terțe, care nu sunt direct implicate în acordul ilicit; |
| --- | --- |

76.

invită statele membre să scoată în afara legii și să sancționeze cumpărarea voturilor, în special prevăzând că avantajul obținut în schimbul votului nu constă doar în bani, ci și în alte beneficii, inclusiv în cele nemateriale, precum și în beneficii acordate unor părți terțe, care nu sunt direct implicate în acordul ilicit;

| 77. | consideră că publicarea veniturilor și a intereselor financiare ale deputaților europeni reprezintă o bună practică ce ar trebui extinsă și la deputații și aleșii de la nivel național; |
| --- | --- |

77.

consideră că publicarea veniturilor și a intereselor financiare ale deputaților europeni reprezintă o bună practică ce ar trebui extinsă și la deputații și aleșii de la nivel național;

Pentru o justiție penală mai credibilă

| 78. | recomandă statelor membre să creeze sisteme de justiție penală eficace, eficiente, responsabile și echilibrate care să poată garanta, de asemenea, menținerea drepturilor de recurs în conformitate cu Carta Europeană a Drepturilor Fundamentale; recomandă, de asemenea, crearea unui mecanism de monitorizare la nivel european cu privire la eficiența sistemelor de justiție penală în combaterea corupției, care să realizeze evaluări periodice și să publice recomandări; |
| --- | --- |

78.

recomandă statelor membre să creeze sisteme de justiție penală eficace, eficiente, responsabile și echilibrate care să poată garanta, de asemenea, menținerea drepturilor de recurs în conformitate cu Carta Europeană a Drepturilor Fundamentale; recomandă, de asemenea, crearea unui mecanism de monitorizare la nivel european cu privire la eficiența sistemelor de justiție penală în combaterea corupției, care să realizeze evaluări periodice și să publice recomandări;

| 79. | încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare, de asemenea, adoptarea unor măsuri fără caracter legislativ care să consolideze încrederea reciprocă între diferitele sisteme judiciare din statele membre, să întărească coerența și să promoveze crearea unei culturi juridice comune împotriva criminalității în UE; |
| --- | --- |

79.

încurajează Comisia și statele membre să ia în considerare, de asemenea, adoptarea unor măsuri fără caracter legislativ care să consolideze încrederea reciprocă între diferitele sisteme judiciare din statele membre, să întărească coerența și să promoveze crearea unei culturi juridice comune împotriva criminalității în UE;

| 80. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de stabilire a răspunderii juridice a persoanelor juridice în cazuri de criminalitate financiară, și îndeosebi a responsabilității consorțiilor și a societăților-mamă față de filialele lor; subliniază că această propunere ar trebui să clarifice responsabilitatea persoanelor fizice pentru infracțiunile comise de societăți sau de filialele acestora, pentru care pot fi considerate responsabile parțial sau integral; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de stabilire a răspunderii juridice a persoanelor juridice în cazuri de criminalitate financiară, și îndeosebi a responsabilității consorțiilor și a societăților-mamă față de filialele lor; subliniază că această propunere ar trebui să clarifice responsabilitatea persoanelor fizice pentru infracțiunile comise de societăți sau de filialele acestora, pentru care pot fi considerate responsabile parțial sau integral;

| 81. | consideră că, cel puțin pentru fapte de corupție, ar trebui abordată problema diferențelor între statele membre în ceea ce privește termenele de prescripție, conciliind exigențele apărării cu cele privind eficiența și eficacitatea urmăririi penale și a condamnării, considerând, totodată, că termenele de prescripție ar trebui structurate în funcție de fazele procesuale și de instanța în cauză, în sensul că infracțiunea se prescrie numai dacă etapa sau calea de atac în cauză nu s-a încheiat într-un interval de timp definit; mai consideră că, în condițiile respectării principiului proporționalității și statului de drept, cazurile de corupție nu ar trebui să facă obiectul unei perioade de prescriere atât timp cât procesul penal este în curs; |
| --- | --- |

81.

consideră că, cel puțin pentru fapte de corupție, ar trebui abordată problema diferențelor între statele membre în ceea ce privește termenele de prescripție, conciliind exigențele apărării cu cele privind eficiența și eficacitatea urmăririi penale și a condamnării, considerând, totodată, că termenele de prescripție ar trebui structurate în funcție de fazele procesuale și de instanța în cauză, în sensul că infracțiunea se prescrie numai dacă etapa sau calea de atac în cauză nu s-a încheiat într-un interval de timp definit; mai consideră că, în condițiile respectării principiului proporționalității și statului de drept, cazurile de corupție nu ar trebui să facă obiectul unei perioade de prescriere atât timp cât procesul penal este în curs;

| 82. | consideră că lupta împotriva crimei organizate ar trebui să îmbine mecanisme de confiscare a activelor de origine criminală eficiente și disuasive cu acțiuni care să vizeze aducerea în fața justiției a celor care se sustrag voit cercetărilor (așa-numiții fugitivi), pentru a-i împiedica pe șefii grupurilor criminale aflați în închisoare, fără a aduce atingere principiilor de bază aferente drepturilor deținuților, să continue să-și conducă organizația dând ordine membrilor acesteia în pofida detenției; |
| --- | --- |

82.

consideră că lupta împotriva crimei organizate ar trebui să îmbine mecanisme de confiscare a activelor de origine criminală eficiente și disuasive cu acțiuni care să vizeze aducerea în fața justiției a celor care se sustrag voit cercetărilor (așa-numiții fugitivi), pentru a-i împiedica pe șefii grupurilor criminale aflați în închisoare, fără a aduce atingere principiilor de bază aferente drepturilor deținuților, să continue să-și conducă organizația dând ordine membrilor acesteia în pofida detenției;

| 83. | invită statele membre să prevadă pedepse și sancțiuni disuasive și eficace, atât sentințe penale, cât și amenzi, inclusiv amenzi mari, pentru toate infracțiunile grave care prejudiciază sănătatea și siguranța cetățenilor, recomandând armonizarea pedepselor; |
| --- | --- |

83.

invită statele membre să prevadă pedepse și sancțiuni disuasive și eficace, atât sentințe penale, cât și amenzi, inclusiv amenzi mari, pentru toate infracțiunile grave care prejudiciază sănătatea și siguranța cetățenilor, recomandând armonizarea pedepselor;

| 84. | subliniază, fără a aduce atingere punctului 80, importanța prevenirii infracțiunilor criminalității organizate și încurajează statele membre să conceapă și să introducă instrumente legale eficace care să ofere pedepse alternative în locul închisorii, precum amenzile sau serviciile în slujba comunității, în cazurile în care se poate renunța la pedeapsă, ținând seama de toate împrejurările, mai ales de caracterul lipsit de gravitate al infracțiunii; |
| --- | --- |

84.

subliniază, fără a aduce atingere punctului 80, importanța prevenirii infracțiunilor criminalității organizate și încurajează statele membre să conceapă și să introducă instrumente legale eficace care să ofere pedepse alternative în locul închisorii, precum amenzile sau serviciile în slujba comunității, în cazurile în care se poate renunța la pedeapsă, ținând seama de toate împrejurările, mai ales de caracterul lipsit de gravitate al infracțiunii;

Pentru un mediu de afaceri mai sănătos

| 85. | recomandă întreprinderilor să practice autoreglementarea și transparența prin intermediul unor coduri de conduită și introducerea unor proceduri de control, inclusiv prin intermediul auditurilor interne și externe și prin crearea unui registru public al grupurilor de lobby care își desfășoară activitatea pe lângă diferitele instituții, pentru a evita în special fenomenele de corupție, de coluziune și de conflicte de interese între sectorul public și cel privat și a preveni concurența neloială; recomandă, de asemenea, transparența în ceea ce privește domeniile de activitate, obiectivele și informațiile financiare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

85.

recomandă întreprinderilor să practice autoreglementarea și transparența prin intermediul unor coduri de conduită și introducerea unor proceduri de control, inclusiv prin intermediul auditurilor interne și externe și prin crearea unui registru public al grupurilor de lobby care își desfășoară activitatea pe lângă diferitele instituții, pentru a evita în special fenomenele de corupție, de coluziune și de conflicte de interese între sectorul public și cel privat și a preveni concurența neloială; recomandă, de asemenea, transparența în ceea ce privește domeniile de activitate, obiectivele și informațiile financiare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE;

| 86. | solicită crearea unor liste ale companiilor acreditate față de autoritățile publice și a unor liste a celor care trebuie excluse; consideră că printre acestea din urmă ar trebui să se numere companiile care au înregistrat deficiențe serioase în privința cerințelor contractuale sau care se află în conflict de interese, fie la nivelul statelor membre, fie la nivelul UE; |
| --- | --- |

86.

solicită crearea unor liste ale companiilor acreditate față de autoritățile publice și a unor liste a celor care trebuie excluse; consideră că printre acestea din urmă ar trebui să se numere companiile care au înregistrat deficiențe serioase în privința cerințelor contractuale sau care se află în conflict de interese, fie la nivelul statelor membre, fie la nivelul UE;

| 87. | invită statele membre să dezvolte rolul camerelor de comerț și al auditorilor în prevenirea și combaterea riscurilor celor mai frecvente de spălare de bani în domeniul întreprinderilor și în informarea cu privire la acestea, și să implementeze în întregime Planul de acțiune al Comisiei de intensificare a luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

87.

invită statele membre să dezvolte rolul camerelor de comerț și al auditorilor în prevenirea și combaterea riscurilor celor mai frecvente de spălare de bani în domeniul întreprinderilor și în informarea cu privire la acestea, și să implementeze în întregime Planul de acțiune al Comisiei de intensificare a luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale;

| 88. | reamintește că jurnalismul de investigație, precum și activitățile ONG-urilor și ale mediului academic cu privire la probleme legate de operațiunile administrației publice și ale întreprinderilor corporative, îndeplinesc o funcție benefică esențială în identificarea cazurilor de fraudă, corupție sau alte infracțiuni; |
| --- | --- |

88.

reamintește că jurnalismul de investigație, precum și activitățile ONG-urilor și ale mediului academic cu privire la probleme legate de operațiunile administrației publice și ale întreprinderilor corporative, îndeplinesc o funcție benefică esențială în identificarea cazurilor de fraudă, corupție sau alte infracțiuni;

| 89. | invită întreprinderile să asigure punerea în aplicare a orientărilor interne privind achizițiile, pentru a garanta conformitatea cu legislația și o transparență maximă în procesul de licitare pentru contractele de achiziții publice, să evite negocierile cu contractanți și furnizori suspectați în mod rezonabil că dau mită sau binecunoscuți pentru aceasta, să dea dovadă de diligență, după caz, în evaluarea potențialilor contractori și furnizori, pentru a se asigura că dispun de programe eficiente de combatere a corupției, să informeze potențialii contractori și furnizori în legătură cu politicile anticorupție, să îi monitorizeze pe principalii contractori și furnizori în cadrul revizuirii periodice a relațiilor cu aceștia și să dispună de un drept de retractare în cazul în care aceștia dau mită sau acționează de o manieră neconformă programului întreprinderii publice; |
| --- | --- |

89.

invită întreprinderile să asigure punerea în aplicare a orientărilor interne privind achizițiile, pentru a garanta conformitatea cu legislația și o transparență maximă în procesul de licitare pentru contractele de achiziții publice, să evite negocierile cu contractanți și furnizori suspectați în mod rezonabil că dau mită sau binecunoscuți pentru aceasta, să dea dovadă de diligență, după caz, în evaluarea potențialilor contractori și furnizori, pentru a se asigura că dispun de programe eficiente de combatere a corupției, să informeze potențialii contractori și furnizori în legătură cu politicile anticorupție, să îi monitorizeze pe principalii contractori și furnizori în cadrul revizuirii periodice a relațiilor cu aceștia și să dispună de un drept de retractare în cazul în care aceștia dau mită sau acționează de o manieră neconformă programului întreprinderii publice;

Pentru un sistem al băncilor și al profesiilor bancare mai transparent

| 90. | solicită intensificarea cooperării și mai multă transparență în relația cu sistemul bancar și cu profesiile bancare, inclusiv financiare, în toate statele membre, precum și cu țările terțe, în special pentru a defini instrumente informatice și măsuri legislative și administrative adecvate pentru a asigura trasabilitatea fluxurilor financiare și detectarea fenomenelor infracționale, precum și pentru a stabili procedurile de semnalare a eventualelor activități criminale; |
| --- | --- |

90.

solicită intensificarea cooperării și mai multă transparență în relația cu sistemul bancar și cu profesiile bancare, inclusiv financiare, în toate statele membre, precum și cu țările terțe, în special pentru a defini instrumente informatice și măsuri legislative și administrative adecvate pentru a asigura trasabilitatea fluxurilor financiare și detectarea fenomenelor infracționale, precum și pentru a stabili procedurile de semnalare a eventualelor activități criminale;

| 91. | solicită Comisiei și altor autorități de supraveghere să asigure adoptarea de măsuri de due diligence în relația cu clienții și stabilirea a unor profiluri de risc corespunzătoare de către bănci, companii de asigurări și instituții de credit pentru a garanta că corporațiile și persoanele juridice din statele membre obțin și dețin informații adecvate, exacte și actualizate despre adevărații lor beneficiari, inclusiv cei din paradisuri fiscale offshore, și că registrele de clienți sunt actualizate periodic și calitatea lor este monitorizată; consideră că transparența informațiilor – și prin publicarea unui registru țară cu țară cu adevărații proprietari și prin cooperare transfrontalieră – poate contribui la combaterea fenomenelor precum spălarea banilor, finanțarea terorismului, frauda și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

91.

solicită Comisiei și altor autorități de supraveghere să asigure adoptarea de măsuri de due diligence în relația cu clienții și stabilirea a unor profiluri de risc corespunzătoare de către bănci, companii de asigurări și instituții de credit pentru a garanta că corporațiile și persoanele juridice din statele membre obțin și dețin informații adecvate, exacte și actualizate despre adevărații lor beneficiari, inclusiv cei din paradisuri fiscale offshore, și că registrele de clienți sunt actualizate periodic și calitatea lor este monitorizată; consideră că transparența informațiilor – și prin publicarea unui registru țară cu țară cu adevărații proprietari și prin cooperare transfrontalieră – poate contribui la combaterea fenomenelor precum spălarea banilor, finanțarea terorismului, frauda și evaziunea fiscală;

| 92. | invită statele membre să introducă conceptul de proprietar beneficiar în registrul comerțului și să depună eforturi pentru a integra acest concept la nivel mondial, precum și mecanisme pentru schimbul de informații; |
| --- | --- |

92.

invită statele membre să introducă conceptul de proprietar beneficiar în registrul comerțului și să depună eforturi pentru a integra acest concept la nivel mondial, precum și mecanisme pentru schimbul de informații;

| 93. | invită Comisia să stabilească un set comun de principii și orientări administrative pentru utilizarea adecvată a prețurilor de transfer; |
| --- | --- |

93.

invită Comisia să stabilească un set comun de principii și orientări administrative pentru utilizarea adecvată a prețurilor de transfer;

| 94. | sprijină pe deplin propunerea Comisiei de a menționa în mod explicit infracțiunile fiscale ca delicte principale în materie de spălare a banilor, în conformitate cu recomandarea din 2012 a Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI); îndeamnă UE să sporească transparența informațiilor privind beneficiarii reali și a procedurilor de combatere a spălării banilor în ceea ce privește obligația de diligență necesară față de clientelă; favorizează o armonizare la nivelul UE a infracțiunii de spălare de bani și solicită implementarea deplină a standardelor Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) prin monitorizare efectivă, sancțiuni proporționale și pe baza unor garanții credibile; |
| --- | --- |

94.

sprijină pe deplin propunerea Comisiei de a menționa în mod explicit infracțiunile fiscale ca delicte principale în materie de spălare a banilor, în conformitate cu recomandarea din 2012 a Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI); îndeamnă UE să sporească transparența informațiilor privind beneficiarii reali și a procedurilor de combatere a spălării banilor în ceea ce privește obligația de diligență necesară față de clientelă; favorizează o armonizare la nivelul UE a infracțiunii de spălare de bani și solicită implementarea deplină a standardelor Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) prin monitorizare efectivă, sancțiuni proporționale și pe baza unor garanții credibile;

| 95. | recomandă o evaluare precisă a riscurilor asociate noilor produse bancare și financiare în cazul în care ele permit anonimatul sau operarea la distanță; solicită, totodată, o definiție comună a paradisurilor fiscale, întrucât acestea sunt adesea utilizate de organizațiile criminale pentru emiterea de obligațiuni de către companii private sau bănci al căror beneficiar real este greu de identificat; |
| --- | --- |

95.

recomandă o evaluare precisă a riscurilor asociate noilor produse bancare și financiare în cazul în care ele permit anonimatul sau operarea la distanță; solicită, totodată, o definiție comună a paradisurilor fiscale, întrucât acestea sunt adesea utilizate de organizațiile criminale pentru emiterea de obligațiuni de către companii private sau bănci al căror beneficiar real este greu de identificat;

| 96. | dorește să fie găsite soluții operaționale care, respectând legislația privind protecția datelor personale, să permită operatorilor financiari și instituțiilor de credit să identifice persoanele care solicită efectuarea unei operațiuni, dat fiind faptul că fraudele legate de furtul de identitate constituie uneori etapa anterioară spălării de bani; de aceea, salută înființarea unei uniuni bancare; |
| --- | --- |

96.

dorește să fie găsite soluții operaționale care, respectând legislația privind protecția datelor personale, să permită operatorilor financiari și instituțiilor de credit să identifice persoanele care solicită efectuarea unei operațiuni, dat fiind faptul că fraudele legate de furtul de identitate constituie uneori etapa anterioară spălării de bani; de aceea, salută înființarea unei uniuni bancare;

| 97. | recomandă eliminarea secretului bancar; |
| --- | --- |

97.

recomandă eliminarea secretului bancar;

Pentru ca criminalitatea să nu aducă beneficii

| 98. | invită toate părțile interesate, publice și private, să se angajeze într-o luptă hotărâtă împotriva spălării de bani; solicită asigurarea respectării depline a obligațiilor de combatere a spălării banilor de către profesioniști, prin promovarea unor mecanisme de semnalare a tranzacțiilor suspecte și a unor conduri de conduită care să complice ordinele profesionale și asociațiile specializate; |
| --- | --- |

98.

invită toate părțile interesate, publice și private, să se angajeze într-o luptă hotărâtă împotriva spălării de bani; solicită asigurarea respectării depline a obligațiilor de combatere a spălării banilor de către profesioniști, prin promovarea unor mecanisme de semnalare a tranzacțiilor suspecte și a unor conduri de conduită care să complice ordinele profesionale și asociațiile specializate;

| 99. | subliniază rolul esențial al punctelor de informare financiară în garantarea standardelor internaționale de combatere a spălării banilor; recunoaște importanța instrumentelor europene de trasabilitate a fluxurilor financiare pentru a combate amenințări precum criminalitatea informatică, spălarea de bani și finanțare terorismului; |
| --- | --- |

99.

subliniază rolul esențial al punctelor de informare financiară în garantarea standardelor internaționale de combatere a spălării banilor; recunoaște importanța instrumentelor europene de trasabilitate a fluxurilor financiare pentru a combate amenințări precum criminalitatea informatică, spălarea de bani și finanțare terorismului;

| 100. | recomandă identificarea și verificarea în mod sistematic a jucătorilor, interzicerea posibilității de plată a pariurilor la jocurile de noroc online prin mijloace anonime, precum și identificarea serverelor-gazdă și elaborarea unor sisteme informatice capabile să monitorizeze în totalitate circulația banilor în jocurile online și offline; |
| --- | --- |

100.

recomandă identificarea și verificarea în mod sistematic a jucătorilor, interzicerea posibilității de plată a pariurilor la jocurile de noroc online prin mijloace anonime, precum și identificarea serverelor-gazdă și elaborarea unor sisteme informatice capabile să monitorizeze în totalitate circulația banilor în jocurile online și offline;

| 101. | salută extinderea sferei de aplicare propuse în așa-numita a Patra Directivă privind combaterea spălării de bani la sectorul jocurilor de noroc; invită Comisia să prevadă un cadru legislativ și măsuri adecvate împotriva fenomenului de spălare a banilor prin pariuri, îndeosebi pariuri la evenimente sportive, specificând noi tipuri de infracțiuni, cum ar fi aranjarea meciurilor legată de pariuri, stabilind niveluri adecvate de sancțiuni și susținând mecanisme de monitorizare care să implice federațiile sportive, asociațiile și operatorii online și offline și, după caz, autoritățile naționale; îndeamnă organizațiile sportive să elaboreze un cod de conduită pentru tot personalul, interzicând în mod clar manipularea meciurilor pentru pariuri sau în alte scopuri, o interdicție de a pune pariuri la propriile meciuri și o obligație de a raporta gradul de conștientizare a aranjării meciurilor printr-un mecanism adecvat de protecție a informatorilor; |
| --- | --- |

101.

salută extinderea sferei de aplicare propuse în așa-numita a Patra Directivă privind combaterea spălării de bani la sectorul jocurilor de noroc; invită Comisia să prevadă un cadru legislativ și măsuri adecvate împotriva fenomenului de spălare a banilor prin pariuri, îndeosebi pariuri la evenimente sportive, specificând noi tipuri de infracțiuni, cum ar fi aranjarea meciurilor legată de pariuri, stabilind niveluri adecvate de sancțiuni și susținând mecanisme de monitorizare care să implice federațiile sportive, asociațiile și operatorii online și offline și, după caz, autoritățile naționale; îndeamnă organizațiile sportive să elaboreze un cod de conduită pentru tot personalul, interzicând în mod clar manipularea meciurilor pentru pariuri sau în alte scopuri, o interdicție de a pune pariuri la propriile meciuri și o obligație de a raporta gradul de conștientizare a aranjării meciurilor printr-un mecanism adecvat de protecție a informatorilor;

| 102. | constată că spălarea banilor prin intermediul pariurilor sportive reprezintă frecvent un act de crimă organizată; prin urmare, invită Comisia să prezinte o propunere legislativă care să conțină o definiție comună a cazurilor de corupție și de fraudă în domeniul sportului; invită statele membre să nu autorizeze organizarea de pariuri pentru meciurile fără miză sportivă, și să interzică, de asemenea, cele mai riscante forme de pariuri sportive; recomandă, de asemenea, punerea în aplicare la nivel național a unor sisteme prin intermediul cărora să se poată semnala persoanele suspectate de corupție în sport, precum cele instituite pentru spălarea banilor, și care să fie obligatorii pentru operatorii de jocuri online și offline și toți actorii din lumea sportului; |
| --- | --- |

102.

constată că spălarea banilor prin intermediul pariurilor sportive reprezintă frecvent un act de crimă organizată; prin urmare, invită Comisia să prezinte o propunere legislativă care să conțină o definiție comună a cazurilor de corupție și de fraudă în domeniul sportului; invită statele membre să nu autorizeze organizarea de pariuri pentru meciurile fără miză sportivă, și să interzică, de asemenea, cele mai riscante forme de pariuri sportive; recomandă, de asemenea, punerea în aplicare la nivel național a unor sisteme prin intermediul cărora să se poată semnala persoanele suspectate de corupție în sport, precum cele instituite pentru spălarea banilor, și care să fie obligatorii pentru operatorii de jocuri online și offline și toți actorii din lumea sportului;

| 103. | subliniază necesitatea de a consolida cooperarea și schimburile de informații dintre statele membre, organismele de reglementare ale acestora, Europol și Eurojust în vederea combaterii activităților criminale transfrontaliere asociate jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

103.

subliniază necesitatea de a consolida cooperarea și schimburile de informații dintre statele membre, organismele de reglementare ale acestora, Europol și Eurojust în vederea combaterii activităților criminale transfrontaliere asociate jocurilor de noroc online;

| 104. | recunoaște că jocurile de noroc reprezintă o modalitate din ce în ce mai răspândită de spălare a banilor, în care câștigurile sunt adesea scutite de impozite, volumele mari ale tranzacțiilor făcând dificilă detectarea banilor obținuți ilegal, în timp ce numărul mare de persoane implicate în procesarea plăților complică și mai mult sistemul; solicită instituirea unui cadru de reglementare pentru combaterea spălării banilor prin intermediul oricărei forme de jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

104.

recunoaște că jocurile de noroc reprezintă o modalitate din ce în ce mai răspândită de spălare a banilor, în care câștigurile sunt adesea scutite de impozite, volumele mari ale tranzacțiilor făcând dificilă detectarea banilor obținuți ilegal, în timp ce numărul mare de persoane implicate în procesarea plăților complică și mai mult sistemul; solicită instituirea unui cadru de reglementare pentru combaterea spălării banilor prin intermediul oricărei forme de jocuri de noroc online;

| 105. | îndeamnă statele membre să includă o definiție armonizată a „aranjării meciurilor” în dreptul penal și să creeze un instrument juridic pentru combaterea acestui fenomen, să prevadă sancțiuni corespunzătoare, inclusiv amenzi și confiscări, și să creeze în cadrul autorităților de asigurare a ordinii publice o unitate specializată pentru combaterea aranjării meciurilor cu rol de centru de comunicare și cooperare cu principalele părți interesate, în vederea unor investigații suplimentare și a deferirii instanțelor judecătorești; |
| --- | --- |

105.

îndeamnă statele membre să includă o definiție armonizată a „aranjării meciurilor” în dreptul penal și să creeze un instrument juridic pentru combaterea acestui fenomen, să prevadă sancțiuni corespunzătoare, inclusiv amenzi și confiscări, și să creeze în cadrul autorităților de asigurare a ordinii publice o unitate specializată pentru combaterea aranjării meciurilor cu rol de centru de comunicare și cooperare cu principalele părți interesate, în vederea unor investigații suplimentare și a deferirii instanțelor judecătorești;

| 106. | solicită intensificarea cooperării la nivel european – coordonată de către Comisie – pentru a identifica și a combate operatorii de jocuri de noroc online implicați în activități de aranjare a meciurilor și alte activități ilegale; |
| --- | --- |

106.

solicită intensificarea cooperării la nivel european – coordonată de către Comisie – pentru a identifica și a combate operatorii de jocuri de noroc online implicați în activități de aranjare a meciurilor și alte activități ilegale;

| 107. | invită organismele de conducere din domeniul sportului, statele membre și Comisia să investească în campanii de sensibilizare cu privire la partidele trucate destinate sportivilor, punând accentul pe consecințele juridice ale acestei infracțiuni și efectele dăunătoare asupra integrității competițiilor sportive; |
| --- | --- |

107.

invită organismele de conducere din domeniul sportului, statele membre și Comisia să investească în campanii de sensibilizare cu privire la partidele trucate destinate sportivilor, punând accentul pe consecințele juridice ale acestei infracțiuni și efectele dăunătoare asupra integrității competițiilor sportive;

| 108. | solicită armonizarea rolului și competențelor unităților de informații financiare din statele membre, sporirea competențelor acestora și consolidarea mecanismelor de cooperare între acestea; |
| --- | --- |

108.

solicită armonizarea rolului și competențelor unităților de informații financiare din statele membre, sporirea competențelor acestora și consolidarea mecanismelor de cooperare între acestea;

| 109. | propune ca statele membre să fie coerente între ele în ceea ce privește condamnările și pedepsele aplicate, precum și sistemele penitenciare și formarea personalului din penitenciare; |
| --- | --- |

109.

propune ca statele membre să fie coerente între ele în ceea ce privește condamnările și pedepsele aplicate, precum și sistemele penitenciare și formarea personalului din penitenciare;

| 110. | recomandă consolidarea rolului de supraveghere la nivel european, în legătură cu spălarea de bani, al Autorității Bancare Europene, Autorității Europene pentru Instrumente Financiare și Piețe. Autorității Europene pentru Sectorul Asigurărilor și Pensiilor Ocupaționale, și Mecanismului de Supraveghere Unic, având în vedere și perspectiva unei adevărate uniuni bancare europene, care să combată în mod eficace fenomenele corupției și spălării de bani, pe baza unor norme armonizate privind conflictele de interese și sistemele de monitorizare; insistă ca, între timp, să se consolideze capacitățile de supraveghere, expertiză și determinare la nivel național, consolidând, totodată, cooperarea între autoritățile naționale; |
| --- | --- |

110.

recomandă consolidarea rolului de supraveghere la nivel european, în legătură cu spălarea de bani, al Autorității Bancare Europene, Autorității Europene pentru Instrumente Financiare și Piețe. Autorității Europene pentru Sectorul Asigurărilor și Pensiilor Ocupaționale, și Mecanismului de Supraveghere Unic, având în vedere și perspectiva unei adevărate uniuni bancare europene, care să combată în mod eficace fenomenele corupției și spălării de bani, pe baza unor norme armonizate privind conflictele de interese și sistemele de monitorizare; insistă ca, între timp, să se consolideze capacitățile de supraveghere, expertiză și determinare la nivel național, consolidând, totodată, cooperarea între autoritățile naționale;

| 111. | încurajează adoptarea unor standarde minime de bună guvernanță în materie fiscală, în special prin inițiative comune ale statelor membre, în funcție de relațiile lor respective cu țările terțe considerate paradisuri fiscale, în scopul, nu în ultimul rând, de a facilita accesul la informațiile referitoare la proprietarii eventualelor societăți intermediare care și-ar avea sediul în astfel de țări; insistă asupra importanței comunicării susmenționate a Comisiei din 6 decembrie 2012 privind consolidarea legăturii dintre politica UE în materie de fraudă cu politicile în materie de dezvoltare, politicile comerciale și fiscale; |
| --- | --- |

111.

încurajează adoptarea unor standarde minime de bună guvernanță în materie fiscală, în special prin inițiative comune ale statelor membre, în funcție de relațiile lor respective cu țările terțe considerate paradisuri fiscale, în scopul, nu în ultimul rând, de a facilita accesul la informațiile referitoare la proprietarii eventualelor societăți intermediare care și-ar avea sediul în astfel de țări; insistă asupra importanței comunicării susmenționate a Comisiei din 6 decembrie 2012 privind consolidarea legăturii dintre politica UE în materie de fraudă cu politicile în materie de dezvoltare, politicile comerciale și fiscale;

| 112. | invită Uniunea Europeană să adopte măsuri eficiente în arena internațională, de exemplu, în cadrul reuniunilor G8 și G20, pentru a eradica infracțiunile legate de paradisurile fiscale; |
| --- | --- |

112.

invită Uniunea Europeană să adopte măsuri eficiente în arena internațională, de exemplu, în cadrul reuniunilor G8 și G20, pentru a eradica infracțiunile legate de paradisurile fiscale;

| 113. | subliniază faptul că principiile impozitării ar trebui să fie armonizate cu recomandările OCDE în raportul intitulat „Addressing base erosion and profit shifting” (Problema erodării bazei de impozitare și a delocalizării profiturilor), astfel încât principiul general al impozitării să fie ca impozitarea să se facă în locul în care activitățile economice au generat venituri, în conformitate cu principiul „sursei bogăției”; |
| --- | --- |

113.

subliniază faptul că principiile impozitării ar trebui să fie armonizate cu recomandările OCDE în raportul intitulat „Addressing base erosion and profit shifting” (Problema erodării bazei de impozitare și a delocalizării profiturilor), astfel încât principiul general al impozitării să fie ca impozitarea să se facă în locul în care activitățile economice au generat venituri, în conformitate cu principiul „sursei bogăției”;

| 114. | consideră că principiul sursei bogăției facilitează aplicarea eficientă a impozitării de către autoritățile fiscale, precum și evitarea evaziunii fiscale; consideră că un sistem de impozitare echitabil este esențial, îndeosebi în perioade de criză, când sarcina fiscală este deplasată în mod inechitabil către întreprinderile mici și către gospodării, și că evaziunea fiscală este creată parțial de paradisurile fiscale din cadrul UE; |
| --- | --- |

114.

consideră că principiul sursei bogăției facilitează aplicarea eficientă a impozitării de către autoritățile fiscale, precum și evitarea evaziunii fiscale; consideră că un sistem de impozitare echitabil este esențial, îndeosebi în perioade de criză, când sarcina fiscală este deplasată în mod inechitabil către întreprinderile mici și către gospodării, și că evaziunea fiscală este creată parțial de paradisurile fiscale din cadrul UE;

| 115. | subliniază faptul că intensificarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale este un element esențial pentru promovarea creșterii economice durabile în UE; subliniază faptul că un nivel redus al fraudei și al evaziunii ar consolida potențialul de creștere economică prin asigurarea unor finanțe publice mai sănătoase și a unor condiții de concurență echitabile și oneste pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

115.

subliniază faptul că intensificarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale este un element esențial pentru promovarea creșterii economice durabile în UE; subliniază faptul că un nivel redus al fraudei și al evaziunii ar consolida potențialul de creștere economică prin asigurarea unor finanțe publice mai sănătoase și a unor condiții de concurență echitabile și oneste pentru întreprinderi;

| 116. | invită firmele de audit și consultanții juridici să alerteze autoritățile fiscale naționale la orice semn de planificare fiscală agresivă din partea companiei auditate sau consiliate; |
| --- | --- |

116.

invită firmele de audit și consultanții juridici să alerteze autoritățile fiscale naționale la orice semn de planificare fiscală agresivă din partea companiei auditate sau consiliate;

| 117. | salută angajamentul luat de Comisie în direcția promovării schimburilor automate de informații; solicită totuși încă o dată, încheierea unui acord multilateral obligatoriu la nivel internațional în materie de schimburi automate de informații de natură fiscală, care ar trebui să cuprindă, de asemenea, trusturile și fundațiile și să includă sancțiuni pentru jurisdicțiile care refuză să coopereze și pentru instituțiile financiare care funcționează în paradisuri fiscale; îndeamnă UE să adopte măsuri similare cu Legea din SUA privind contracararea abuzurilor legate de paradisurile fiscale („Stop Tax Havens Abuse Act”) și să examineze posibilitatea de a retrage licențele de activitate bancară instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în paradisuri fiscale; invită Comisia să propună o listă neagră europeană a paradisurilor fiscale, pe baza unor criterii stricte, și să propună regimuri europene de sancțiuni în caz de nerespectare sau să propună o cooperare consolidată, în cazul în care nu este posibilă o abordare comună la nivelul UE; |
| --- | --- |

117.

salută angajamentul luat de Comisie în direcția promovării schimburilor automate de informații; solicită totuși încă o dată, încheierea unui acord multilateral obligatoriu la nivel internațional în materie de schimburi automate de informații de natură fiscală, care ar trebui să cuprindă, de asemenea, trusturile și fundațiile și să includă sancțiuni pentru jurisdicțiile care refuză să coopereze și pentru instituțiile financiare care funcționează în paradisuri fiscale; îndeamnă UE să adopte măsuri similare cu Legea din SUA privind contracararea abuzurilor legate de paradisurile fiscale („Stop Tax Havens Abuse Act”) și să examineze posibilitatea de a retrage licențele de activitate bancară instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în paradisuri fiscale; invită Comisia să propună o listă neagră europeană a paradisurilor fiscale, pe baza unor criterii stricte, și să propună regimuri europene de sancțiuni în caz de nerespectare sau să propună o cooperare consolidată, în cazul în care nu este posibilă o abordare comună la nivelul UE;

| 118. | invită statele membre și Parlamentul European să ajungă la un acord rapid cu privire la directivele UE privind transparența și situațiile financiare anuale; solicită ca, în viitor, domeniul de aplicare al directivelor să fie extins pentru a acoperi toate întreprinderile mari, indiferent de sectorul de activitate; |
| --- | --- |

118.

invită statele membre și Parlamentul European să ajungă la un acord rapid cu privire la directivele UE privind transparența și situațiile financiare anuale; solicită ca, în viitor, domeniul de aplicare al directivelor să fie extins pentru a acoperi toate întreprinderile mari, indiferent de sectorul de activitate;

| 119. | invită Comisia să elaboreze criterii solide cu privire la obiectul de activitate real al societăților comerciale, cu scopul de a pune capăt creării de companii fictive sau societăți-fantomă care contribuie la practicile legale și ilegale de evaziune și fraudă fiscală; |
| --- | --- |

119.

invită Comisia să elaboreze criterii solide cu privire la obiectul de activitate real al societăților comerciale, cu scopul de a pune capăt creării de companii fictive sau societăți-fantomă care contribuie la practicile legale și ilegale de evaziune și fraudă fiscală;

| 120. | invită Comisia să efectueze o evaluare a actualelor tratate fiscale în vigoare între statele membre și țări terțe care ar putea fi considerate paradisuri fiscale; solicită, de asemenea, Comisiei să prezinte propuneri, inclusiv revizuirea unor astfel de acorduri, pentru abordarea acestei chestiuni; invită Comisia să prezinte concluziile și propunerile sale Parlamentului European, cel târziu până la sfârșitului anului 2013; |
| --- | --- |

120.

invită Comisia să efectueze o evaluare a actualelor tratate fiscale în vigoare între statele membre și țări terțe care ar putea fi considerate paradisuri fiscale; solicită, de asemenea, Comisiei să prezinte propuneri, inclusiv revizuirea unor astfel de acorduri, pentru abordarea acestei chestiuni; invită Comisia să prezinte concluziile și propunerile sale Parlamentului European, cel târziu până la sfârșitului anului 2013;

Noile tehnologii în serviciul combaterii crimei organizate

| 121. | consideră că sistemele europene de sateliți de localizare și observare terestră ar putea contribui la descoperirea traseelor navelor care efectuează operațiuni clandestine de transport, descărcare sau transbordare de mărfuri ilegale; solicită, prin urmare, autorităților judiciare să accelereze utilizarea noilor tehnologii, inclusiv a observațiilor prin satelit, în acest domeniu, ca instrument suplimentar de combatere a activităților criminalității organizate; |
| --- | --- |

121.

consideră că sistemele europene de sateliți de localizare și observare terestră ar putea contribui la descoperirea traseelor navelor care efectuează operațiuni clandestine de transport, descărcare sau transbordare de mărfuri ilegale; solicită, prin urmare, autorităților judiciare să accelereze utilizarea noilor tehnologii, inclusiv a observațiilor prin satelit, în acest domeniu, ca instrument suplimentar de combatere a activităților criminalității organizate;

| 122. | constată că creșterea globală a utilizării internetului a oferit noi oportunități de infracțiuni pe internet, precum furtul proprietății intelectuale, vânzarea și cumpărarea de produse contrafăcute și furtul identității, care pun în pericol economia, precum și siguranța și sănătatea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

122.

constată că creșterea globală a utilizării internetului a oferit noi oportunități de infracțiuni pe internet, precum furtul proprietății intelectuale, vânzarea și cumpărarea de produse contrafăcute și furtul identității, care pun în pericol economia, precum și siguranța și sănătatea cetățenilor europeni;

| 123. | constată că campanile publice, precum și acțiunile de educare și sensibilizare sunt esențiale pentru a aborda problema din ce în ce mai mare a criminalității informatice; subliniază că o opinie publică neinformată și lipsită de competențele necesare ușurează sarcina organizațiilor de crimă organizată de a exploata internetul și oportunitățile acestuia; |
| --- | --- |

123.

constată că campanile publice, precum și acțiunile de educare și sensibilizare sunt esențiale pentru a aborda problema din ce în ce mai mare a criminalității informatice; subliniază că o opinie publică neinformată și lipsită de competențele necesare ușurează sarcina organizațiilor de crimă organizată de a exploata internetul și oportunitățile acestuia;

| 124. | salută înființarea Centrului european pentru combaterea criminalității informatice (EC3) în cadrul Europol, și încurajează dezvoltarea suplimentară a acestei agenții, în special pentru a combate criminalitatea organizată, pe baze transfrontaliere și în cooperare cu țările terțe; |
| --- | --- |

124.

salută înființarea Centrului european pentru combaterea criminalității informatice (EC3) în cadrul Europol, și încurajează dezvoltarea suplimentară a acestei agenții, în special pentru a combate criminalitatea organizată, pe baze transfrontaliere și în cooperare cu țările terțe;

| 125. | subliniază nevoia urgentă de a dezvolta o definiție comună și precisă a termenului de „criminalitate informatică”, care să poată fi aplicată în toate statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

125.

subliniază nevoia urgentă de a dezvolta o definiție comună și precisă a termenului de „criminalitate informatică”, care să poată fi aplicată în toate statele membre ale Uniunii Europene;

| 126. | încurajează promovarea cercetării privind utilizarea noilor tehnologii în diferitele sisteme de control utilizate de către statele membre și simplificarea utilizării acestora; aceasta ar putea include, de exemplu, observarea și înregistrarea online a impozitelor și taxelor la vedere, și alte tipuri de controale efectuate de unitățile centralizate anticorupție; |
| --- | --- |

126.

încurajează promovarea cercetării privind utilizarea noilor tehnologii în diferitele sisteme de control utilizate de către statele membre și simplificarea utilizării acestora; aceasta ar putea include, de exemplu, observarea și înregistrarea online a impozitelor și taxelor la vedere, și alte tipuri de controale efectuate de unitățile centralizate anticorupție;

| 127. | încurajează crearea unui sistem uniform de raportare a tuturor cazurilor de fraudă și corupție urmărite penal (cu protecția adecvată a datelor cu caracter personal și prezumția de nevinovăție); |
| --- | --- |

127.

încurajează crearea unui sistem uniform de raportare a tuturor cazurilor de fraudă și corupție urmărite penal (cu protecția adecvată a datelor cu caracter personal și prezumția de nevinovăție);

Recomandări finale

| 128. | insistă asupra creării unei Procuraturi Europene, în aplicarea articolului 96 din TFUE, în special pentru combaterea, anchetarea, urmărirea penală și aducerea în fața instanței a infracțiunilor care lezează interesele financiare ale Uniunii și a infracțiunilor grave de natură transfrontalieră; recomandă ca viitoarea Procuratură Europeană să aibă o structură eficientă și suplă, cu funcții de coordonare și de impulsionare a autorităților naționale, pentru a garanta o mai mare coerență a anchetelor, prin norme de procedură uniforme; consideră că este esențial ca înainte de septembrie 2013 Comisia să prezinte o propunere privind definirea clară a structurii Biroului Procurorului European, răspunderii sale în fața Parlamentului European, acordând o atenție specială interacțiunii cu Europol, Eurojust, OLAF și Agenția pentru Drepturi Fundamentale, și ca EPPO să fie susținut printr-un cadru clar al drepturilor procedurale, și definirea clară a infracțiunilor asupra cărora EPPO are autoritate; |
| --- | --- |

128.

insistă asupra creării unei Procuraturi Europene, în aplicarea articolului 96 din TFUE, în special pentru combaterea, anchetarea, urmărirea penală și aducerea în fața instanței a infracțiunilor care lezează interesele financiare ale Uniunii și a infracțiunilor grave de natură transfrontalieră; recomandă ca viitoarea Procuratură Europeană să aibă o structură eficientă și suplă, cu funcții de coordonare și de impulsionare a autorităților naționale, pentru a garanta o mai mare coerență a anchetelor, prin norme de procedură uniforme; consideră că este esențial ca înainte de septembrie 2013 Comisia să prezinte o propunere privind definirea clară a structurii Biroului Procurorului European, răspunderii sale în fața Parlamentului European, acordând o atenție specială interacțiunii cu Europol, Eurojust, OLAF și Agenția pentru Drepturi Fundamentale, și ca EPPO să fie susținut printr-un cadru clar al drepturilor procedurale, și definirea clară a infracțiunilor asupra cărora EPPO are autoritate;

| 129. | consideră că Eurojust ar putea continua să se ocupe de infracțiunile prevăzute la articolul 83 alineatul (1) din TFUE și, atunci când este necesar, de infracțiunile de natură complementară în raport cu aplicarea politicilor Uniunii, prevăzute la alineatul (2) din același articol, garantând în continuare răspunderea în privința protejării drepturilor democratice și fundamentale cu ocazia iminentei sale revizuiri; |
| --- | --- |

129.

consideră că Eurojust ar putea continua să se ocupe de infracțiunile prevăzute la articolul 83 alineatul (1) din TFUE și, atunci când este necesar, de infracțiunile de natură complementară în raport cu aplicarea politicilor Uniunii, prevăzute la alineatul (2) din același articol, garantând în continuare răspunderea în privința protejării drepturilor democratice și fundamentale cu ocazia iminentei sale revizuiri;

| 130. | îndeamnă statele membre să nu reducă bugetul Uniunii din motive conjuncturale și populiste, ci dimpotrivă să furnizeze fonduri suplimentare pentru Europol, Eurojust, Frontex și viitorul Oficiu al Procurorului European EPPO, întrucât succesul acestora are un efect multiplicator asupra reducerii pierderilor de taxe în statele membre; |
| --- | --- |

130.

îndeamnă statele membre să nu reducă bugetul Uniunii din motive conjuncturale și populiste, ci dimpotrivă să furnizeze fonduri suplimentare pentru Europol, Eurojust, Frontex și viitorul Oficiu al Procurorului European EPPO, întrucât succesul acestora are un efect multiplicator asupra reducerii pierderilor de taxe în statele membre;

| 131. | dorește încheierea unui acord cu Liechtenstein pentru combaterea criminalității transfrontaliere; |
| --- | --- |

131.

dorește încheierea unui acord cu Liechtenstein pentru combaterea criminalității transfrontaliere;

| 132. | invită insistent statele membre să transpună cât mai repede Directiva 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității; solicită Comisiei să vegheze ca transpunerea în dreptul intern să aibă loc în mod corect; îndeamnă statele membre și Comisia să finalizeze Foaia de parcurs privind drepturile suspecților și ale persoanelor acuzate în cadrul procedurilor penale, și să elaboreze o directivă privind arestul preventiv; |
| --- | --- |

132.

invită insistent statele membre să transpună cât mai repede Directiva 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității; solicită Comisiei să vegheze ca transpunerea în dreptul intern să aibă loc în mod corect; îndeamnă statele membre și Comisia să finalizeze Foaia de parcurs privind drepturile suspecților și ale persoanelor acuzate în cadrul procedurilor penale, și să elaboreze o directivă privind arestul preventiv;

| 133. | solicită pedepse mai severe pentru participarea la criminalitatea organizată și pentru infracțiunile legate de traficul de droguri și traficul de persoane și organe umane; |
| --- | --- |

133.

solicită pedepse mai severe pentru participarea la criminalitatea organizată și pentru infracțiunile legate de traficul de droguri și traficul de persoane și organe umane;

| 134. | îndeamnă statele membre, astfel cum a fost recomandat de UNCAC, să adopte măsuri legislative sau de altă natură pentru a considera îmbogățirea ilicită drept infracțiune penală, dacă a fost comisă deliberat, adică dacă s-a înregistrat o creștere semnificativă a activelor unui funcționar public pe care acesta nu o poate explica în mod rezonabil în raport cu veniturile sale legitime; |
| --- | --- |

134.

îndeamnă statele membre, astfel cum a fost recomandat de UNCAC, să adopte măsuri legislative sau de altă natură pentru a considera îmbogățirea ilicită drept infracțiune penală, dacă a fost comisă deliberat, adică dacă s-a înregistrat o creștere semnificativă a activelor unui funcționar public pe care acesta nu o poate explica în mod rezonabil în raport cu veniturile sale legitime;

| 135. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, deși o gamă întreagă de așa-numite infracțiuni emergente, precum traficul ilegal cu deșeuri, traficul ilegal cu opere de artă și specii protejate și contrafacerea bunurilor, sunt deosebit de profitabile pentru organizațiile criminale, au un impact social, economic și de mediu deosebit de negativ și au un caracter predominant transnațional, acestea nu sunt incluse printre „euro-infracțiuni”; consideră că aceste infracțiuni ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în deciziile adoptate la nivelul UE și, prin urmare, propune Consiliului, în virtutea competențelor sale în temeiul articolului 83 alineatul (1) din TFUE, să adopte o decizie de identificare a altor domenii infracționale, inclusiv cele de mai sus; |
| --- | --- |

135.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, deși o gamă întreagă de așa-numite infracțiuni emergente, precum traficul ilegal cu deșeuri, traficul ilegal cu opere de artă și specii protejate și contrafacerea bunurilor, sunt deosebit de profitabile pentru organizațiile criminale, au un impact social, economic și de mediu deosebit de negativ și au un caracter predominant transnațional, acestea nu sunt incluse printre „euro-infracțiuni”; consideră că aceste infracțiuni ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în deciziile adoptate la nivelul UE și, prin urmare, propune Consiliului, în virtutea competențelor sale în temeiul articolului 83 alineatul (1) din TFUE, să adopte o decizie de identificare a altor domenii infracționale, inclusiv cele de mai sus;

| 136. | invită Comisia să prezinte cât mai curând o propunere legislativă privind un program european eficient de protecție a informatorilor cu privire la corupția transfrontalieră și corupția care afectează interesele financiare și ale UE, precum și privind protecția martorilor și a celor care colaborează cu justiția, care să ofere, în special, o soluție la condițiile lor dificile de viață, variind de la riscul de represalii la dezintegrarea familiei și de la dezrădăcinarea teritorială la excluderea socială și profesională; |
| --- | --- |

136.

invită Comisia să prezinte cât mai curând o propunere legislativă privind un program european eficient de protecție a informatorilor cu privire la corupția transfrontalieră și corupția care afectează interesele financiare și ale UE, precum și privind protecția martorilor și a celor care colaborează cu justiția, care să ofere, în special, o soluție la condițiile lor dificile de viață, variind de la riscul de represalii la dezintegrarea familiei și de la dezrădăcinarea teritorială la excluderea socială și profesională;

| 137. | consideră că tratamentul acordat martorilor și gestionarea programelor de protecție nu pot depinde de constrângerile bugetare, întrucât a garanta securitatea și siguranța cetățenilor, îndeosebi ale celor care și-au bulversat viața pentru a rămâne de partea statului, reprezintă o responsabilitate pe care autoritățile naționale și ale UE nu o pot ignora; invită toate statele membre să adopte măsurile necesare (legislative sau de altă natură) pentru a garanta integritatea fizică a martorilor și a familiilor acestora și dreptul lor de a duce în continuare o viață demnă, din punct de vedere social, profesional, familial și economic, cu sprijin corespunzător din partea instituțiilor (inclusiv posibilitatea de a recruta martori în cadrul administrației publice); |
| --- | --- |

137.

consideră că tratamentul acordat martorilor și gestionarea programelor de protecție nu pot depinde de constrângerile bugetare, întrucât a garanta securitatea și siguranța cetățenilor, îndeosebi ale celor care și-au bulversat viața pentru a rămâne de partea statului, reprezintă o responsabilitate pe care autoritățile naționale și ale UE nu o pot ignora; invită toate statele membre să adopte măsurile necesare (legislative sau de altă natură) pentru a garanta integritatea fizică a martorilor și a familiilor acestora și dreptul lor de a duce în continuare o viață demnă, din punct de vedere social, profesional, familial și economic, cu sprijin corespunzător din partea instituțiilor (inclusiv posibilitatea de a recruta martori în cadrul administrației publice);

| 138. | invită Comisia să pună în aplicare, cât mai curând posibil, toate măsurile și instrumentele prezentate în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane” (COM(2012)0286); |
| --- | --- |

138.

invită Comisia să pună în aplicare, cât mai curând posibil, toate măsurile și instrumentele prezentate în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane” (COM(2012)0286);

| 139. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind Europol, astfel cum se prevede la articolul 88 alineatul (2) din TFUE, în vederea îmbunătățirii eficienței și eficacității sale operaționale în domeniul combaterii infracțiunilor grave și a criminalității organizate; subliniază faptul că viitoarea reformă a agenției nu ar trebui să afecteze rolul unic al CEPOL în activitățile de formare ale UE în materie de aplicare a legii; |
| --- | --- |

139.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind Europol, astfel cum se prevede la articolul 88 alineatul (2) din TFUE, în vederea îmbunătățirii eficienței și eficacității sale operaționale în domeniul combaterii infracțiunilor grave și a criminalității organizate; subliniază faptul că viitoarea reformă a agenției nu ar trebui să afecteze rolul unic al CEPOL în activitățile de formare ale UE în materie de aplicare a legii;

| 140. | reamintește tuturor statelor membre să transpună cu promptitudine în legislația națională toate instrumentele juridice existente la nivelul UE sau la nivel internațional, pentru a răspunde îndeosebi numeroaselor atenționări ale Comisiei cu privire la transpunerea corectă a numeroaselor decizii-cadru existente; |
| --- | --- |

140.

reamintește tuturor statelor membre să transpună cu promptitudine în legislația națională toate instrumentele juridice existente la nivelul UE sau la nivel internațional, pentru a răspunde îndeosebi numeroaselor atenționări ale Comisiei cu privire la transpunerea corectă a numeroaselor decizii-cadru existente;

| 141. | subliniază necesitatea promovării unei culturi a legalității, precum și necesitatea sporirii gradului de informare a cetățenilor cu privire la fenomenul mafiei; recunoaște, în acest sens, rolul esențial jucat de asociațiile culturale, de agrement și de sport în sensibilizarea publicului cu privire la combaterea criminalității organizate și în promovarea legalității și a justiției; |
| --- | --- |

141.

subliniază necesitatea promovării unei culturi a legalității, precum și necesitatea sporirii gradului de informare a cetățenilor cu privire la fenomenul mafiei; recunoaște, în acest sens, rolul esențial jucat de asociațiile culturale, de agrement și de sport în sensibilizarea publicului cu privire la combaterea criminalității organizate și în promovarea legalității și a justiției;

| 142. | invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune împotriva traficului cu specii de plante și animale sălbatice, fixând obiective clare, atât la nivelul UE, cât și în afara acesteia, pentru a reduce comerțul ilegal cu specii de plante și animale sălbatice și organe de animale; invită Comisia și Consiliul să se folosească de instrumentele sale comerciale și de dezvoltare pentru a crea programe dedicate, cu o finanțare corespunzătoare, cu scopul de a consolida punerea în aplicare a Convenției CITES și de a furniza resurse pentru consolidarea capacităților împotriva braconajului și a traficului, îndeosebi prin sprijinirea, consolidarea și extinderea inițiativelor de combatere a infracțiunilor, cum ar fi ASEAN-WEN și HA-WEN, care au ca scop înființarea de centre regionale de expertiză și furnizarea de modele pentru cooperarea împotriva criminalității în domeniul faunei și florei sălbatice; |
| --- | --- |

142.

invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune împotriva traficului cu specii de plante și animale sălbatice, fixând obiective clare, atât la nivelul UE, cât și în afara acesteia, pentru a reduce comerțul ilegal cu specii de plante și animale sălbatice și organe de animale; invită Comisia și Consiliul să se folosească de instrumentele sale comerciale și de dezvoltare pentru a crea programe dedicate, cu o finanțare corespunzătoare, cu scopul de a consolida punerea în aplicare a Convenției CITES și de a furniza resurse pentru consolidarea capacităților împotriva braconajului și a traficului, îndeosebi prin sprijinirea, consolidarea și extinderea inițiativelor de combatere a infracțiunilor, cum ar fi ASEAN-WEN și HA-WEN, care au ca scop înființarea de centre regionale de expertiză și furnizarea de modele pentru cooperarea împotriva criminalității în domeniul faunei și florei sălbatice;

| 143. | solicită aplicarea de sancțiuni armonizate și severe pentru contrabanda cu animale sălbatice, organe ale acestora și plante și copaci rari în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

143.

solicită aplicarea de sancțiuni armonizate și severe pentru contrabanda cu animale sălbatice, organe ale acestora și plante și copaci rari în cadrul Uniunii;

o

o o

| 144. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, CEPOL, Europol, Eurojust, OLAF, Consiliului Europei, OCDE, Interpol, UNODC, Băncii Mondiale și FATF/GAFI. |
| --- | --- |

144.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale, CEPOL, Europol, Eurojust, OLAF, Consiliului Europei, OCDE, Interpol, UNODC, Băncii Mondiale și FATF/GAFI.

---

(1)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

(2)  JO C 195, 25.6.1997, p. 1.

(3)  JO L 300, 11.11.2008, p. 42.

(4)  JO L 182, 5.7.2001, p. 1.

(5)  JO L 196, 2.8.2003, p. 45.

(6)  JO L 68, 15.3.2005, p. 49.

(7)  JO L 328, 24.11.2006, p. 59.

(8)  JO L 332, 18.12.2007, p. 103.

(9)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

(10)  JO L 162, 20.6.2002, p. 1.

(11)  JO L 321, 8.12.2009, p. 44.

(12)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(13)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(14)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

(15)  JO L 309, 25.11.2005, p. 9.

(16)  JO L 47, 18.2.2004, p. 1.

(17)  JO L 345, 8.12.2006, p. 1.

(18)  JO L 192, 31.7.2003, p. 54.

(19)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

(20)  JO L 134, 30.4.2004, p.114.

(21)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(22)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 37.

(23)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 121.

(24)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 66.

(25)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0208.

(26)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0516.

(27)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0098.

(28)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0004.

(29)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 254.

(30)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0205.

(31)  Parlamentul European, Studiu privind descurajarea fraudelor cu fonduri ale UE prin jurnalismul de anchetă în UE-27, (PE 490.663), 17 octombrie 2012.

(32)  Eurobarometrul special nr. 374 privind corupția, februarie 2012.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/40

---

P7_TA(2013)0246

Locuinţele sociale din Uniunea Europeană

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (2012/2293(INI))

(2016/C 065/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 9, 14, 148, 151, 153 și 160, precum și Protocolul nr. 26 la tratatul respectiv privind serviciile de interes general, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 9, 14, 148, 151, 153 și 160, precum și Protocolul nr. 26 la tratatul respectiv privind serviciile de interes general,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 34 și 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 34 și 36,

| — | având în vedere Protocolul 26 la TFUE privind serviciile de interes general, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul 26 la TFUE privind serviciile de interes general,

| — | având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 30 (dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluziunii sociale), articolul 31 (dreptul la locuință) și articolul 16 (dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 30 (dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluziunii sociale), articolul 31 (dreptul la locuință) și articolul 16 (dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5),

| — | având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758) și avizele Comitetului Economic și Social European și ale Comitetului Regiunilor, precum și rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 (7) pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758) și avizele Comitetului Economic și Social European și ale Comitetului Regiunilor, precum și rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 (7) pe această temă,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999 (8),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (9),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1783/1999 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1783/1999 (10),

| — | în urma examinării propunerii de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

în urma examinării propunerii de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800),

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (11) și Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 pe această temă (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (11) și Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 pe această temă (12),

| — | având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 martie 2011, intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” (COM(2011)0146) și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 pe această temă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 martie 2011, intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” (COM(2011)0146) și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 pe această temă (14),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană” (COM(2010)0573),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173),

| — | având în vedere orientările Comisiei din 15 mai 2012 cu privire la cele mai bune practici pentru limitarea, atenuarea sau compensarea impermeabilizării solului (SWD(2012)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Comisiei din 15 mai 2012 cu privire la cele mai bune practici pentru limitarea, atenuarea sau compensarea impermeabilizării solului (SWD(2012)0101),

| — | având în vedere Analiza Comisiei privind ocuparea forței de muncă și situația socială în Europa 2012 din 8 ianuarie 2013 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Analiza Comisiei privind ocuparea forței de muncă și situația socială în Europa 2012 din 8 ianuarie 2013 (15),

| — | având în vedere pachetul de măsuri pentru investițiile sociale adoptat de Comisie la 20 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de măsuri pentru investițiile sociale adoptat de Comisie la 20 februarie 2013,

| — | având în vedere statisticile europene privind venitul și condițiile de viață (UE-SILC) și comunicatul de presă al Eurostat din 8 februarie 2012 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere statisticile europene privind venitul și condițiile de viață (UE-SILC) și comunicatul de presă al Eurostat din 8 februarie 2012 (16),

| — | având în vedere statisticile europene din cel de-al treilea Sondaj european privind calitatea vieții și, în special capitolul 6 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere statisticile europene din cel de-al treilea Sondaj european privind calitatea vieții și, în special capitolul 6 (17),

| — | având în vedere raportul Eurofound privind serviciile consultative pentru datori familiale din Uniunea Europeană (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound privind serviciile consultative pentru datori familiale din Uniunea Europeană (18),

| — | având în vedere raportul Eurofound privind condițiile de viață ale romilor: locuințe și condiții de sănătate de calitate inferioară (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound privind condițiile de viață ale romilor: locuințe și condiții de sănătate de calitate inferioară (19),

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (20),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 14 martie 2013 în cazul C-415/11 (Mohamed Azis) de protecție a consumatorilor de ipoteci împotriva băncilor în cazuri de condiții contractuale abuzive (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 14 martie 2013 în cazul C-415/11 (Mohamed Azis) de protecție a consumatorilor de ipoteci împotriva băncilor în cazuri de condiții contractuale abuzive (21),

| — | având în vedere Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (2010) (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (2010) (22),

| — | având în vedere Declarația Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale: să lucrăm împreună pentru a combate sărăcia în 2010 și după” (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale: să lucrăm împreună pentru a combate sărăcia în 2010 și după” (23),

| — | având în vedere Raportul din 18 februarie 2011 al Comitetului pentru protecție socială (CPS) intitulat „Evaluarea dimensiunii sociale a Strategiei Europa 2020” (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 18 februarie 2011 al Comitetului pentru protecție socială (CPS) intitulat „Evaluarea dimensiunii sociale a Strategiei Europa 2020” (24),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 februarie 2010, intitulat „Raport comun privind protecția socială și incluziunea socială” (SEC(2010)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 februarie 2010, intitulat „Raport comun privind protecția socială și incluziunea socială” (SEC(2010)0098),

| — | având în vedere raportul PSC din 15 februarie 2010, intitulat „Raport comun privind protecția socială și incluziunea socială 2010” (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul PSC din 15 februarie 2010, intitulat „Raport comun privind protecția socială și incluziunea socială 2010” (25),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social european privind „Importanța unei definiții a locuinței sociale ca serviciu de interes economic general” (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social european privind „Importanța unei definiții a locuinței sociale ca serviciu de interes economic general” (26),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, intitulat „Către o agendă europeană pentru locuințele europene” (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, intitulat „Către o agendă europeană pentru locuințele europene” (27),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (28),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 (29),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (30),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a orientărilor integrate Europa 2020 (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a orientărilor integrate Europa 2020 (31),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (32),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (33),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind locuințele și politica regională (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind locuințele și politica regională (34),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a Uniunii Europene privind persoanele fără adăpost (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a Uniunii Europene privind persoanele fără adăpost (35),

| — | având în vedere declarațiile sale din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost care trăiesc pe stradă (36) și cea din 16 decembrie 2010 privind o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile sale din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost care trăiesc pe stradă (36) și cea din 16 decembrie 2010 privind o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (37),

| — | având în vedere cel de al treilea sondaj european al Eurofound privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: impactul crizei (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al treilea sondaj european al Eurofound privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: impactul crizei (38),

| — | având în vedere recomandările finale ale Conferinței europene de consens privind problema persoanelor fără adăpost din 9 și 10 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările finale ale Conferinței europene de consens privind problema persoanelor fără adăpost din 9 și 10 decembrie 2010,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7–0155/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7–0155/2013),

| A. | întrucât accesul la locuințe este un drept fundamental care poate fi considerat o condiție prealabilă pentru exercitarea și accesul la alte drepturi fundamentale și la o viață demnă; întrucât garantarea accesului la o locuință decentă și adecvată este o obligație internațională a statelor membre, pe care Uniunea trebuie să o ia în considerare, dreptul de acces și la asistență în ceea ce privește locuința fiind recunoscut atât la articolul 34 din Carta drepturilor fundamentale a UE, cât și la articolele 30 și 31 din Carta socială revizuită a Consiliului Europei, la articolul 25 din Declarația universală a drepturilor omului și întrucât acest drept este prezent în numeroase constituții ale statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul la locuințe este un drept fundamental care poate fi considerat o condiție prealabilă pentru exercitarea și accesul la alte drepturi fundamentale și la o viață demnă; întrucât garantarea accesului la o locuință decentă și adecvată este o obligație internațională a statelor membre, pe care Uniunea trebuie să o ia în considerare, dreptul de acces și la asistență în ceea ce privește locuința fiind recunoscut atât la articolul 34 din Carta drepturilor fundamentale a UE, cât și la articolele 30 și 31 din Carta socială revizuită a Consiliului Europei, la articolul 25 din Declarația universală a drepturilor omului și întrucât acest drept este prezent în numeroase constituții ale statelor membre;

| B. | întrucât autoritățile naționale, regionale și locale din statele membre au dreptul și datoria să definească propriile politici privind locuințele și să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acest drept fundamental este respectat pe piețele imobiliare respective, în conformitate cu necesitățile locuitorilor, cu scopul de a furniza un acces universal la locuințe decente, abordabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât autoritățile naționale, regionale și locale din statele membre au dreptul și datoria să definească propriile politici privind locuințele și să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acest drept fundamental este respectat pe piețele imobiliare respective, în conformitate cu necesitățile locuitorilor, cu scopul de a furniza un acces universal la locuințe decente, abordabile;

| C. | întrucât locuințele abordabile, adecvate și sigure sunt un instrument potrivit pentru a atinge justiția și coeziunea socială, iar investițiile în locuințe abordabile sunt o premisă pentru mobilitatea crescută a forței de muncă și creșterea oportunităților de ocupare a forței de muncă, în timp ce construcția și renovarea de locuințe sociale sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor care au ca scop satisfacerea cererii de locuințe, oferind locuințe accesibile pentru păturile largi ale populației, stimulând economiile, controlând bulele imobiliare, combătând sărăcia energetică și asigurând statelor membre venituri din impozite; |
| --- | --- |

C.

întrucât locuințele abordabile, adecvate și sigure sunt un instrument potrivit pentru a atinge justiția și coeziunea socială, iar investițiile în locuințe abordabile sunt o premisă pentru mobilitatea crescută a forței de muncă și creșterea oportunităților de ocupare a forței de muncă, în timp ce construcția și renovarea de locuințe sociale sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor care au ca scop satisfacerea cererii de locuințe, oferind locuințe accesibile pentru păturile largi ale populației, stimulând economiile, controlând bulele imobiliare, combătând sărăcia energetică și asigurând statelor membre venituri din impozite;

| D. | întrucât statele membre, în conformitate cu principiul solidarității, au un rol esențial și o mare libertate de decizie în ceea ce privește furnizarea, autorizarea și organizarea ofertei de locuințe sociale, în paralel și în completarea ofertei neplanificate, dictate de cererea pe piață; întrucât o ofertă de locuințe sociale ar trebui să asigure un înalt nivel de calitate, de siguranță și de accesibilitate, precum și să promoveze un tratament egal și drepturile utilizatorilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre, în conformitate cu principiul solidarității, au un rol esențial și o mare libertate de decizie în ceea ce privește furnizarea, autorizarea și organizarea ofertei de locuințe sociale, în paralel și în completarea ofertei neplanificate, dictate de cererea pe piață; întrucât o ofertă de locuințe sociale ar trebui să asigure un înalt nivel de calitate, de siguranță și de accesibilitate, precum și să promoveze un tratament egal și drepturile utilizatorilor;

| E. | întrucât există un deficit de sute de mii de locuințe sociale și o nevoie tot mai mare de locuințe accesibile în majoritatea statelor membre ale UE; întrucât profilurile sociale și familiale ale persoanelor care utilizează locuințe sociale s-au schimbat; întrucât acești factori noi ar trebui să fie identificați, astfel încât statele membre și autoritățile lor locale și regionale să definească o serie de strategii privind locuințele care să fie mai potrivite pentru circumstanțele actuale; |
| --- | --- |

E.

întrucât există un deficit de sute de mii de locuințe sociale și o nevoie tot mai mare de locuințe accesibile în majoritatea statelor membre ale UE; întrucât profilurile sociale și familiale ale persoanelor care utilizează locuințe sociale s-au schimbat; întrucât acești factori noi ar trebui să fie identificați, astfel încât statele membre și autoritățile lor locale și regionale să definească o serie de strategii privind locuințele care să fie mai potrivite pentru circumstanțele actuale;

| F. | întrucât politica în domeniul locuințelor sociale este parte integrantă a serviciilor de interes economic general, contribuind la satisfacerea nevoilor de locuință, facilitarea accesului la proprietate, promovarea calității spațiului locuibil, îmbunătățirea spațiului locuibil existent și adaptarea cheltuielilor pentru locuință la situația familială și resursele locatarilor, lăsând loc în același timp pentru eforturi din partea lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât politica în domeniul locuințelor sociale este parte integrantă a serviciilor de interes economic general, contribuind la satisfacerea nevoilor de locuință, facilitarea accesului la proprietate, promovarea calității spațiului locuibil, îmbunătățirea spațiului locuibil existent și adaptarea cheltuielilor pentru locuință la situația familială și resursele locatarilor, lăsând loc în același timp pentru eforturi din partea lor;

| G. | întrucât locuințele sociale ar trebui să fie caracterizate de un raport bun între calitate și prețul de achiziție sau chirie, să favorizeze economisirea de energie, să fie situate într-un mediu care include spații verzi și este adecvat pentru diferite generații, ținând cont de nevoile specifice ale copiilor și persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

G.

întrucât locuințele sociale ar trebui să fie caracterizate de un raport bun între calitate și prețul de achiziție sau chirie, să favorizeze economisirea de energie, să fie situate într-un mediu care include spații verzi și este adecvat pentru diferite generații, ținând cont de nevoile specifice ale copiilor și persoanelor în vârstă;

| H. | întrucât, în scopul de a preveni atât creșterea numărului persoanelor fără adăpost, cât și al viitoarelor crize imobiliare, normele privind creditele ipotecare trebuie să protejeze consumatorii și să promoveze o distribuție corectă a riscurilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în scopul de a preveni atât creșterea numărului persoanelor fără adăpost, cât și al viitoarelor crize imobiliare, normele privind creditele ipotecare trebuie să protejeze consumatorii și să promoveze o distribuție corectă a riscurilor;

| I. | întrucât locuințele sociale joacă un rol cheie în îndeplinirea obiectivelor strategiei Europa 2020, în special obiectivul său privind sărăcia, inclusiv prevenirea transmiterii dezavantajelor între generații, contribuind la asigurarea unor niveluri înalte de ocupare a forței de muncă, incluziune și coeziune socială, la promovarea mobilității locurilor de muncă și la combaterea schimbărilor climatice și a sărăciei energetice, prin modernizarea stocului de locuințe; |
| --- | --- |

I.

întrucât locuințele sociale joacă un rol cheie în îndeplinirea obiectivelor strategiei Europa 2020, în special obiectivul său privind sărăcia, inclusiv prevenirea transmiterii dezavantajelor între generații, contribuind la asigurarea unor niveluri înalte de ocupare a forței de muncă, incluziune și coeziune socială, la promovarea mobilității locurilor de muncă și la combaterea schimbărilor climatice și a sărăciei energetice, prin modernizarea stocului de locuințe;

| J. | întrucât combinația de criză financiară și economică, măsuri de austeritate, prețuri crescânde la locuințe și scăderea veniturilor familiilor a crescut rata șomajului și excluderea socială din interiorul UE, în special în rândul celor mai vulnerabile grupuri de persoane, crescând astfel povara serviciilor de asistență socială; ia notă de faptul că, făcând abstracție de efectul său stabilizant semnificativ, finanțarea publică a locuințelor sociale a căzut victimă măsurilor recente de austeritate financiară din unele state membre; |
| --- | --- |

J.

întrucât combinația de criză financiară și economică, măsuri de austeritate, prețuri crescânde la locuințe și scăderea veniturilor familiilor a crescut rata șomajului și excluderea socială din interiorul UE, în special în rândul celor mai vulnerabile grupuri de persoane, crescând astfel povara serviciilor de asistență socială; ia notă de faptul că, făcând abstracție de efectul său stabilizant semnificativ, finanțarea publică a locuințelor sociale a căzut victimă măsurilor recente de austeritate financiară din unele state membre;

| K. | întrucât criza economică și socială are un impact negativ direct asupra activității și asupra sprijinului financiar acordat sectorului construcțiilor și al renovării de locuințe și, în special de locuințe sociale, ca urmare a spargerii bulelor imobiliare, a contracției creditării, a întârzierii în ceea ce privește efectuarea plăților sau a scăderii comenzilor ordonate de stat, iar acest sector poate fi un motor pentru ieșirea durabilă din criză, într-un mod incluziv, și pentru a răspunde provocărilor în materie de climă și energie; |
| --- | --- |

K.

întrucât criza economică și socială are un impact negativ direct asupra activității și asupra sprijinului financiar acordat sectorului construcțiilor și al renovării de locuințe și, în special de locuințe sociale, ca urmare a spargerii bulelor imobiliare, a contracției creditării, a întârzierii în ceea ce privește efectuarea plăților sau a scăderii comenzilor ordonate de stat, iar acest sector poate fi un motor pentru ieșirea durabilă din criză, într-un mod incluziv, și pentru a răspunde provocărilor în materie de climă și energie;

| L. | întrucât măsurile de austeritate și de consolidare bugetară trebuie să fie combinate cu o strategie mondială de investiții în favoarea unei creșteri durabile și incluzive și cu monitorizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

L.

întrucât măsurile de austeritate și de consolidare bugetară trebuie să fie combinate cu o strategie mondială de investiții în favoarea unei creșteri durabile și incluzive și cu monitorizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, inclusiv în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale;

| M. | întrucât locuința este un bun de primă necesitate pentru care statele membre definesc, în funcție de propriile alegeri politice, norme minime legate de caracterul locuibil și de confort, norme specifice de urbanism și în materie de construcții, valorile efortului maxim, controlează, în anumite cazuri, evoluția prețurilor locuințelor sau stabilesc mecanisme de ajutoare sociale cu destinație specifică sau de ajutoare fiscale pentru a contribui la ceea ce reprezintă o componentă importantă de cheltuieli obligatorii a unei gospodării; |
| --- | --- |

M.

întrucât locuința este un bun de primă necesitate pentru care statele membre definesc, în funcție de propriile alegeri politice, norme minime legate de caracterul locuibil și de confort, norme specifice de urbanism și în materie de construcții, valorile efortului maxim, controlează, în anumite cazuri, evoluția prețurilor locuințelor sau stabilesc mecanisme de ajutoare sociale cu destinație specifică sau de ajutoare fiscale pentru a contribui la ceea ce reprezintă o componentă importantă de cheltuieli obligatorii a unei gospodării;

| N. | întrucât, având în vedere impactul grav economic, social și pe termen lung al crizei, nu numai asupra creșterii economice, a ratei de ocupare și a nivelului de sărăcie și de excluziune socială, ci și asupra locuințelor și investițiilor în locuințe sociale în UE, se impune luarea unor măsuri urgente de către statele membre și Uniune pentru a garanta accesul la locuințe decente și abordabile; este preocupat, în acest sens, de explozia prețurilor la locuințe (terenuri, proprietate, chirie, consum energetic) care reprezintă deja cheltuiala principală a gospodăriilor europene și o sursă de instabilitate și de anxietate; întrucât, având în vedere faptul că șomajul a explodat, de asemenea, în UE, așa cum ilustrează pragul mediu de 10,9 % atins în ianuarie 2013 în UE27, ți având în vedere faptul că, în același timp, populația Europei îmbătrânește, există un risc major de creștere a inegalității sociale, de excluziune socială și de lipsă a locuințelor, 80 de milioane de europeni fiind deja expuși riscului sărăciei; |
| --- | --- |

N.

întrucât, având în vedere impactul grav economic, social și pe termen lung al crizei, nu numai asupra creșterii economice, a ratei de ocupare și a nivelului de sărăcie și de excluziune socială, ci și asupra locuințelor și investițiilor în locuințe sociale în UE, se impune luarea unor măsuri urgente de către statele membre și Uniune pentru a garanta accesul la locuințe decente și abordabile; este preocupat, în acest sens, de explozia prețurilor la locuințe (terenuri, proprietate, chirie, consum energetic) care reprezintă deja cheltuiala principală a gospodăriilor europene și o sursă de instabilitate și de anxietate; întrucât, având în vedere faptul că șomajul a explodat, de asemenea, în UE, așa cum ilustrează pragul mediu de 10,9 % atins în ianuarie 2013 în UE27, ți având în vedere faptul că, în același timp, populația Europei îmbătrânește, există un risc major de creștere a inegalității sociale, de excluziune socială și de lipsă a locuințelor, 80 de milioane de europeni fiind deja expuși riscului sărăciei;

| O. | întrucât romii tind să trăiască în zone foarte segregate în care accesul la servicii sociale și de sănătate este problematic; |
| --- | --- |

O.

întrucât romii tind să trăiască în zone foarte segregate în care accesul la servicii sociale și de sănătate este problematic;

| P. | întrucât există legături clare între locuințele de calitate inferioară și starea de sănătate precară: îndatorarea ipotecară este asociată cu deteriorarea sănătății mentale; supraaglomerarea este asociată cu probleme de sănătate, probleme psihologice, tuberculoză, infecții respiratorii, riscuri crescute de incendiu și de accidente domestice; viața în locuințe inadecvate afectează în mod negativ sănătatea, sentimentul de siguranță și sporește riscurile de accidente domestice; viața în zone zgomotoase este asociată cu numeroase cazuri de hipertensiune și de tensiune arterială mai ridicată; întrucât lipsa locuinței este o sursă de stres și de suferință, cu efecte negative asupra calității vieții și asupra sănătății și bunăstării; |
| --- | --- |

P.

întrucât există legături clare între locuințele de calitate inferioară și starea de sănătate precară: îndatorarea ipotecară este asociată cu deteriorarea sănătății mentale; supraaglomerarea este asociată cu probleme de sănătate, probleme psihologice, tuberculoză, infecții respiratorii, riscuri crescute de incendiu și de accidente domestice; viața în locuințe inadecvate afectează în mod negativ sănătatea, sentimentul de siguranță și sporește riscurile de accidente domestice; viața în zone zgomotoase este asociată cu numeroase cazuri de hipertensiune și de tensiune arterială mai ridicată; întrucât lipsa locuinței este o sursă de stres și de suferință, cu efecte negative asupra calității vieții și asupra sănătății și bunăstării;

| Q. | întrucât femeile, 24,5 % din acestea fiind expuse riscului sărăciei sau excluderii sociale în 2010, în special femeile cu venituri scăzute, mamele singure, femeile cu locuri de muncă prost plătite, femeile migrante, văduvele cu copii în întreținere și femeile care sunt victimele violenței domestice, precum și familiile monoparentale, familiile tinere, familiile mari, studenții, tinerii la început de carieră, cuplurile tinere de șomeri, persoanele cu dizabilități, persoanele cu boli fizice sau psihice, persoanele din comunități marginalizate, inclusiv romii, persoanele în vârstă sunt afectate în mod deosebit de lipsa locuințelor sociale adaptate și la un preț abordabil; întrucât aceste categorii sunt vulnerabile în special în fața fenomenului lipsei de adăpost și se mută adesea în unități locative de standard scăzut de pe piața privată, ceea ce crește semnificativ riscul problemelor de sănătate; întrucât aceste categorii caută adesea soluții alternative prin mutarea împreună cu familia, prietenii sau cunoștințele, împiedicând astfel o analiză adecvată și o documentare transparentă cu privire la persoanele fără adăpost; |
| --- | --- |

Q.

întrucât femeile, 24,5 % din acestea fiind expuse riscului sărăciei sau excluderii sociale în 2010, în special femeile cu venituri scăzute, mamele singure, femeile cu locuri de muncă prost plătite, femeile migrante, văduvele cu copii în întreținere și femeile care sunt victimele violenței domestice, precum și familiile monoparentale, familiile tinere, familiile mari, studenții, tinerii la început de carieră, cuplurile tinere de șomeri, persoanele cu dizabilități, persoanele cu boli fizice sau psihice, persoanele din comunități marginalizate, inclusiv romii, persoanele în vârstă sunt afectate în mod deosebit de lipsa locuințelor sociale adaptate și la un preț abordabil; întrucât aceste categorii sunt vulnerabile în special în fața fenomenului lipsei de adăpost și se mută adesea în unități locative de standard scăzut de pe piața privată, ceea ce crește semnificativ riscul problemelor de sănătate; întrucât aceste categorii caută adesea soluții alternative prin mutarea împreună cu familia, prietenii sau cunoștințele, împiedicând astfel o analiză adecvată și o documentare transparentă cu privire la persoanele fără adăpost;

| R. | întrucât criza economică și prețurile de pe piața locuințelor se combină și reduc abilitatea femeilor de a divorța sau de a pune capăt coabitării, limitând libertatea lor și făcându-le mai vulnerabile în fața violenței domestice bazate pe gen, |
| --- | --- |

R.

întrucât criza economică și prețurile de pe piața locuințelor se combină și reduc abilitatea femeilor de a divorța sau de a pune capăt coabitării, limitând libertatea lor și făcându-le mai vulnerabile în fața violenței domestice bazate pe gen,

| S. | întrucât locuințele cu chirie accesibilă sunt esențiale pentru tineri pentru a participa la cursuri de formare profesională, la studii universitare, la stagii sau pentru a utiliza oportunitățile de ocupare a forței de muncă, |
| --- | --- |

S.

întrucât locuințele cu chirie accesibilă sunt esențiale pentru tineri pentru a participa la cursuri de formare profesională, la studii universitare, la stagii sau pentru a utiliza oportunitățile de ocupare a forței de muncă,

| T. | întrucât statele membre stabilesc și organizează o ofertă paralelă de locuințe sociale, în completarea ofertei prezente în mod natural pe piață, în condiții de acces și de preț specifice, furnizate de către operatori fără scop lucrativ, înființați special în acest scop, întrucât 25 de milioane de cetățeni europeni ocupă o locuință socială pentru care condițiile în materie de planificare a teritoriului, de acces și de preț sunt definite direct de autoritățile publice ale statelor membre; și întrucât această ofertă de locuințe paralele contribuie în special la atenuarea amplorii ciclurilor din domeniul imobiliare și a fenomenelor de bulă imobiliară, având în vedere că este caracterizată de stabilitate și de controlul prețurilor, |
| --- | --- |

T.

întrucât statele membre stabilesc și organizează o ofertă paralelă de locuințe sociale, în completarea ofertei prezente în mod natural pe piață, în condiții de acces și de preț specifice, furnizate de către operatori fără scop lucrativ, înființați special în acest scop, întrucât 25 de milioane de cetățeni europeni ocupă o locuință socială pentru care condițiile în materie de planificare a teritoriului, de acces și de preț sunt definite direct de autoritățile publice ale statelor membre; și întrucât această ofertă de locuințe paralele contribuie în special la atenuarea amplorii ciclurilor din domeniul imobiliare și a fenomenelor de bulă imobiliară, având în vedere că este caracterizată de stabilitate și de controlul prețurilor,

Promovarea rolului social și economic al locuințelor sociale

| 1. | ia act de faptul că, în urma crizei economice și sociale actuale, piața nu mai reușește singură să răspundă nevoii de locuințe abordabile, în special în zonele urbane dens populate, iar creșterea costurilor locuințelor și ale energiei crește riscul bolilor, sărăciei și al excluziunii sociale; ia notă de creșterea numărului de evacuări și de proprietăți puse sub sechestru de bănci în câteva state membre; solicită luarea de măsuri ca reacție la aceste provocări; este îngrijorat atât cu privire la impactul direct, cât și indirect al măsurilor de austeritate, în contextul crizei sociale și economice actuale, cum ar fi reducerea ajutoarelor sociale și pentru locuință, impozitarea întreprinderilor din domeniul locuințelor sociale, stoparea unor proiecte noi de locuințe sau vânzarea unei părți a parcurilor naționale de locuințe sociale, ceea ce ar putea exacerba un cerc vicios de excludere socială și segregare pe termen lung; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că, în urma crizei economice și sociale actuale, piața nu mai reușește singură să răspundă nevoii de locuințe abordabile, în special în zonele urbane dens populate, iar creșterea costurilor locuințelor și ale energiei crește riscul bolilor, sărăciei și al excluziunii sociale; ia notă de creșterea numărului de evacuări și de proprietăți puse sub sechestru de bănci în câteva state membre; solicită luarea de măsuri ca reacție la aceste provocări; este îngrijorat atât cu privire la impactul direct, cât și indirect al măsurilor de austeritate, în contextul crizei sociale și economice actuale, cum ar fi reducerea ajutoarelor sociale și pentru locuință, impozitarea întreprinderilor din domeniul locuințelor sociale, stoparea unor proiecte noi de locuințe sau vânzarea unei părți a parcurilor naționale de locuințe sociale, ceea ce ar putea exacerba un cerc vicios de excludere socială și segregare pe termen lung;

| 2. | amintește că, pentru combaterea sărăciei în rândul copiilor, politicile în domeniul locuințelor sociale joacă un rol important prin eradicarea sărăciei familiilor și prin prevenirea transmiterii dezavantajelor socioeconomice de la o generație la alta; ia act de faptul că, în urma schimbărilor sociodemografice ale structurilor familiale și a creșterii numărului de locuri de muncă instabile și precare, se observă o mai mare nevoie de locuințe la costuri accesibile, inclusiv pentru populația integrată din punct de vedere social; |
| --- | --- |

2.

amintește că, pentru combaterea sărăciei în rândul copiilor, politicile în domeniul locuințelor sociale joacă un rol important prin eradicarea sărăciei familiilor și prin prevenirea transmiterii dezavantajelor socioeconomice de la o generație la alta; ia act de faptul că, în urma schimbărilor sociodemografice ale structurilor familiale și a creșterii numărului de locuri de muncă instabile și precare, se observă o mai mare nevoie de locuințe la costuri accesibile, inclusiv pentru populația integrată din punct de vedere social;

| 3. | solicită respectarea articolului 14 din Protocolul nr. 26 anexat la TFUE, în conformitate cu care autoritățile publice sunt libere să stabilească organizarea, finanțarea sectorului locuințelor sociale, precum și categoriile de gospodării eligibile pentru a răspunde nevoilor locale ale persoanelor și pentru a asigura un nivel ridicat de calitate, siguranță, accesibilitate, tratament și promovarea drepturilor utilizatorilor; consideră că această intervenție le oferă autorităților publice posibilitatea de a răspunde lipsurilor de pe piață pentru a garanta accesul universal la o locuință decentă, la un preț abordabil și de a aplica astfel articolele 16, 30 și 31 din Carta Socială Europeană; |
| --- | --- |

3.

solicită respectarea articolului 14 din Protocolul nr. 26 anexat la TFUE, în conformitate cu care autoritățile publice sunt libere să stabilească organizarea, finanțarea sectorului locuințelor sociale, precum și categoriile de gospodării eligibile pentru a răspunde nevoilor locale ale persoanelor și pentru a asigura un nivel ridicat de calitate, siguranță, accesibilitate, tratament și promovarea drepturilor utilizatorilor; consideră că această intervenție le oferă autorităților publice posibilitatea de a răspunde lipsurilor de pe piață pentru a garanta accesul universal la o locuință decentă, la un preț abordabil și de a aplica astfel articolele 16, 30 și 31 din Carta Socială Europeană;

Către o politică europeană privind locuințele sociale

| 4. | reamintește Comisiei, statelor membre și autorităților lor locale și regionale că subvenționarea sectorului locuințelor sociale și accesibile permite o garantare a drepturilor fundamentale, un răspuns la nevoile sociale acute și, fiind vorba de investiții sociale strategice, contribuie durabil la crearea de locuri de muncă locale, nedelocalizabile, la stabilizarea economiei prin reducerea riscului de bule imobiliare și a supraîndatorării gospodăriilor, promovează mobilitatea forței de muncă, combate schimbările climatice, sărăcia energetică și atenuează problemele de sănătate care provin din supraaglomerare și condiții precare de trai; insistă, prin urmare, asupra faptului că locuințele sociale nu ar trebui considerate costuri care trebuie reduse, ci investiții rentabile pe termen lung, printr-o stare de sănătate și o bunăstare socială mai bune, prin acces la piața muncii și prin autonomizarea persoanelor, în special a persoanelor în vârstă, pentru a duce o viață independentă; |
| --- | --- |

4.

reamintește Comisiei, statelor membre și autorităților lor locale și regionale că subvenționarea sectorului locuințelor sociale și accesibile permite o garantare a drepturilor fundamentale, un răspuns la nevoile sociale acute și, fiind vorba de investiții sociale strategice, contribuie durabil la crearea de locuri de muncă locale, nedelocalizabile, la stabilizarea economiei prin reducerea riscului de bule imobiliare și a supraîndatorării gospodăriilor, promovează mobilitatea forței de muncă, combate schimbările climatice, sărăcia energetică și atenuează problemele de sănătate care provin din supraaglomerare și condiții precare de trai; insistă, prin urmare, asupra faptului că locuințele sociale nu ar trebui considerate costuri care trebuie reduse, ci investiții rentabile pe termen lung, printr-o stare de sănătate și o bunăstare socială mai bune, prin acces la piața muncii și prin autonomizarea persoanelor, în special a persoanelor în vârstă, pentru a duce o viață independentă;

| 5. | invită Comisia să definească un cadru european de acțiune pentru locuințe sociale, astfel încât să asigure coerența dintre diversele instrumente de politică pe care UE le utilizează pentru a aborda această chestiune (ajutoare de stat, fonduri structurale, politica energetică, acțiunile de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, politici de sănătate); |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să definească un cadru european de acțiune pentru locuințe sociale, astfel încât să asigure coerența dintre diversele instrumente de politică pe care UE le utilizează pentru a aborda această chestiune (ajutoare de stat, fonduri structurale, politica energetică, acțiunile de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, politici de sănătate);

| 6. | solicită Comisiei, pe baza unui schimb de bune practici și de experiență între statele membre și luând în considerare faptul că locuințele sociale sunt concepute și gestionate în moduri diferite (adesea datorită flexibilității în stabilirea priorităților) în statele membre, în regiuni și în comunității locale, să clarifice definiția locuințelor sociale; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei, pe baza unui schimb de bune practici și de experiență între statele membre și luând în considerare faptul că locuințele sociale sunt concepute și gestionate în moduri diferite (adesea datorită flexibilității în stabilirea priorităților) în statele membre, în regiuni și în comunității locale, să clarifice definiția locuințelor sociale;

| 7. | observă că investițiile în locuințe sociale se înscriu într-un cadru de politici mai ample care vizează organizarea și finanțarea serviciilor publice sociale, de sănătate, precum și educaționale cu scopul de a garanta exercitarea efectivă a drepturilor sociale fundamentale și de a răspunde necesităților sociale în schimbare și variațiilor ciclurilor economice; |
| --- | --- |

7.

observă că investițiile în locuințe sociale se înscriu într-un cadru de politici mai ample care vizează organizarea și finanțarea serviciilor publice sociale, de sănătate, precum și educaționale cu scopul de a garanta exercitarea efectivă a drepturilor sociale fundamentale și de a răspunde necesităților sociale în schimbare și variațiilor ciclurilor economice;

| 8. | subliniază necesitatea de a monitoriza investițiile sociale, în cadrul „unui pact de investiții sociale”, după modelul Pactului Euro Plus și conceput pentru a consolida guvernanța economică și bugetară a Uniunii și incluzând investițiile în locuințe sociale; subliniază, de asemenea, necesitatea stabilirii unor obiective de investiții sociale pentru statele membre în vederea atingerii obiectivelor sociale, de ocupare a forței de muncă și de educație, prevăzute în strategia Europa 2020; salută concluziile reuniunii Consiliului European din decembrie 2012 care au subliniat faptul că „posibilitățile oferite de cadrul bugetar actual al UE de a ajunge la un echilibru între nevoile de investiții publice productive și obiectivele disciplinei bugetare pot fi exploatate în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere”, sprijinind astfel validitatea propunerii; invită Comisia să monitorizeze mai bine aceste investiții sociale cu ajutorul unui tablou de bord cu indicatori privind investițiile realizate de statele membre și la nivelul Uniunii, ținând cont de investițiile în locuințe sociale, de evoluția costurilor locuințelor și de numărul solicitanților care așteaptă atribuirea unei locuințe din statele membre; în continuare solicită tuturor statelor membre să ratifice Carta socială europeană revizuită, în special articolul 13; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea de a monitoriza investițiile sociale, în cadrul „unui pact de investiții sociale”, după modelul Pactului Euro Plus și conceput pentru a consolida guvernanța economică și bugetară a Uniunii și incluzând investițiile în locuințe sociale; subliniază, de asemenea, necesitatea stabilirii unor obiective de investiții sociale pentru statele membre în vederea atingerii obiectivelor sociale, de ocupare a forței de muncă și de educație, prevăzute în strategia Europa 2020; salută concluziile reuniunii Consiliului European din decembrie 2012 care au subliniat faptul că „posibilitățile oferite de cadrul bugetar actual al UE de a ajunge la un echilibru între nevoile de investiții publice productive și obiectivele disciplinei bugetare pot fi exploatate în componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere”, sprijinind astfel validitatea propunerii; invită Comisia să monitorizeze mai bine aceste investiții sociale cu ajutorul unui tablou de bord cu indicatori privind investițiile realizate de statele membre și la nivelul Uniunii, ținând cont de investițiile în locuințe sociale, de evoluția costurilor locuințelor și de numărul solicitanților care așteaptă atribuirea unei locuințe din statele membre; în continuare solicită tuturor statelor membre să ratifice Carta socială europeană revizuită, în special articolul 13;

| 9. | consideră că organizațiile de locuitori și chiriași ar trebui să se implice în definirea strategiilor pe care trebuie să le pună în aplicare statele membre cu privire la locuințe; |
| --- | --- |

9.

consideră că organizațiile de locuitori și chiriași ar trebui să se implice în definirea strategiilor pe care trebuie să le pună în aplicare statele membre cu privire la locuințe;

| 10. | subliniază nevoia ca inovarea socială să fie sprijinită atât de platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, cât și de programul-cadru de cercetare, pentru a analiza politici noi care au ca scop îmbunătățirea accesului la locuințe și reducerea lipsei de adăpost; |
| --- | --- |

10.

subliniază nevoia ca inovarea socială să fie sprijinită atât de platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, cât și de programul-cadru de cercetare, pentru a analiza politici noi care au ca scop îmbunătățirea accesului la locuințe și reducerea lipsei de adăpost;

| 11. | salută Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2011 (COM(2011)0142)care vizează controlarea contractelor de credit pentru proprietăți imobiliare și, prin urmare, limitarea supraîndatorării locuințelor; solicită ca legislația europeană privind creditele ipotecare să includă cele mai bune practici care sunt cât mai favorabile pentru consumatori; de asemenea, solicită includerea unor procese de renegociere sau replanificarea plății datoriilor pentru persoanele și familiile care se află în situație de faliment; invită statele membre să împiedice ca gospodăriile deja expulzate să fie forțate a rambursa în continuare creditele lor ipotecare; invită Comisia și statele membre să ia măsuri ca răspuns la drama socială cauzată de evacuări și de pierderea locuinței persoanelor care sunt cele mai afectate de criza economică și de șomaj; în plus, reamintește că aceasta se produce în contextul marilor inițiative de ajutor public destinate să îmbunătățească sistemul financiar european; invită statele membre să se străduiască a oferi soluții alternative pentru evacuări; |
| --- | --- |

11.

salută Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2011 (COM(2011)0142)care vizează controlarea contractelor de credit pentru proprietăți imobiliare și, prin urmare, limitarea supraîndatorării locuințelor; solicită ca legislația europeană privind creditele ipotecare să includă cele mai bune practici care sunt cât mai favorabile pentru consumatori; de asemenea, solicită includerea unor procese de renegociere sau replanificarea plății datoriilor pentru persoanele și familiile care se află în situație de faliment; invită statele membre să împiedice ca gospodăriile deja expulzate să fie forțate a rambursa în continuare creditele lor ipotecare; invită Comisia și statele membre să ia măsuri ca răspuns la drama socială cauzată de evacuări și de pierderea locuinței persoanelor care sunt cele mai afectate de criza economică și de șomaj; în plus, reamintește că aceasta se produce în contextul marilor inițiative de ajutor public destinate să îmbunătățească sistemul financiar european; invită statele membre să se străduiască a oferi soluții alternative pentru evacuări;

| 12. | solicită Comisiei Europene să avertizeze statele membre, în recomandările sale specifice fiecărei țări, în cazul în care reformele amenință investițiile în locuințe sociale sau abordabile, și să se abțină de la formularea unor recomandări privind dimensiunea sectorului locuințelor sociale în statele membre individuale; regretă faptul că în cadrul programelor de consolidare bugetară și în conformitate cu recomandările specifice formulate de Comisie cu privire la acțiunile de pe piața locuințelor, unele state membre reduc capacitatea sectorului prin impozitarea persoanelor care închiriază locuințe sociale; prin urmare, este îngrijorat cu privire la definiția restrictivă a locuințelor sociale dată de Comisia Europeană în cadrul politicii privind concurența, definiție care vizează doar grupurile defavorizate; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei Europene să avertizeze statele membre, în recomandările sale specifice fiecărei țări, în cazul în care reformele amenință investițiile în locuințe sociale sau abordabile, și să se abțină de la formularea unor recomandări privind dimensiunea sectorului locuințelor sociale în statele membre individuale; regretă faptul că în cadrul programelor de consolidare bugetară și în conformitate cu recomandările specifice formulate de Comisie cu privire la acțiunile de pe piața locuințelor, unele state membre reduc capacitatea sectorului prin impozitarea persoanelor care închiriază locuințe sociale; prin urmare, este îngrijorat cu privire la definiția restrictivă a locuințelor sociale dată de Comisia Europeană în cadrul politicii privind concurența, definiție care vizează doar grupurile defavorizate;

| 13. | invită Consiliul să reunească miniștrii locuințelor din statele membre cel puțin o dată pe an pentru a dezbate impactul diferitelor politici europene asupra politicilor din domeniul locuințelor și să asigure o mai bună luare în considerare a dimensiunilor economice, sociale și de mediu ale sectorului locuințelor în cadrul politicilor europene, prin implicarea părților interesate, cum ar fi organizațiile din domeniul locuințelor sociale, asociațiile care reprezintă interesele locuitorilor și asociațiile care pledează în favoarea accesului la locuințe; |
| --- | --- |

13.

invită Consiliul să reunească miniștrii locuințelor din statele membre cel puțin o dată pe an pentru a dezbate impactul diferitelor politici europene asupra politicilor din domeniul locuințelor și să asigure o mai bună luare în considerare a dimensiunilor economice, sociale și de mediu ale sectorului locuințelor în cadrul politicilor europene, prin implicarea părților interesate, cum ar fi organizațiile din domeniul locuințelor sociale, asociațiile care reprezintă interesele locuitorilor și asociațiile care pledează în favoarea accesului la locuințe;

| 14. | ia act de faptul că o definiție a locuințelor sociale și a beneficiarilor ar trebui să fie rezultatul unui proces de dezbatere democratic, pentru a ține seama de diferite tradiții din statele membre; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că o definiție a locuințelor sociale și a beneficiarilor ar trebui să fie rezultatul unui proces de dezbatere democratic, pentru a ține seama de diferite tradiții din statele membre;

| 15. | invită Comisia și statele membre să acorde o mai mare importanță accesului la locuințe și la serviciile aferente în cadrul strategiei pentru protecție socială și incluziune socială, inclusiv prin intermediul inițiativelor care vizează reducerea numărului persoanelor fără adăpost și a excluziunii în materie de locuințe, pe baza unor indicatori comuni la nivelul statelor membre și să încurajeze schimburile de bune practici în domeniul punerii în aplicare eficiente a dreptului la locuințe; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia și statele membre să acorde o mai mare importanță accesului la locuințe și la serviciile aferente în cadrul strategiei pentru protecție socială și incluziune socială, inclusiv prin intermediul inițiativelor care vizează reducerea numărului persoanelor fără adăpost și a excluziunii în materie de locuințe, pe baza unor indicatori comuni la nivelul statelor membre și să încurajeze schimburile de bune practici în domeniul punerii în aplicare eficiente a dreptului la locuințe;

| 16. | încurajează statele membre să își redubleze eforturile pentru a include investițiile în domeniul locuințelor sociale în obiectivele lor bugetare pe termen mediu și lung, precum și în formularea priorităților strategice ale acordurilor de parteneriat, pentru perioada 2014-2020; invită Consiliul European și Comisia să controleze mai bine punerea în aplicare și realizarea obiectivelor sociale ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

16.

încurajează statele membre să își redubleze eforturile pentru a include investițiile în domeniul locuințelor sociale în obiectivele lor bugetare pe termen mediu și lung, precum și în formularea priorităților strategice ale acordurilor de parteneriat, pentru perioada 2014-2020; invită Consiliul European și Comisia să controleze mai bine punerea în aplicare și realizarea obiectivelor sociale ale Strategiei Europa 2020;

| 17. | ia act de faptul că politicile și programele din domeniul locuințelor trebuie elaborate în consultare cu femeile cu venituri mici și care provin din medii sociale diferite, pentru a analiza care politici reflectă cel mai bine nevoile femeilor; |
| --- | --- |

17.

ia act de faptul că politicile și programele din domeniul locuințelor trebuie elaborate în consultare cu femeile cu venituri mici și care provin din medii sociale diferite, pentru a analiza care politici reflectă cel mai bine nevoile femeilor;

Încurajarea investițiilor pentru ocuparea forței de muncă la nivel local și economia ecologică

| 18. | subliniază rolul economic anticiclic al sectorului locuințelor și, în special al locuințelor sociale, datorită reducerii dependenței energetice, sprijinului adus sectorului construcțiilor și al renovării, creării unor locuri de muncă locale, durabile și nedelocalizabile care derivă din aceasta, în special mulțumită utilizării intensive a forței de muncă în acest sector, dezvoltării întreprinderilor ecologice în economia locală și efectelor pozitive asupra restului economiei; consideră, prin urmare, că investițiile în locuințele sociale ar trebui să fie considerate nu numai drept cheltuieli, ci și ca investiții productive; încurajează în continuare statele membre să inițieze un dialog cu sectorul construcțiilor, pentru a dezvolta un mediu de afaceri mai bun și un cadru de reglementare mai bun pentru locuințele sociale, acordând o atenție deosebită stabilirii de obiective în domeniul construcțiilor, definirii costurilor de infrastructură și furnizării de terenuri pentru amenajări; |
| --- | --- |

18.

subliniază rolul economic anticiclic al sectorului locuințelor și, în special al locuințelor sociale, datorită reducerii dependenței energetice, sprijinului adus sectorului construcțiilor și al renovării, creării unor locuri de muncă locale, durabile și nedelocalizabile care derivă din aceasta, în special mulțumită utilizării intensive a forței de muncă în acest sector, dezvoltării întreprinderilor ecologice în economia locală și efectelor pozitive asupra restului economiei; consideră, prin urmare, că investițiile în locuințele sociale ar trebui să fie considerate nu numai drept cheltuieli, ci și ca investiții productive; încurajează în continuare statele membre să inițieze un dialog cu sectorul construcțiilor, pentru a dezvolta un mediu de afaceri mai bun și un cadru de reglementare mai bun pentru locuințele sociale, acordând o atenție deosebită stabilirii de obiective în domeniul construcțiilor, definirii costurilor de infrastructură și furnizării de terenuri pentru amenajări;

| 19. | subliniază valoarea adăugată a ocupării forței de muncă la nivel local și efectul considerabil de pârghie asupra investițiilor generat de măsurile directe finanțate de fondurile structurale în sectorul locuințelor sociale, în perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

19.

subliniază valoarea adăugată a ocupării forței de muncă la nivel local și efectul considerabil de pârghie asupra investițiilor generat de măsurile directe finanțate de fondurile structurale în sectorul locuințelor sociale, în perioada 2007-2013;

| 20. | consideră că sumele de alocat Fondurilor de coeziune în temeiul Cadrului Financiar Multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 nu ar trebui să fie mai mici decât sumele alocate în baza CFM-ului actual astfel încât să fie garantată o finanțare adecvată pentru Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR), în special prioritatea de investiții „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei – sprijinirea revitalizării fizice și economice a comunităților urbane și rurale defavorizate”; |
| --- | --- |

20.

consideră că sumele de alocat Fondurilor de coeziune în temeiul Cadrului Financiar Multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 nu ar trebui să fie mai mici decât sumele alocate în baza CFM-ului actual astfel încât să fie garantată o finanțare adecvată pentru Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR), în special prioritatea de investiții „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei – sprijinirea revitalizării fizice și economice a comunităților urbane și rurale defavorizate”;

| 21. | recunoaște că numeroase state membre deja au pus în aplicare politici eficace în domeniul locuințelor sociale și consideră că rolul UE în acest context ar trebui să fie unul de facilitare a schimbului de bune practici la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

21.

recunoaște că numeroase state membre deja au pus în aplicare politici eficace în domeniul locuințelor sociale și consideră că rolul UE în acest context ar trebui să fie unul de facilitare a schimbului de bune practici la nivelul statelor membre;

| 22. | ia act de propunerile Comisiei privind pachetul legislativ al regulamentelor privind politica de coeziune 2014-2020; sprijină eligibilitatea pentru fondurile structurale și de coeziune a investițiilor prioritare în eficiență energetică și a utilizării surselor de energie regenerabile în locuințele sociale și accesibile, precum și a măsurilor integrate de dezvoltare urbană și teritorială durabilă, a accesului egal al comunităților marginalizate la locuințe și a promovării actorilor economiei sociale și solidare, cum ar fi cooperativele de locuințe, întreprinderile nonprofit; |
| --- | --- |

22.

ia act de propunerile Comisiei privind pachetul legislativ al regulamentelor privind politica de coeziune 2014-2020; sprijină eligibilitatea pentru fondurile structurale și de coeziune a investițiilor prioritare în eficiență energetică și a utilizării surselor de energie regenerabile în locuințele sociale și accesibile, precum și a măsurilor integrate de dezvoltare urbană și teritorială durabilă, a accesului egal al comunităților marginalizate la locuințe și a promovării actorilor economiei sociale și solidare, cum ar fi cooperativele de locuințe, întreprinderile nonprofit;

| 23. | încurajează statele membre și ansamblul factorilor interesați să acorde atât investițiilor în locuințele sociale și accesibile, cât și consolidării sectoarelor nonprofit de construcție a locuințelor un loc important în cadrul programelor naționale de reformă și în formularea priorităților strategice ale acordurilor de parteneriat pentru perioada 2014-2020, precum și să își reflecte măsurile planificate în domeniul locuințelor în cadrul strategiilor naționale de incluziune a romilor; |
| --- | --- |

23.

încurajează statele membre și ansamblul factorilor interesați să acorde atât investițiilor în locuințele sociale și accesibile, cât și consolidării sectoarelor nonprofit de construcție a locuințelor un loc important în cadrul programelor naționale de reformă și în formularea priorităților strategice ale acordurilor de parteneriat pentru perioada 2014-2020, precum și să își reflecte măsurile planificate în domeniul locuințelor în cadrul strategiilor naționale de incluziune a romilor;

| 24. | încurajează statele membre să utilizeze mai mult instrumentele de drept privat – cum ar fi recursul la un contract de închiriere pe termen lung – pentru a facilita construcția de locuințe sociale, anticipând necesitatea de a achiziționa terenuri în scopuri de construcție, precum și prin utilizarea uzufructului pentru locatorul social, care permite individului să își păstreze dreptul de proprietate; |
| --- | --- |

24.

încurajează statele membre să utilizeze mai mult instrumentele de drept privat – cum ar fi recursul la un contract de închiriere pe termen lung – pentru a facilita construcția de locuințe sociale, anticipând necesitatea de a achiziționa terenuri în scopuri de construcție, precum și prin utilizarea uzufructului pentru locatorul social, care permite individului să își păstreze dreptul de proprietate;

| 25. | subliniază că imobilele rezidențiale și comerciale reprezintă 40 % din consumul final de energie și din emisiile totale de CO2 în Europa, iar construcțiile durabile ecologic permit o reducere a costurilor și a termenelor de construcție, precum și o reducere drastică a impactului asupra mediului și a consumului energetic și, prin urmare, a costurilor de gestionare privind locuințele; |
| --- | --- |

25.

subliniază că imobilele rezidențiale și comerciale reprezintă 40 % din consumul final de energie și din emisiile totale de CO2 în Europa, iar construcțiile durabile ecologic permit o reducere a costurilor și a termenelor de construcție, precum și o reducere drastică a impactului asupra mediului și a consumului energetic și, prin urmare, a costurilor de gestionare privind locuințele;

| 26. | susține un buget adecvat pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, considerând politica de coeziune un motor pentru ieșirea din criză; susține concluziile Pactului european pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în ceea ce privește îndemnul adresat statelor membre de a facilita și accelera redistribuirea fondurilor structurale neutilizate către proiectele de eficiență energetică și energii regenerabile pentru perioada de programare 2007-2013; consideră că sectorul locuințelor sociale ar trebui să beneficieze de aceste realocări; |
| --- | --- |

26.

susține un buget adecvat pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, considerând politica de coeziune un motor pentru ieșirea din criză; susține concluziile Pactului european pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în ceea ce privește îndemnul adresat statelor membre de a facilita și accelera redistribuirea fondurilor structurale neutilizate către proiectele de eficiență energetică și energii regenerabile pentru perioada de programare 2007-2013; consideră că sectorul locuințelor sociale ar trebui să beneficieze de aceste realocări;

| 27. | solicită statelor membre, autorităților lor de management și Comisiei să se asigure că includ cu strictețe actorii din domeniul locuințelor, asociațiile care reprezintă interesele locuitorilor și asociațiile care pledează în favoarea accesului la locuințe, pe lista partenerilor sociali, în scopul elaborării, monitorizării și evaluării acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale; subliniază relevanța noilor instrumente de dezvoltare integrată (dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității și investițiile teritoriale integrate) pentru strategiile integrate în favoarea locuințelor, în cadrul cărora organismele din domeniul locuințelor sociale și locuitorii ar juca un rol preponderent; consideră că fondurile structurale și de coeziune trebuie să utilizeze în mod eficace principiul parteneriatului și principiul multiguvernanței și că statele membre trebuie încurajate să coopereze cu autoritățile locale și regionale în stabilirea priorităților și a modurilor de utilizare a resurselor din fondurile structurale; consideră că sinergii mai mari între fondurile structurale și de coeziune ar putea încuraja dezvoltarea sustenabilă a zonelor defavorizate sau a celor rurale și preveni izolarea și depopularea acestora, evitând astfel efectele negative ale segregării sociale și promovând eterogenitatea, coeziunea socială și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre, autorităților lor de management și Comisiei să se asigure că includ cu strictețe actorii din domeniul locuințelor, asociațiile care reprezintă interesele locuitorilor și asociațiile care pledează în favoarea accesului la locuințe, pe lista partenerilor sociali, în scopul elaborării, monitorizării și evaluării acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale; subliniază relevanța noilor instrumente de dezvoltare integrată (dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității și investițiile teritoriale integrate) pentru strategiile integrate în favoarea locuințelor, în cadrul cărora organismele din domeniul locuințelor sociale și locuitorii ar juca un rol preponderent; consideră că fondurile structurale și de coeziune trebuie să utilizeze în mod eficace principiul parteneriatului și principiul multiguvernanței și că statele membre trebuie încurajate să coopereze cu autoritățile locale și regionale în stabilirea priorităților și a modurilor de utilizare a resurselor din fondurile structurale; consideră că sinergii mai mari între fondurile structurale și de coeziune ar putea încuraja dezvoltarea sustenabilă a zonelor defavorizate sau a celor rurale și preveni izolarea și depopularea acestora, evitând astfel efectele negative ale segregării sociale și promovând eterogenitatea, coeziunea socială și egalitatea de gen;

| 28. | invită statele membre să consolideze sau să dezvolte mecanisme de finanțare specifice, precum și să promoveze în mod coordonat recursul la subvenții din programul Orizont 2020 și utilizarea instrumentelor financiare și a programelor de asistență tehnică furnizate de fondurile structurale, Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca de dezvoltare a Consiliului Europei și Fondul european pentru eficiență energetică (FEEE), în vederea stimulării construirii de locuințe sociale și a renovării lor un nivel calitativ ridicat; invită statele membre, în plus, să caute modalități de a aplica regulamentul modificat FEDR pentru a furniza locuințe pentru comunitățile marginalizate; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să consolideze sau să dezvolte mecanisme de finanțare specifice, precum și să promoveze în mod coordonat recursul la subvenții din programul Orizont 2020 și utilizarea instrumentelor financiare și a programelor de asistență tehnică furnizate de fondurile structurale, Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca de dezvoltare a Consiliului Europei și Fondul european pentru eficiență energetică (FEEE), în vederea stimulării construirii de locuințe sociale și a renovării lor un nivel calitativ ridicat; invită statele membre, în plus, să caute modalități de a aplica regulamentul modificat FEDR pentru a furniza locuințe pentru comunitățile marginalizate;

| 29. | invită BEI, în consultare strânsă cu autoritățile locale și regionale, să acorde o mai mare importanță sectorului locuințelor sociale și abordabile în cadrul priorităților sale de investiții, în special în statele membre în care nu există o bancă publică pentru locuințe, îmbunătățind în același timp condițiile acordării de credite; invită BEI, de asemenea, să determine sfera utilizării de obligațiuni de proiecte ca instrument de finanțare a infrastructurii sociale, precum locuințele, ținând seama de evaluările fazei sale pilot înainte de extinderea sa; |
| --- | --- |

29.

invită BEI, în consultare strânsă cu autoritățile locale și regionale, să acorde o mai mare importanță sectorului locuințelor sociale și abordabile în cadrul priorităților sale de investiții, în special în statele membre în care nu există o bancă publică pentru locuințe, îmbunătățind în același timp condițiile acordării de credite; invită BEI, de asemenea, să determine sfera utilizării de obligațiuni de proiecte ca instrument de finanțare a infrastructurii sociale, precum locuințele, ținând seama de evaluările fazei sale pilot înainte de extinderea sa;

| 30. | îndeamnă statele membre să sprijine activitățile cooperativelor de locuințe, care reprezintă un instrument veridic în vederea achiziționării, la prețuri accesibile, a primei case. subliniază că cooperativele reprezintă, de asemenea, un instrument eficient pentru promovarea inițiativelor de renovare urbană, creând sinergii cu comunitățile locale și luptând împotriva emigrării din orașe; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă statele membre să sprijine activitățile cooperativelor de locuințe, care reprezintă un instrument veridic în vederea achiziționării, la prețuri accesibile, a primei case. subliniază că cooperativele reprezintă, de asemenea, un instrument eficient pentru promovarea inițiativelor de renovare urbană, creând sinergii cu comunitățile locale și luptând împotriva emigrării din orașe;

| 31. | invită Comisia să pună la dispoziția statelor membre alte surse posibile de finanțare pentru a promova oferta de locuințe sociale și renovarea acestora, cu titlu de investiții sociale, precum și să încurajeze statele membre și autoritățile regionale și locale să utilizeze în mod eficient finanțarea europeană disponibilă, precum și să păstreze ratele scăzute de TVA aplicabile acestor investiții, având în vedere utilizarea intensivă a forței de muncă în acest sector și impactul său redus asupra schimburilor intercomunitare; și sugerează să se studieze posibilitatea de a aplica aceeași rată de TVA cu cea aplicată produselor de primă necesitate; încurajează statele membre să mobilizeze economiile private pentru a facilita accesul la terenuri și a încuraja construcția și renovarea de locuințe sociale; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să pună la dispoziția statelor membre alte surse posibile de finanțare pentru a promova oferta de locuințe sociale și renovarea acestora, cu titlu de investiții sociale, precum și să încurajeze statele membre și autoritățile regionale și locale să utilizeze în mod eficient finanțarea europeană disponibilă, precum și să păstreze ratele scăzute de TVA aplicabile acestor investiții, având în vedere utilizarea intensivă a forței de muncă în acest sector și impactul său redus asupra schimburilor intercomunitare; și sugerează să se studieze posibilitatea de a aplica aceeași rată de TVA cu cea aplicată produselor de primă necesitate; încurajează statele membre să mobilizeze economiile private pentru a facilita accesul la terenuri și a încuraja construcția și renovarea de locuințe sociale;

| 32. | încurajează instituirea unor modele integrate de cooperare care reunesc managementul de proiect, locatorii sociali și întreprinderile de construcții, pentru a promova renovarea termică și construcția de locuințe sociale cu consum redus de energie; |
| --- | --- |

32.

încurajează instituirea unor modele integrate de cooperare care reunesc managementul de proiect, locatorii sociali și întreprinderile de construcții, pentru a promova renovarea termică și construcția de locuințe sociale cu consum redus de energie;

| 33. | salută Comunicarea Comisiei din 31 iulie 2012 în favoarea unei strategii europene privind sectorul construcțiilor (COM(2012)0433); este de părere că, în plus față de măsurile de stimulare fiscală și de sprijin financiar pentru îmbunătățirea competitivității și a inovării în acest sector, măsurile de îmbunătățire a nivelului de calificare a mâinii de lucru sunt indispensabile în scopul de a releva provocările unei Europe eficace în ceea ce privește utilizarea resurselor, ale unei economii cu emisii scăzute de carbon și de a atinge obiectivele stabilite în Directiva privind eficiența energetică (2012/27/UE) (39) și în Directiva privind performanța energetică a clădirilor (2010/31/UE) (40); |
| --- | --- |

33.

salută Comunicarea Comisiei din 31 iulie 2012 în favoarea unei strategii europene privind sectorul construcțiilor (COM(2012)0433); este de părere că, în plus față de măsurile de stimulare fiscală și de sprijin financiar pentru îmbunătățirea competitivității și a inovării în acest sector, măsurile de îmbunătățire a nivelului de calificare a mâinii de lucru sunt indispensabile în scopul de a releva provocările unei Europe eficace în ceea ce privește utilizarea resurselor, ale unei economii cu emisii scăzute de carbon și de a atinge obiectivele stabilite în Directiva privind eficiența energetică (2012/27/UE) (39) și în Directiva privind performanța energetică a clădirilor (2010/31/UE) (40);

| 34. | invită Comisia să colaboreze mai îndeaproape cu statele membre și autoritățile locale responsabile pentru a stabili previziuni pe termen mediu și lung privind competențele solicitate pe piața muncii; invită părțile responsabile să monitorizeze evoluția ocupării forței de muncă pentru a face ca formarea profesională de bază și învățarea pe tot parcursul vieții să devină mai relevante; solicită statelor membre și autorităților locale responsabile să își adapteze rapid sistemele lor de educație și de formare profesională, inclusiv învățământul și formarea profesională, prin integrarea conceptului de economie durabilă și să asigure accesul la programele de dezvoltare a competențelor, pentru a favoriza accesul tinerilor către noi locuri de muncă „verzi” și sectoare „verzi”; subliniază faptul că promovarea unor locuri de muncă ecologice poate crea oportunități calitative și durabile de ocupare a forței de muncă, poate rezolva sărăcia și excluziunea socială și poate asigura servicii de sprijin pentru ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să colaboreze mai îndeaproape cu statele membre și autoritățile locale responsabile pentru a stabili previziuni pe termen mediu și lung privind competențele solicitate pe piața muncii; invită părțile responsabile să monitorizeze evoluția ocupării forței de muncă pentru a face ca formarea profesională de bază și învățarea pe tot parcursul vieții să devină mai relevante; solicită statelor membre și autorităților locale responsabile să își adapteze rapid sistemele lor de educație și de formare profesională, inclusiv învățământul și formarea profesională, prin integrarea conceptului de economie durabilă și să asigure accesul la programele de dezvoltare a competențelor, pentru a favoriza accesul tinerilor către noi locuri de muncă „verzi” și sectoare „verzi”; subliniază faptul că promovarea unor locuri de muncă ecologice poate crea oportunități calitative și durabile de ocupare a forței de muncă, poate rezolva sărăcia și excluziunea socială și poate asigura servicii de sprijin pentru ocuparea forței de muncă;

| 35. | ia act de faptul că sectorul „verde” poate oferi o multitudine de oportunități diferite de ocupare a forței de muncă care variază de la locuri de muncă pentru începători și pentru persoane cu mai puține calificări la locuri de muncă în sectoare care necesită un nivel ridicat de cunoștințe; în acest sens:






  — | subliniază potențialul unei astfel de oferte din partea IMM-urilor pentru programe de formare la locul de muncă, de ucenicie și de sensibilizare la nivel local, care pot asigura oportunități de ocupare a forței de muncă persoanelor defavorizate din punct de vedere social; |
| --- | --- | --- |

35.

ia act de faptul că sectorul „verde” poate oferi o multitudine de oportunități diferite de ocupare a forței de muncă care variază de la locuri de muncă pentru începători și pentru persoane cu mai puține calificări la locuri de muncă în sectoare care necesită un nivel ridicat de cunoștințe; în acest sens:

—

subliniază potențialul unei astfel de oferte din partea IMM-urilor pentru programe de formare la locul de muncă, de ucenicie și de sensibilizare la nivel local, care pot asigura oportunități de ocupare a forței de muncă persoanelor defavorizate din punct de vedere social;

| — | invită statele membre, să evalueze fezabilitatea fondurilor de tranziție pentru gestionarea nevoilor de competențe; |
| --- | --- |

—

invită statele membre, să evalueze fezabilitatea fondurilor de tranziție pentru gestionarea nevoilor de competențe;

| — | și invită Comisia să includă în cadrul pentru învățarea pe tot parcursul vieții o nouă competență-cheie în materie de mediu, schimbări climatice și dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

—

și invită Comisia să includă în cadrul pentru învățarea pe tot parcursul vieții o nouă competență-cheie în materie de mediu, schimbări climatice și dezvoltare durabilă;

| — | solicită statelor membre și autorităților locale și regionale să recurgă la Fondul social european (FSE) pentru a investi în competențe, locuri de muncă, formarea și reconversia profesională, în special în meseriile „verzi”, cum ar fi renovarea termică a clădirilor; |
| --- | --- |

—

solicită statelor membre și autorităților locale și regionale să recurgă la Fondul social european (FSE) pentru a investi în competențe, locuri de muncă, formarea și reconversia profesională, în special în meseriile „verzi”, cum ar fi renovarea termică a clădirilor;

| — | invită statele membre să sprijine apariția actorilor cu duble competențe sociale și tehnice în materie de economisire a energiei, cum ar fi meseriile din sectorul medierii sociotehnice, precum și eforturile de formare a meseriilor tehnice cu o abordare mai socială a chestiunii eficienței energetice și invers; |
| --- | --- |

—

invită statele membre să sprijine apariția actorilor cu duble competențe sociale și tehnice în materie de economisire a energiei, cum ar fi meseriile din sectorul medierii sociotehnice, precum și eforturile de formare a meseriilor tehnice cu o abordare mai socială a chestiunii eficienței energetice și invers;

| 36. | salută pachetul de investiții sociale prin care Comisia oferă orientări statelor membre în vederea adoptării unor politici sociale mai eficiente și mai eficace care vizează creșterea și coeziunea; |
| --- | --- |

36.

salută pachetul de investiții sociale prin care Comisia oferă orientări statelor membre în vederea adoptării unor politici sociale mai eficiente și mai eficace care vizează creșterea și coeziunea;

| 37. | observă că investițiile în locuințe sociale se înscriu într-un cadru de politici mai ample care vizează organizarea și finanțarea unei oferte de servicii publice sociale și de sănătate, precum și de servicii educaționale al căror scop este să garanteze exercitarea efectivă a drepturilor sociale fundamentale și să răspundă necesităților sociale în schimbare; |
| --- | --- |

37.

observă că investițiile în locuințe sociale se înscriu într-un cadru de politici mai ample care vizează organizarea și finanțarea unei oferte de servicii publice sociale și de sănătate, precum și de servicii educaționale al căror scop este să garanteze exercitarea efectivă a drepturilor sociale fundamentale și să răspundă necesităților sociale în schimbare;

Combaterea sărăciei și promovarea incluziunii și a coeziunii sociale

| 38. | reamintește faptul că recunoașterea și respectarea dreptului la locuință sunt o condiție a respectării celorlalte drepturi fundamentale, inclusiv a drepturilor politice și sociale; reamintește că statului membru sau autorității publice responsabile îi revine sarcina de a pune în aplicare acest drept la locuință, îmbunătățind prin politicile și programele sale accesul universal la locuință, în special pentru persoanele defavorizate, prin intermediul unei oferte suficiente de locuințe adecvate, decente, sănătoase și la un preț accesibil; |
| --- | --- |

38.

reamintește faptul că recunoașterea și respectarea dreptului la locuință sunt o condiție a respectării celorlalte drepturi fundamentale, inclusiv a drepturilor politice și sociale; reamintește că statului membru sau autorității publice responsabile îi revine sarcina de a pune în aplicare acest drept la locuință, îmbunătățind prin politicile și programele sale accesul universal la locuință, în special pentru persoanele defavorizate, prin intermediul unei oferte suficiente de locuințe adecvate, decente, sănătoase și la un preț accesibil;

| 39. | solicită Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să efectueze un studiu care să evalueze eficiența și condițiile de punere în aplicare a dreptului la locuință și a ajutorului pentru locuință în statele membre, implicând factorii interesați relevanți în proces; invită agenția să promoveze schimbul de bune practici în aplicarea efectivă a dreptului la locuință pentru grupurile deosebit de vulnerabile, inclusiv persoanele fără adăpost; solicită Comisiei să urmărească astfel de activități în cadrul pachetului de investiții sociale; |
| --- | --- |

39.

solicită Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să efectueze un studiu care să evalueze eficiența și condițiile de punere în aplicare a dreptului la locuință și a ajutorului pentru locuință în statele membre, implicând factorii interesați relevanți în proces; invită agenția să promoveze schimbul de bune practici în aplicarea efectivă a dreptului la locuință pentru grupurile deosebit de vulnerabile, inclusiv persoanele fără adăpost; solicită Comisiei să urmărească astfel de activități în cadrul pachetului de investiții sociale;

| 40. | invită statele membre și Comisia Europeană să sprijine și să promoveze dezvoltarea și schimbul inovator și eficient de bune practici în punerea în aplicare a dreptului la locuință al grupurilor în special vulnerabile și marginalizate, acordând atenție specială combaterii violenței domestice; observă cu regret faptul că, deseori, există o probabilitate mult mai mare ca victimele violenței domestice să continue să locuiască într-un mediu marcat de abuzuri în cazul în care nu dispun de capacitatea financiară de a-și găsi locuințe adecvate; invită statele membre să furnizeze servicii integrate familiilor victime ale violenței domestice; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre și Comisia Europeană să sprijine și să promoveze dezvoltarea și schimbul inovator și eficient de bune practici în punerea în aplicare a dreptului la locuință al grupurilor în special vulnerabile și marginalizate, acordând atenție specială combaterii violenței domestice; observă cu regret faptul că, deseori, există o probabilitate mult mai mare ca victimele violenței domestice să continue să locuiască într-un mediu marcat de abuzuri în cazul în care nu dispun de capacitatea financiară de a-și găsi locuințe adecvate; invită statele membre să furnizeze servicii integrate familiilor victime ale violenței domestice;

| 41. | se așteaptă ca Comisia să analizeze în ce măsură sprijinul direct prin alocații pentru locuință sau sprijinul indirect chiar prin locuințe sociale este o măsură mai eficientă pentru a oferi locuințe abordabile grupurilor sociale care nu își pot acoperi nevoile în domeniul locuințelor pe piața locuințelor; |
| --- | --- |

41.

se așteaptă ca Comisia să analizeze în ce măsură sprijinul direct prin alocații pentru locuință sau sprijinul indirect chiar prin locuințe sociale este o măsură mai eficientă pentru a oferi locuințe abordabile grupurilor sociale care nu își pot acoperi nevoile în domeniul locuințelor pe piața locuințelor;

| 42. | invită Comisia Europeană și agenția Eurofound să efectueze în 2014 un studiu privind costurile inacțiunii în ceea ce privește locuințele inadecvate, în cadrul programului de lucru din 2014 al agenției; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia Europeană și agenția Eurofound să efectueze în 2014 un studiu privind costurile inacțiunii în ceea ce privește locuințele inadecvate, în cadrul programului de lucru din 2014 al agenției;

| 43. | constată cu îngrijorare faptul că numeroase state membre care se confruntă cu dezechilibre bugetare suspendă operațiunile, programele și acțiunile (subvenții pentru închiriere și credite ipotecare, de exemplu), destinate să faciliteze cumpărarea de locuințe, majorând totodată, în mod disproporționat, taxele pe proprietate în toiul unei crize economice severe, lăsând pradă sărăciei și deprivării multe sectoare ale societății; |
| --- | --- |

43.

constată cu îngrijorare faptul că numeroase state membre care se confruntă cu dezechilibre bugetare suspendă operațiunile, programele și acțiunile (subvenții pentru închiriere și credite ipotecare, de exemplu), destinate să faciliteze cumpărarea de locuințe, majorând totodată, în mod disproporționat, taxele pe proprietate în toiul unei crize economice severe, lăsând pradă sărăciei și deprivării multe sectoare ale societății;

| 44. | invită statele membre să desfășoare analize de impact social, cu accent pe analize pe criterii de gen și pe criteriul locuinței, ca parte a tuturor politicilor și programelor în domeniul locuințelor sociale, ținând cont în special de disparitățile de gen în ceea ce privește veniturile și resursele financiare; subliniază că toate datele statistice trebuie defalcate în funcție de gen și de tipul de locuință și că sunt necesare cercetări suplimentare pentru a determina cu exactitate modul în care persoanele și grupurile aflate într-o situație vulnerabilă, precum femeile, (având în vedere rolul multiplu al femeilor de familie monoparentală și de îngrijitoare a membrilor familiei și a persoanelor cu dizabilități), familiile, tinerii, persoanele cu dizabilitățile și persoanele în vârstă, pot fi sprijinite prin intermediul politicilor în domeniul locuințelor; |
| --- | --- |

44.

invită statele membre să desfășoare analize de impact social, cu accent pe analize pe criterii de gen și pe criteriul locuinței, ca parte a tuturor politicilor și programelor în domeniul locuințelor sociale, ținând cont în special de disparitățile de gen în ceea ce privește veniturile și resursele financiare; subliniază că toate datele statistice trebuie defalcate în funcție de gen și de tipul de locuință și că sunt necesare cercetări suplimentare pentru a determina cu exactitate modul în care persoanele și grupurile aflate într-o situație vulnerabilă, precum femeile, (având în vedere rolul multiplu al femeilor de familie monoparentală și de îngrijitoare a membrilor familiei și a persoanelor cu dizabilități), familiile, tinerii, persoanele cu dizabilitățile și persoanele în vârstă, pot fi sprijinite prin intermediul politicilor în domeniul locuințelor;

| 45. | recomandă ca statele membre și autoritățile lor locale și regionale să elaboreze politici integrate pentru a promova incluziunea socială, precum și pentru a garanta accesul tuturor la o locuință decentă, sănătoasă și la un preț abordabil: sugerează ca aceste politici să includă următoarele măsuri:






  — | sprijin specific pentru locuințe sociale și de necesitate la un nivel calitativ ridicat, sănătoase, prevăzând în special o cotă minimă de locuințe sociale acolo unde este necesar, ca de exemplu în zonele cu o densitate mare a populației în care cererea este cea mai mare, ceea ce ar încuraja diversitatea; |
| --- | --- | --- |

45.

recomandă ca statele membre și autoritățile lor locale și regionale să elaboreze politici integrate pentru a promova incluziunea socială, precum și pentru a garanta accesul tuturor la o locuință decentă, sănătoasă și la un preț abordabil: sugerează ca aceste politici să includă următoarele măsuri:

—

sprijin specific pentru locuințe sociale și de necesitate la un nivel calitativ ridicat, sănătoase, prevăzând în special o cotă minimă de locuințe sociale acolo unde este necesar, ca de exemplu în zonele cu o densitate mare a populației în care cererea este cea mai mare, ceea ce ar încuraja diversitatea;

| — | stabilirea unor standarde minime clare privind standardele de calitate a locuințelor, în special în sectorul locuințelor sociale; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor standarde minime clare privind standardele de calitate a locuințelor, în special în sectorul locuințelor sociale;

| — | crearea unor legături între programele de extindere a locuințelor sociale și politicile de acces la alte servicii publice esențiale și servicii de interes general, precum construcția de facilități publice sociale și de sănătate, culturale și de sport (ca parte a strategiei locale integrate) și pentru a reține extinderea urbană, în conformitate cu orientările Comisiei de atingere a obiectivului de ocupare a terenului egală cu zero până în 2050; |
| --- | --- |

—

crearea unor legături între programele de extindere a locuințelor sociale și politicile de acces la alte servicii publice esențiale și servicii de interes general, precum construcția de facilități publice sociale și de sănătate, culturale și de sport (ca parte a strategiei locale integrate) și pentru a reține extinderea urbană, în conformitate cu orientările Comisiei de atingere a obiectivului de ocupare a terenului egală cu zero până în 2050;

| — | adoptarea de măsuri pentru a remedia dificultățile frecvente de acces la o locuință decentă cu care se confruntă populațiile cele mai vulnerabile, precum migranții și tinerii; |
| --- | --- |

—

adoptarea de măsuri pentru a remedia dificultățile frecvente de acces la o locuință decentă cu care se confruntă populațiile cele mai vulnerabile, precum migranții și tinerii;

| — | introducerea unor regimuri care să consolideze securitatea ocupării locuinței; |
| --- | --- |

—

introducerea unor regimuri care să consolideze securitatea ocupării locuinței;

| — | pregătirea unor programe specifice pentru persoanele fără adăpost, pe baza evaluării situației locale, luând în considerare modelul de tipologie europeană a excluziunii de la locuință (ETHOS), pentru a măsura dimensiunea excluziuni sociale generate de lipsa de locuință, legate de măsuri de sprijin social, precum și adaptate la situația și nevoile specifice ale femeilor, acordând o importanță deosebită mai degrabă locuințelor și asistenței persoanelor vulnerabile și comunităților marginalizate, decât furnizării de adăposturi temporare; |
| --- | --- |

—

pregătirea unor programe specifice pentru persoanele fără adăpost, pe baza evaluării situației locale, luând în considerare modelul de tipologie europeană a excluziunii de la locuință (ETHOS), pentru a măsura dimensiunea excluziuni sociale generate de lipsa de locuință, legate de măsuri de sprijin social, precum și adaptate la situația și nevoile specifice ale femeilor, acordând o importanță deosebită mai degrabă locuințelor și asistenței persoanelor vulnerabile și comunităților marginalizate, decât furnizării de adăposturi temporare;

| — | promovarea și finanțarea programelor de autoconstruire; |
| --- | --- |

—

promovarea și finanțarea programelor de autoconstruire;

| 46. | invită statele membre să garanteze că toți cetățenii își pot permite o locuință, impunând drept bază pentru creșterile chiriilor un sistem obiectiv care să asigure creșterea moderată a prețurilor imobiliare și adaptând politica fiscală pentru a limita speculațiile; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre să garanteze că toți cetățenii își pot permite o locuință, impunând drept bază pentru creșterile chiriilor un sistem obiectiv care să asigure creșterea moderată a prețurilor imobiliare și adaptând politica fiscală pentru a limita speculațiile;

| 47. | invită Comisia să pună în aplicare fără întârziere rezoluția Parlamentului European referitoare la o strategie a Uniunii Europene privind persoanele fără adăpost; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să pună în aplicare fără întârziere rezoluția Parlamentului European referitoare la o strategie a Uniunii Europene privind persoanele fără adăpost;

| 48. | subliniază că diversele fațete ale lipsei de adăpost în cazul femeilor trebuie să fie abordate într-un mod holistic și ar trebui să facă parte integrantă din toate cadrele de politici UE; îndeamnă Comisia și statele membre să efectueze evaluări sistematice de impact în funcție de gen, să monitorizeze situația și nevoile specifice ale femeilor lipsite de adăpost, să promoveze proiectele de mediu de viață asistată și construcția de locuințe accesibile, adaptate și eficiente din punct de vedere energetic și să includă în programele de locuințe sociale familiile din clasa de mijloc, care sunt adesea excluse din acest tip de scheme, deoarece aceste familii, la fel ca și alte gospodării, pot suferi de pe urma privațiunilor materiale provocate de criza economică; |
| --- | --- |

48.

subliniază că diversele fațete ale lipsei de adăpost în cazul femeilor trebuie să fie abordate într-un mod holistic și ar trebui să facă parte integrantă din toate cadrele de politici UE; îndeamnă Comisia și statele membre să efectueze evaluări sistematice de impact în funcție de gen, să monitorizeze situația și nevoile specifice ale femeilor lipsite de adăpost, să promoveze proiectele de mediu de viață asistată și construcția de locuințe accesibile, adaptate și eficiente din punct de vedere energetic și să includă în programele de locuințe sociale familiile din clasa de mijloc, care sunt adesea excluse din acest tip de scheme, deoarece aceste familii, la fel ca și alte gospodării, pot suferi de pe urma privațiunilor materiale provocate de criza economică;

| 49. | solicită punerea în aplicare a unor modele integrate de cooperare, care reunesc servicii sociale și de sănătate, precum și servicii de însoțire a persoanelor defavorizate, furnizorii de locuințe sociale și asociațiilor relevante, ca parte a eforturilor lor de asistență a persoanelor vulnerabile care caută o locuință sau deja au locuință; |
| --- | --- |

49.

solicită punerea în aplicare a unor modele integrate de cooperare, care reunesc servicii sociale și de sănătate, precum și servicii de însoțire a persoanelor defavorizate, furnizorii de locuințe sociale și asociațiilor relevante, ca parte a eforturilor lor de asistență a persoanelor vulnerabile care caută o locuință sau deja au locuință;

| 50. | solicită Comisiei, statelor membre și autorităților responsabile să aloce fonduri structurale în vederea construirii de locuințe și adăposturi pentru comunitățile marginalizate, în special locuințe sociale, consemnând această prioritate în cadrul programelor operaționale; prin urmare, îndeamnă Comisia și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să intensifice schimburile de bune practici între autoritățile locale pe baza unor criterii comune și transparente; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei, statelor membre și autorităților responsabile să aloce fonduri structurale în vederea construirii de locuințe și adăposturi pentru comunitățile marginalizate, în special locuințe sociale, consemnând această prioritate în cadrul programelor operaționale; prin urmare, îndeamnă Comisia și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să intensifice schimburile de bune practici între autoritățile locale pe baza unor criterii comune și transparente;

| 51. | recomandă statelor membre și autorităților lor responsabile să investească în construcții și în adaptarea locuințelor sociale abordabile, ca răspuns la starea de deteriorare și la riscurile pentru sănătate ale locuințelor degradate, la diversitatea modelelor de familie, la îmbătrânirea populației, la persoanele în vârstă dependente care aleg să rămână în casele proprii, la nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități și ale tinerilor, în special în ceea ce privește mobilitatea rezidențială și profesională; recomandă ca fonduri structurale să fie utilizate în aceste scopuri, în cadrul următoarei perioade de programare (2014-2020); consideră că însoțirea socială pentru accesul la locuință este un factor al creării de locuri de muncă din sectoarele sănătății și serviciilor sociale, care sunt indispensabile pentru a răspunde provocărilor societale actuale și viitoare, cum ar fi îmbătrânirea populației; subliniază rolul pozitiv pe care Fondul european de antreprenoriat social ar putea să-l aibă pentru proiectele de sprijin social și de incluziune prin proiecte de locuințe; |
| --- | --- |

51.

recomandă statelor membre și autorităților lor responsabile să investească în construcții și în adaptarea locuințelor sociale abordabile, ca răspuns la starea de deteriorare și la riscurile pentru sănătate ale locuințelor degradate, la diversitatea modelelor de familie, la îmbătrânirea populației, la persoanele în vârstă dependente care aleg să rămână în casele proprii, la nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități și ale tinerilor, în special în ceea ce privește mobilitatea rezidențială și profesională; recomandă ca fonduri structurale să fie utilizate în aceste scopuri, în cadrul următoarei perioade de programare (2014-2020); consideră că însoțirea socială pentru accesul la locuință este un factor al creării de locuri de muncă din sectoarele sănătății și serviciilor sociale, care sunt indispensabile pentru a răspunde provocărilor societale actuale și viitoare, cum ar fi îmbătrânirea populației; subliniază rolul pozitiv pe care Fondul european de antreprenoriat social ar putea să-l aibă pentru proiectele de sprijin social și de incluziune prin proiecte de locuințe;

| 52. | invită statele membre și autoritățile lor regionale și locale să ia măsuri eficace și stimulative, pe baza unor analize prospective privind nevoile de locuință, pentru a combate neocuparea pe termen lung a locuințelor, în special în zonele problematice, în vederea combaterii speculațiilor imobiliare și a transformării acestor proprietăți în locuințe sociale; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre și autoritățile lor regionale și locale să ia măsuri eficace și stimulative, pe baza unor analize prospective privind nevoile de locuință, pentru a combate neocuparea pe termen lung a locuințelor, în special în zonele problematice, în vederea combaterii speculațiilor imobiliare și a transformării acestor proprietăți în locuințe sociale;

| 53. | subliniază importanța unui sistem de clasificare a locuințelor, sănătății și securității care să furnizeze o evaluare din perspectiva sănătății a riscurilor legate de locuință; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța unui sistem de clasificare a locuințelor, sănătății și securității care să furnizeze o evaluare din perspectiva sănătății a riscurilor legate de locuință;

| 54. | invită statele membre și autoritățile responsabile să simplifice cererile de locuință socială și să îmbunătățească echitatea, transparența și imparțialitatea în atribuirea de locuințe, în conformitate cu circumstanțele specifice sociale, economice și culturale ale fiecărui stat membru, pentru a elimina toate discriminările și orice efect de evitare pentru populațiile cele mai vulnerabile, un fenomen care are efect de a agrava segregarea rezidențială spațială și a crea ghetouri; subliniază, în acest sens, relevanța unor sisteme în vigoare în anumite state membre, precum o listă cu criterii legale de atribuire, precise și transparente, care favorizează diversitatea socială, anonimizarea cererilor de locuințe sociale, publicitatea locuințelor vacante, instituirea unor sisteme de evaluare a cererilor, separarea organismelor care controlează respectarea criteriilor și atribuie locuințe și o guvernanță corespunzătoare în ceea ce privește atribuirea cu scopul de a favoriza diversitatea socială la scară largă; |
| --- | --- |

54.

invită statele membre și autoritățile responsabile să simplifice cererile de locuință socială și să îmbunătățească echitatea, transparența și imparțialitatea în atribuirea de locuințe, în conformitate cu circumstanțele specifice sociale, economice și culturale ale fiecărui stat membru, pentru a elimina toate discriminările și orice efect de evitare pentru populațiile cele mai vulnerabile, un fenomen care are efect de a agrava segregarea rezidențială spațială și a crea ghetouri; subliniază, în acest sens, relevanța unor sisteme în vigoare în anumite state membre, precum o listă cu criterii legale de atribuire, precise și transparente, care favorizează diversitatea socială, anonimizarea cererilor de locuințe sociale, publicitatea locuințelor vacante, instituirea unor sisteme de evaluare a cererilor, separarea organismelor care controlează respectarea criteriilor și atribuie locuințe și o guvernanță corespunzătoare în ceea ce privește atribuirea cu scopul de a favoriza diversitatea socială la scară largă;

| 55. | subliniază provocările legate de îmbătrânirea populației și de nevoia de a oferi acces la locuințe adecvate, decente și accesibile pentru numărul în creștere al persoanelor în vârstă din UE; observă că în toate statele membre sărăcia se amplifică în rândul persoanelor în vârstă și solicită în acest sens ca noul parteneriat european pentru inovare (PEI) privind îmbătrânirea activă și sănătoasă, care coordonează eforturile de cercetare din domeniu, să consacre un segment specific dezvoltării unor soluții accesibile de menținere a persoanelor în vârstă la domiciliu cât mai mult timp posibil; în acest sens, trebuie să se țină seama de faptul că îmbunătățirea accesibilității fondului locativ existent este un mod relevant de a reduce excluziunea socială prin măsuri menite să sporească independența; solicită, prin urmare, statelor membre să includă în reformele lor naționale o componentă specială dedicată dezvoltării de soluții abordabile pentru a permite persoanelor în vârstă să locuiască în casele lor cât mai mult posibil, având în vedere că este de dorit îmbunătățirea condițiilor de acces la parcul existent de locuințe, ajutând persoanele să trăiască în continuare în locuințele lor și facilitând redobândirea de către acestea a unei vieți sociale prin sporirea independenței lor personale; |
| --- | --- |

55.

subliniază provocările legate de îmbătrânirea populației și de nevoia de a oferi acces la locuințe adecvate, decente și accesibile pentru numărul în creștere al persoanelor în vârstă din UE; observă că în toate statele membre sărăcia se amplifică în rândul persoanelor în vârstă și solicită în acest sens ca noul parteneriat european pentru inovare (PEI) privind îmbătrânirea activă și sănătoasă, care coordonează eforturile de cercetare din domeniu, să consacre un segment specific dezvoltării unor soluții accesibile de menținere a persoanelor în vârstă la domiciliu cât mai mult timp posibil; în acest sens, trebuie să se țină seama de faptul că îmbunătățirea accesibilității fondului locativ existent este un mod relevant de a reduce excluziunea socială prin măsuri menite să sporească independența; solicită, prin urmare, statelor membre să includă în reformele lor naționale o componentă specială dedicată dezvoltării de soluții abordabile pentru a permite persoanelor în vârstă să locuiască în casele lor cât mai mult posibil, având în vedere că este de dorit îmbunătățirea condițiilor de acces la parcul existent de locuințe, ajutând persoanele să trăiască în continuare în locuințele lor și facilitând redobândirea de către acestea a unei vieți sociale prin sporirea independenței lor personale;

| 56. | subliniază că locuințele sociale ar trebui structurate astfel încât să se evite și gentrificarea și ghetoizarea; solicită stimulente financiare, acolo unde este relevant, care vizează dezvoltarea unui spațiu comun și mixt de locuințe sociale și private pentru a evita segregarea socială; |
| --- | --- |

56.

subliniază că locuințele sociale ar trebui structurate astfel încât să se evite și gentrificarea și ghetoizarea; solicită stimulente financiare, acolo unde este relevant, care vizează dezvoltarea unui spațiu comun și mixt de locuințe sociale și private pentru a evita segregarea socială;

| 57. | acordă o importanță deosebită eforturilor Uniunii Europene de a sprijini clasele defavorizate social, în special în ceea ce privește asigurarea de locuințe, având în vedere dezechilibrele sociale existente în Europa, cu precădere în țările care au aderat recent la UE; . |
| --- | --- |

57.

acordă o importanță deosebită eforturilor Uniunii Europene de a sprijini clasele defavorizate social, în special în ceea ce privește asigurarea de locuințe, având în vedere dezechilibrele sociale existente în Europa, cu precădere în țările care au aderat recent la UE; .

| 58. | recomandă statelor membre și autorităților responsabile să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la locuințe abordabile prin creșterea numărului și a calității locuințelor sociale la un preț abordabil și prin dezvoltarea integrării lor în servicii comunitare sociale și de asistență, utilizând FSE și alte fonduri structurale pentru a obține acest rezultat; |
| --- | --- |

58.

recomandă statelor membre și autorităților responsabile să ia măsuri pentru a îmbunătăți accesul la locuințe abordabile prin creșterea numărului și a calității locuințelor sociale la un preț abordabil și prin dezvoltarea integrării lor în servicii comunitare sociale și de asistență, utilizând FSE și alte fonduri structurale pentru a obține acest rezultat;

| 59. | subliniază că locuințele sociale ar trebui să contribuie, atunci când sunt coordonate cu servicii eficace comunitare și alte servicii sociale, la dezvoltarea capacității de viață independentă personală, oferind asistență persoanelor vulnerabile din punct de vedere social sau persoanelor defavorizate pentru a trece la un stil de viață mai independent, depinzând mai puțin de protecția socială și având o autonomie personală mai mare; |
| --- | --- |

59.

subliniază că locuințele sociale ar trebui să contribuie, atunci când sunt coordonate cu servicii eficace comunitare și alte servicii sociale, la dezvoltarea capacității de viață independentă personală, oferind asistență persoanelor vulnerabile din punct de vedere social sau persoanelor defavorizate pentru a trece la un stil de viață mai independent, depinzând mai puțin de protecția socială și având o autonomie personală mai mare;

| 60. | solicită autorităților publice și private responsabile să includă în mod sistematic module privind accesibilitatea sectorului construcțiilor și a proiectelor universale în sistemele de formare în domeniul ingineriei, al arhitecturii, al planificării urbane și al construcțiilor; |
| --- | --- |

60.

solicită autorităților publice și private responsabile să includă în mod sistematic module privind accesibilitatea sectorului construcțiilor și a proiectelor universale în sistemele de formare în domeniul ingineriei, al arhitecturii, al planificării urbane și al construcțiilor;

| 61. | regretă tendința mondială de a limita oferta de locuințe sociale și invită statele membre să includă familiile din clasa de mijloc, adesea excluse, în programe privind locuințele sociale, deoarece acestea ar putea să sufere din cauza sărăciei ca și alte gospodării din cauza crizei economice; |
| --- | --- |

61.

regretă tendința mondială de a limita oferta de locuințe sociale și invită statele membre să includă familiile din clasa de mijloc, adesea excluse, în programe privind locuințele sociale, deoarece acestea ar putea să sufere din cauza sărăciei ca și alte gospodării din cauza crizei economice;

| 62. | consideră că angajamentul Uniunii în favoarea dezvoltării urbane durabile integrate, în special în favoarea locuințelor sociale, în vederea unei mai bune integrări a cartierelor aflate în dificultate în mediul lor urban și a combaterii sărăciei și a excluziunii sociale, este eficace; prin urmare, solicită statelor membre și autorităților responsabile să recurgă într-o mai mare măsură la fondurile structurale (FEDR, FSE), precum și la BEI și la alte soluții financiare, într-un mod integrat, și să faciliteze coordonarea și sinergiile între ele; consideră că participarea adecvată a locuitorilor și dezvoltarea puterii lor de decizie înainte și în timpul construirii și renovării de locuințe sociale contribuie la consolidarea incluziunii și coeziunii sociale; |
| --- | --- |

62.

consideră că angajamentul Uniunii în favoarea dezvoltării urbane durabile integrate, în special în favoarea locuințelor sociale, în vederea unei mai bune integrări a cartierelor aflate în dificultate în mediul lor urban și a combaterii sărăciei și a excluziunii sociale, este eficace; prin urmare, solicită statelor membre și autorităților responsabile să recurgă într-o mai mare măsură la fondurile structurale (FEDR, FSE), precum și la BEI și la alte soluții financiare, într-un mod integrat, și să faciliteze coordonarea și sinergiile între ele; consideră că participarea adecvată a locuitorilor și dezvoltarea puterii lor de decizie înainte și în timpul construirii și renovării de locuințe sociale contribuie la consolidarea incluziunii și coeziunii sociale;

| 63. | solicită Comisiei un studiu privind eficacitatea modelelor de investiții cu impact social în sectorul locuințelor sociale, concentrându-se pe potențialul fondurilor structurale, utilizate sub formă de instrumente financiare și, eventual, combinate cu alte surse de finanțare, în favoarea investițiilor cu impact social în domenii precum crearea, la nivel local, de locuri de muncă ecologice sau pentru tineri, și în domeniul incluziunii sociale prin intermediul locuințelor în favoarea grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

63.

solicită Comisiei un studiu privind eficacitatea modelelor de investiții cu impact social în sectorul locuințelor sociale, concentrându-se pe potențialul fondurilor structurale, utilizate sub formă de instrumente financiare și, eventual, combinate cu alte surse de finanțare, în favoarea investițiilor cu impact social în domenii precum crearea, la nivel local, de locuri de muncă ecologice sau pentru tineri, și în domeniul incluziunii sociale prin intermediul locuințelor în favoarea grupurilor marginalizate;

| 64. | observă cu regret faptul că, deseori, există o probabilitate mult mai mare ca victimele violenței domestice să continue să locuiască într-un mediu marcat de abuzuri în cazul în care depind din punct de vedere financiar de persoana care comite abuzul și, prin urmare, nu dispun de capacitatea de a-și căuta locuințe adecvate separate pentru ele; invită, prin urmare, UE să promoveze politici, programe și fonduri sensibile la dimensiunea de gen care să sporească accesul victimelor violenței domestice la locuințe sigure și accesibile și invită statele membre să găsească soluții accesibile la forme alternative de locuințe temporare și pentru situații de urgență și să crească numărul adăposturilor și centrelor de reabilitare pentru victime, precum și alte servicii sociale conexe, precum serviciile integrate pentru familii (centrele de drept familial); |
| --- | --- |

64.

observă cu regret faptul că, deseori, există o probabilitate mult mai mare ca victimele violenței domestice să continue să locuiască într-un mediu marcat de abuzuri în cazul în care depind din punct de vedere financiar de persoana care comite abuzul și, prin urmare, nu dispun de capacitatea de a-și căuta locuințe adecvate separate pentru ele; invită, prin urmare, UE să promoveze politici, programe și fonduri sensibile la dimensiunea de gen care să sporească accesul victimelor violenței domestice la locuințe sigure și accesibile și invită statele membre să găsească soluții accesibile la forme alternative de locuințe temporare și pentru situații de urgență și să crească numărul adăposturilor și centrelor de reabilitare pentru victime, precum și alte servicii sociale conexe, precum serviciile integrate pentru familii (centrele de drept familial);

| 65. | reamintește că, în 2009, existau de șapte ori mai multe mame singure decât tați singuri; prin urmare, consideră că mamelor singure – precum și altor grupuri sau persoane aflate într-o situație vulnerabilă, cum ar fi familiile monoparentale, familiile tinere, familiile mari, tinerii aflați la începutul carierei profesionale, femeile migrante, persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă- ar trebui să li se acorde prioritate în alocarea de locuințe sociale; ia act de faptul că atunci când criza economică a început pentru prima dată, aceasta a avut un impact mai mare asupra bărbaților decât asupra femeilor, dar că, pe măsura ce a progresat criza, rata șomajului a crescut mai mult în rândul femeilor decât în rândul bărbaților; |
| --- | --- |

65.

reamintește că, în 2009, existau de șapte ori mai multe mame singure decât tați singuri; prin urmare, consideră că mamelor singure – precum și altor grupuri sau persoane aflate într-o situație vulnerabilă, cum ar fi familiile monoparentale, familiile tinere, familiile mari, tinerii aflați la începutul carierei profesionale, femeile migrante, persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă- ar trebui să li se acorde prioritate în alocarea de locuințe sociale; ia act de faptul că atunci când criza economică a început pentru prima dată, aceasta a avut un impact mai mare asupra bărbaților decât asupra femeilor, dar că, pe măsura ce a progresat criza, rata șomajului a crescut mai mult în rândul femeilor decât în rândul bărbaților;

Combaterea precarității energetice

| 66. | își exprimă îngrijorarea cu privire la sărăcia energetică care afectează între 50 și 125 de milioane de europeni și care rezultă în principal din combinația unor venituri mici pentru casă cu o calitate proastă a încălzirii și a izolației și cu costuri energetice prea ridicate; |
| --- | --- |

66.

își exprimă îngrijorarea cu privire la sărăcia energetică care afectează între 50 și 125 de milioane de europeni și care rezultă în principal din combinația unor venituri mici pentru casă cu o calitate proastă a încălzirii și a izolației și cu costuri energetice prea ridicate;

| 67. | invită Comisia să adopte o comunicare privind combaterea sărăciei energetice care să îndemne statele membre să introducă o definiție a sărăciei energetice bazată pe parametri comuni, dar adaptați fiecărui stat membru, pentru a ține seama de circumstanțele naționale specifice; reamintește că accesibilitatea tuturor tipurilor de locuințe ar trebui analizată nu doar din perspectiva plății chiriei, ci și din perspectiva facturilor conexe la combustibili; cu toate acestea, consideră că sărăcia energetică trebuie considerată nu doar din perspectiva cheltuielilor și a prețului energiei, deoarece prezintă, de asemenea, un aspect calitativ, legat în special de comportamentele și obiceiurile de consum ale locuitorilor; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să adopte o comunicare privind combaterea sărăciei energetice care să îndemne statele membre să introducă o definiție a sărăciei energetice bazată pe parametri comuni, dar adaptați fiecărui stat membru, pentru a ține seama de circumstanțele naționale specifice; reamintește că accesibilitatea tuturor tipurilor de locuințe ar trebui analizată nu doar din perspectiva plății chiriei, ci și din perspectiva facturilor conexe la combustibili; cu toate acestea, consideră că sărăcia energetică trebuie considerată nu doar din perspectiva cheltuielilor și a prețului energiei, deoarece prezintă, de asemenea, un aspect calitativ, legat în special de comportamentele și obiceiurile de consum ale locuitorilor;

| 68. | invită Comisia Europeană și statele membre să garanteze că consolidarea pieței interne a energiei este în mod obligatoriu însoțită de măsuri de protecție a consumatorilor vulnerabili; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia Europeană și statele membre să garanteze că consolidarea pieței interne a energiei este în mod obligatoriu însoțită de măsuri de protecție a consumatorilor vulnerabili;

| 69. | consideră că dreptul de acces la energie este esențial pentru o viață demnă; invită statele membre să precizeze definiția „locuințelor decente” pentru a include standardele de eficiență energetică; îndeamnă statele membre să combată sărăcia energetic prin intermediul autorităților publice de reglementare în domeniul energiei și să ia măsuri integrate, pe baza unor audituri energetice locale, atât în sectorul privat, cât și în cel public, prin:






  — | instituirea unor scheme financiare specifice cu privire la costurile energiei pentru gospodăriile cele mai vulnerabile (precum stabilirea unui preț echitabil pentru energie, ajutoare individuale sau integrate în alte ajutoare sociale, măsuri pentru prevenirea neplății facturilor și protejarea împotriva întreruperilor de aprovizionare); |
| --- | --- | --- |

69.

consideră că dreptul de acces la energie este esențial pentru o viață demnă; invită statele membre să precizeze definiția „locuințelor decente” pentru a include standardele de eficiență energetică; îndeamnă statele membre să combată sărăcia energetic prin intermediul autorităților publice de reglementare în domeniul energiei și să ia măsuri integrate, pe baza unor audituri energetice locale, atât în sectorul privat, cât și în cel public, prin:

—

instituirea unor scheme financiare specifice cu privire la costurile energiei pentru gospodăriile cele mai vulnerabile (precum stabilirea unui preț echitabil pentru energie, ajutoare individuale sau integrate în alte ajutoare sociale, măsuri pentru prevenirea neplății facturilor și protejarea împotriva întreruperilor de aprovizionare);

| — | crearea de fonduri naționale sau regionale specifice al căror obiectiv este reducerea sărăciei energetice, care ar putea fi alimentate printr-o contribuție financiară din partea furnizorilor de energie cu privire la obligațiile lor de a reduce consumul în aplicarea Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică, |
| --- | --- |

—

crearea de fonduri naționale sau regionale specifice al căror obiectiv este reducerea sărăciei energetice, care ar putea fi alimentate printr-o contribuție financiară din partea furnizorilor de energie cu privire la obligațiile lor de a reduce consumul în aplicarea Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică,

| — | sprijinirea măsurilor de stimulare și instructive pentru a ajuta rezidenții să economisească consumul de energie; |
| --- | --- |

—

sprijinirea măsurilor de stimulare și instructive pentru a ajuta rezidenții să economisească consumul de energie;

| — | utilizarea unor pârghii financiare eficiente, pe termen lung pentru a face clădirile rezidențiale mai eficiente energetic, atât în zonele urbane, cât și în zonele rurale, fără a avea un impact puternic asupra costului locuințelor locatarilor după deducerea economiilor de energie realizate; solicită Comisiei să își ia angajamentul unei coordonări și să studieze punerea în aplicare a instrumentelor stimulative; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor pârghii financiare eficiente, pe termen lung pentru a face clădirile rezidențiale mai eficiente energetic, atât în zonele urbane, cât și în zonele rurale, fără a avea un impact puternic asupra costului locuințelor locatarilor după deducerea economiilor de energie realizate; solicită Comisiei să își ia angajamentul unei coordonări și să studieze punerea în aplicare a instrumentelor stimulative;

| 70. | reamintește că sectorul construcțiilor de locuințe se numără printre cele care oferă cel mai mare potențial de economii de energie; subliniază că pe termen mediu și lung, în măsura în care costurile de reabilitare energetică nu depășesc economiile de energie realizate, măsurile privind eficiența energetică ar trebui să antreneze în primul rând creșterea puterii de cumpărare a gospodăriilor și a calității vieții; subliniază că aceste măsuri favorizează, de asemenea, reducerea emisiilor de dioxid de carbon și crearea de locuri de muncă, susținerea economiei locale și reducerea cheltuielilor de sănătate; |
| --- | --- |

70.

reamintește că sectorul construcțiilor de locuințe se numără printre cele care oferă cel mai mare potențial de economii de energie; subliniază că pe termen mediu și lung, în măsura în care costurile de reabilitare energetică nu depășesc economiile de energie realizate, măsurile privind eficiența energetică ar trebui să antreneze în primul rând creșterea puterii de cumpărare a gospodăriilor și a calității vieții; subliniază că aceste măsuri favorizează, de asemenea, reducerea emisiilor de dioxid de carbon și crearea de locuri de muncă, susținerea economiei locale și reducerea cheltuielilor de sănătate;

| 71. | subliniază în special eventualele beneficii ale schemelor de subvenționare a implementării eficienței energetice și a generării de microsurse de energie regenerabile în locuințele sociale, permițând efectuarea de economii la facturile de energie și distribuind echitabil profiturile energiei generate între chiriași și asociațiile de gestionare a locuințelor sau proprietari, având drept rezultat facturi mai mici pentru chiriașii și oferind proprietarilor fonduri suplimentare pentru renovarea și îmbunătățirea în general a locuințelor; |
| --- | --- |

71.

subliniază în special eventualele beneficii ale schemelor de subvenționare a implementării eficienței energetice și a generării de microsurse de energie regenerabile în locuințele sociale, permițând efectuarea de economii la facturile de energie și distribuind echitabil profiturile energiei generate între chiriași și asociațiile de gestionare a locuințelor sau proprietari, având drept rezultat facturi mai mici pentru chiriașii și oferind proprietarilor fonduri suplimentare pentru renovarea și îmbunătățirea în general a locuințelor;

| 72. | consideră că măsurile de reabilitare energetică pentru combaterea sărăciei energetice contribuie la prevenirea în materie de sănătate (cum ar fi afecțiuni respiratorii și cardiovasculare, alergii, astm, intoxicații alimentare sau cu monoxid de carbon și efectele asupra sănătății mentale a locatarilor); |
| --- | --- |

72.

consideră că măsurile de reabilitare energetică pentru combaterea sărăciei energetice contribuie la prevenirea în materie de sănătate (cum ar fi afecțiuni respiratorii și cardiovasculare, alergii, astm, intoxicații alimentare sau cu monoxid de carbon și efectele asupra sănătății mentale a locatarilor);

| 73. | reamintește importanța programelor de îmbunătățire a performanței energetice pentru a crește accesibilitatea locuințelor sociale și a locuințelor din sectorul privat; subliniază ca este necesar ca Comisia să clarifice orientările privind ajutoarele de stat în ceea ce privește fondurile naționale și fondurile UE destinate unor astfel de renovări și investiții și să garanteze flexibilitate, oricând este posibil, pentru a se asigura că astfel de investiții efectuate de asociații de gestionare a locuințelor sau proprietari privați beneficiază de cele mai adecvate fluxuri de finanțare cu scopul de a realiza acest obiectiv dublu, social și de mediu, fără a încălca normele de concurență ale UE; |
| --- | --- |

73.

reamintește importanța programelor de îmbunătățire a performanței energetice pentru a crește accesibilitatea locuințelor sociale și a locuințelor din sectorul privat; subliniază ca este necesar ca Comisia să clarifice orientările privind ajutoarele de stat în ceea ce privește fondurile naționale și fondurile UE destinate unor astfel de renovări și investiții și să garanteze flexibilitate, oricând este posibil, pentru a se asigura că astfel de investiții efectuate de asociații de gestionare a locuințelor sau proprietari privați beneficiază de cele mai adecvate fluxuri de finanțare cu scopul de a realiza acest obiectiv dublu, social și de mediu, fără a încălca normele de concurență ale UE;

| 74. | salută faptul că măsurile de promovare a eficienței energetice și a utilizării energiei regenerabile în locuințe vor fi eligibile pentru finanțare din FEDR și fondurile de coeziune în perioada 2014-2020; încurajează statele membre, autoritățile locale și regionale, precum și toți partenerii implicați să recurgă la FEDR și fondurile de coeziune pentru lucrările de îmbunătățire a performanței energetice, dând prioritate gospodăriilor celor mai afectate de sărăcia energetică; |
| --- | --- |

74.

salută faptul că măsurile de promovare a eficienței energetice și a utilizării energiei regenerabile în locuințe vor fi eligibile pentru finanțare din FEDR și fondurile de coeziune în perioada 2014-2020; încurajează statele membre, autoritățile locale și regionale, precum și toți partenerii implicați să recurgă la FEDR și fondurile de coeziune pentru lucrările de îmbunătățire a performanței energetice, dând prioritate gospodăriilor celor mai afectate de sărăcia energetică;

| 75. | insistă asupra rolului pe care furnizorii de energie trebuie să îl aibă în ceea ce privește prevenirea și reglementarea cazurilor de contencios, în special prin instalarea unor contoare inteligente, instituirea unui serviciu de relații cu clienții și îmbunătățirea transparenței prețurilor; |
| --- | --- |

75.

insistă asupra rolului pe care furnizorii de energie trebuie să îl aibă în ceea ce privește prevenirea și reglementarea cazurilor de contencios, în special prin instalarea unor contoare inteligente, instituirea unui serviciu de relații cu clienții și îmbunătățirea transparenței prețurilor;

| 76. | invită statele membre să informeze mai bine gospodăriile prin campanii de informare cu privire la consumul mai responsabil de resurse și la ajutoarele la care au acces printr-o însoțire socială adaptată și să desfășoare campanii de informare și de sensibilizare, în special a profesioniștilor din sectorul social, cu privire la provocările sărăciei energetice; |
| --- | --- |

76.

invită statele membre să informeze mai bine gospodăriile prin campanii de informare cu privire la consumul mai responsabil de resurse și la ajutoarele la care au acces printr-o însoțire socială adaptată și să desfășoare campanii de informare și de sensibilizare, în special a profesioniștilor din sectorul social, cu privire la provocările sărăciei energetice;

| 77. | solicită statelor membre să elaboreze baze de date naționale referitoare la sărăcia energetică; |
| --- | --- |

77.

solicită statelor membre să elaboreze baze de date naționale referitoare la sărăcia energetică;

o

o o

| 78. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

78.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 8.

(5)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(6)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0495.

(8)  JO L 210, 31.7.2006, p. 12.

(9)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

(10)  JO L 210, 31.7.2006, p. 1.

(11)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

(12)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 66.

(13)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0494.

(15)  http://ec.europa.eu/social/main/jsp?cat/d=738€largId=en€pubId=7315.

(16)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-08022012-BP/EN/3-08022012-BP-EN.PDF.

(17)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm.

(18)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2011/891/en/1/EF11891EN.pdf.

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EFI20EN.pdf.

(20)  JO L 7, 11.1.2012, p. 3.

(21)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=135024&pageIndex=0&doclang=en&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=1202581).

(22)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(23)  Consiliul UE, cea de-a 3053-a reuniune a Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori”, Bruxelles, 6 decembrie 2010.

(24)  Raportul Comitetului pentru protecție socială destinat Consiliului, Consiliul UE, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 18 februarie 2011.

(25)  Raportul Comitetului pentru protecție socială destinat Consiliului, Consiliul UE, 6500/10 SOC 115 ECONFIN 101 FSTR 8 EDUC 31 SAN 33, 15 februarie 2010.

(26)  CESE, 597/2012-SOC/484, 13 decembrie 2012.

(27)  CoR 71/2011 final, ECOS-V/014 https://toad.cor.europa.eu/CORWorkInProgress.aspx.

(28)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0419.

(29)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 57.

(30)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 120.

(31)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 116.

(32)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 19.

(33)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 65.

(34)  JO C 76 E, 27.3.2008, p. 124.

(35)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 101.

(36)  OJ C 259 E, 29.10.2009, p. 19.

(37)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 139.

(38)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlFiles/eFI264.htm.

(39)  JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

(40)  JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/55

---

P7_TA(2013)0247

Mobilitatea educaţională şi profesională a femeilor

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la mobilitatea educațională și profesională a femeilor în UE (2013/2009(INI))

(2016/C 065/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2 și 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2 și 3,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 8, 45, 165 și 166, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 8, 45, 165 și 166,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 21, 23 și 25, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 21, 23 și 25,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010, intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010, intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 iunie 2010, intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 iunie 2010, intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la promovarea mobilității lucrătorilor în cadrul Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0164/2013),

| A. | întrucât dreptul de a trăi și de a lucra într-o altă țară a Uniunii Europene reprezintă una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii, garantate cetățenilor Uniunii Europene prin Tratatul privind Uniunea Europeană și întrucât mobilitatea este un fenomen pluridimensional, care comportă aspecte economice, sociale și familiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât dreptul de a trăi și de a lucra într-o altă țară a Uniunii Europene reprezintă una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii, garantate cetățenilor Uniunii Europene prin Tratatul privind Uniunea Europeană și întrucât mobilitatea este un fenomen pluridimensional, care comportă aspecte economice, sociale și familiale;

| B. | întrucât mobilitatea lucrătorilor și mobilitatea educațională contribuie la cristalizarea unui sentiment de apartenență la cetățenia europeană; întrucât aceasta constituie, în același timp, un principiu european pentru realizarea coeziunii și a solidarității în UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât mobilitatea lucrătorilor și mobilitatea educațională contribuie la cristalizarea unui sentiment de apartenență la cetățenia europeană; întrucât aceasta constituie, în același timp, un principiu european pentru realizarea coeziunii și a solidarității în UE;

| C. | întrucât Programul Erasmus, care din 1987 a dat posibilitatea a peste 2,2 milioane de cetățeni ai Uniunii Europene să studieze în străinătate, poate avea o contribuție deosebit de pozitivă și pentru mobilitatea lucrător transfrontalieri după încheierea perioadei de studiu, și întrucât dezvoltarea educației și a formării profesionale destinate femeilor crește mobilitatea acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât Programul Erasmus, care din 1987 a dat posibilitatea a peste 2,2 milioane de cetățeni ai Uniunii Europene să studieze în străinătate, poate avea o contribuție deosebit de pozitivă și pentru mobilitatea lucrător transfrontalieri după încheierea perioadei de studiu, și întrucât dezvoltarea educației și a formării profesionale destinate femeilor crește mobilitatea acestora;

| D. | întrucât criza economică și financiară a afectat în mod negativ piața muncii din UE, în special în ceea ce privește rata ocupării forței de muncă și posibilitatea de a se deplasa liber și de a alege un loc de muncă în conformitate cu calificările educaționale și profesionale deținute, femeile fiind unul dintre grupurile de mai afectate; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza economică și financiară a afectat în mod negativ piața muncii din UE, în special în ceea ce privește rata ocupării forței de muncă și posibilitatea de a se deplasa liber și de a alege un loc de muncă în conformitate cu calificările educaționale și profesionale deținute, femeile fiind unul dintre grupurile de mai afectate;

| E. | întrucât, potrivit celor mai recente date disponibile, rata șomajului în rândul femeilor în Uniunea Europeană este de 10,7 % (22,7 % în cazul femeilor sub 25 de ani); |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit celor mai recente date disponibile, rata șomajului în rândul femeilor în Uniunea Europeană este de 10,7 % (22,7 % în cazul femeilor sub 25 de ani);

| F. | întrucât mobilitatea profesională reprezintă un obiectiv strategic pentru Uniunea Europeană, deoarece crește eficacitatea pieței unice și contribuie la creșterea competențelor profesionale și a ratei ocupării forței de muncă, elemente esențiale ale progresului economic și socială; |
| --- | --- |

F.

întrucât mobilitatea profesională reprezintă un obiectiv strategic pentru Uniunea Europeană, deoarece crește eficacitatea pieței unice și contribuie la creșterea competențelor profesionale și a ratei ocupării forței de muncă, elemente esențiale ale progresului economic și socială;

| G. | întrucât există diferențe semnificative de gen în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor în UE – bărbații se deplasează pentru un loc de muncă sau pentru un transfer mult mai des decât femeile (44 %, față de 27 %), în timp ce femeile își întrerup mai frecvent cariera și se mută la distanțe mari pentru a-și urma partenerul; |
| --- | --- |

G.

întrucât există diferențe semnificative de gen în ceea ce privește mobilitatea lucrătorilor în UE – bărbații se deplasează pentru un loc de muncă sau pentru un transfer mult mai des decât femeile (44 %, față de 27 %), în timp ce femeile își întrerup mai frecvent cariera și se mută la distanțe mari pentru a-și urma partenerul;

| H. | întrucât segregarea de gen pe piața muncii, lipsa unor condiții de muncă adecvate, decalajul de remunerare, măsurile inadecvate pentru echilibrarea vieții de familie cu viața profesională, persistența stereotipurilor și riscul discriminării de gen constituie obstacolele majore pentru mobilitatea profesională a femeilor; întrucât factori legați de familie, diferențele considerabile între beneficiile familiale disponibile în diferite state membre, rețelele sociale, facilitățile de îngrijire pentru copii și alte persoane dependente – în special absența sau insuficiența unor rețele publice de servicii de zi de îngrijire a copiilor și de creșe și oferirea unor activități de timp liber pentru copii susținute de stat – sistemul de locuințe și condițiile locale, precum și alte obstacole (limba, necunoașterea drepturilor) constituie bariere suplimentare, care împiedică femeile să își exercite dreptul la liberă circulație, ședere și muncă în întreaga Europă; |
| --- | --- |

H.

întrucât segregarea de gen pe piața muncii, lipsa unor condiții de muncă adecvate, decalajul de remunerare, măsurile inadecvate pentru echilibrarea vieții de familie cu viața profesională, persistența stereotipurilor și riscul discriminării de gen constituie obstacolele majore pentru mobilitatea profesională a femeilor; întrucât factori legați de familie, diferențele considerabile între beneficiile familiale disponibile în diferite state membre, rețelele sociale, facilitățile de îngrijire pentru copii și alte persoane dependente – în special absența sau insuficiența unor rețele publice de servicii de zi de îngrijire a copiilor și de creșe și oferirea unor activități de timp liber pentru copii susținute de stat – sistemul de locuințe și condițiile locale, precum și alte obstacole (limba, necunoașterea drepturilor) constituie bariere suplimentare, care împiedică femeile să își exercite dreptul la liberă circulație, ședere și muncă în întreaga Europă;

| I. | întrucât femeile sunt mai expuse decât bărbații în fața riscurilor sociale pe tot parcursul vieții, ceea ce generează o accentuare a feminizării sărăciei; întrucât cele mai recente estimări sugerează că salariile femeilor în UE sunt în medie cu 16,4 % mai mici decât cele ale bărbaților, și întrucât există discrepanțe majore între statele membre, diferențele de salarizare variind între 1,9 % și 27,6 % (3), |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile sunt mai expuse decât bărbații în fața riscurilor sociale pe tot parcursul vieții, ceea ce generează o accentuare a feminizării sărăciei; întrucât cele mai recente estimări sugerează că salariile femeilor în UE sunt în medie cu 16,4 % mai mici decât cele ale bărbaților, și întrucât există discrepanțe majore între statele membre, diferențele de salarizare variind între 1,9 % și 27,6 % (3),

| J. | întrucât, pentru a îmbunătăți integrarea femeilor pe piața forței de muncă, sunt necesare soluții politice pluridimensionale, care să includă educația continuă, reconcilierea vieții profesionale cu cea de familie și cea personală, combaterea precarității muncii și promovarea locurilor de muncă cu drepturi depline, o rețea publică de sănătate, un sistem public de securitate socială și practici diferențiate de organizare a muncii, la cererea femeilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, pentru a îmbunătăți integrarea femeilor pe piața forței de muncă, sunt necesare soluții politice pluridimensionale, care să includă educația continuă, reconcilierea vieții profesionale cu cea de familie și cea personală, combaterea precarității muncii și promovarea locurilor de muncă cu drepturi depline, o rețea publică de sănătate, un sistem public de securitate socială și practici diferențiate de organizare a muncii, la cererea femeilor;

| K. | întrucât o educație de calitate înaltă oferă femeilor perspective mai bune de angajare, aptitudini mai bune și competențe esențiale într-un anumit domeniu; întrucât aceasta facilitează, de asemenea, participarea lor în societate și la activitățile culturale, și le asigură o remunerație mai bună pe piața muncii; |
| --- | --- |

K.

întrucât o educație de calitate înaltă oferă femeilor perspective mai bune de angajare, aptitudini mai bune și competențe esențiale într-un anumit domeniu; întrucât aceasta facilitează, de asemenea, participarea lor în societate și la activitățile culturale, și le asigură o remunerație mai bună pe piața muncii;

| L. | întrucât mobilitatea educațională contribuie la promovarea mobilității profesionale și la multiplicarea oportunităților pe piața muncii, și trebuie să fie oferită tuturor, inclusiv femeilor cu un nivel scăzut de calificare, |
| --- | --- |

L.

întrucât mobilitatea educațională contribuie la promovarea mobilității profesionale și la multiplicarea oportunităților pe piața muncii, și trebuie să fie oferită tuturor, inclusiv femeilor cu un nivel scăzut de calificare,

| 1. | subliniază necesitatea creșterii gradului de conștientizare a situației femeilor cu grupe de vârstă diferite, în contextul politicilor UE în materie de educație, integrare, migrație și ocuparea forței de muncă, sărăcie, îngrijirea sănătății, precum și în politicile sale de protecție socială, pentru a proteja drepturile femeilor, pentru a promova egalitatea și egalitatea de șanse între bărbați și femei, pentru a asigura condiții sigure de muncă și pentru a combate toate formele de exploatare de pe piața muncii, cum ar fi segregarea ocupațională și discriminarea salarială, în special prin promovarea educației continue, combaterea precarității locurilor de muncă și promovarea drepturilor la locul de muncă, a unui program de lucru compatibil cu echilibrul între viața profesională și cea privată, a unei rețele de sănătate și a unui sistem de securitate socială publice, precum și a unor practici diferențiate pentru organizarea timpului de lucru, dacă femeile solicită acest lucru; |
| --- | --- |

1.

subliniază necesitatea creșterii gradului de conștientizare a situației femeilor cu grupe de vârstă diferite, în contextul politicilor UE în materie de educație, integrare, migrație și ocuparea forței de muncă, sărăcie, îngrijirea sănătății, precum și în politicile sale de protecție socială, pentru a proteja drepturile femeilor, pentru a promova egalitatea și egalitatea de șanse între bărbați și femei, pentru a asigura condiții sigure de muncă și pentru a combate toate formele de exploatare de pe piața muncii, cum ar fi segregarea ocupațională și discriminarea salarială, în special prin promovarea educației continue, combaterea precarității locurilor de muncă și promovarea drepturilor la locul de muncă, a unui program de lucru compatibil cu echilibrul între viața profesională și cea privată, a unei rețele de sănătate și a unui sistem de securitate socială publice, precum și a unor practici diferențiate pentru organizarea timpului de lucru, dacă femeile solicită acest lucru;

| 2. | subliniază recunoașterea valorii adăugate a mobilității educaționale și profesionale pentru UE; subliniază că, în contextul crizei economice, este cu atât mai necesară o orientarea a alegerii a profesiei în funcție de oferta de pe piața muncii, precum și îmbunătățirea gradului de adaptabilitate a femeilor, în cadrul schimbării profesiei, la exigențele impuse de noile oportunități de carieră; |
| --- | --- |

2.

subliniază recunoașterea valorii adăugate a mobilității educaționale și profesionale pentru UE; subliniază că, în contextul crizei economice, este cu atât mai necesară o orientarea a alegerii a profesiei în funcție de oferta de pe piața muncii, precum și îmbunătățirea gradului de adaptabilitate a femeilor, în cadrul schimbării profesiei, la exigențele impuse de noile oportunități de carieră;

| 3. | consideră că promovarea mobilității educaționale și ocupaționale a femeilor poate contribui la realizările obiectivului principal al Strategiei „Europa 2020” de a crește rata ocupării forței de muncă la 75 % în rândul femeilor și al bărbaților cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, de exemplu printr-o participare mai mare a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă și a mâinii de lucru slab calificate și o mai bună integrare a migranților; |
| --- | --- |

3.

consideră că promovarea mobilității educaționale și ocupaționale a femeilor poate contribui la realizările obiectivului principal al Strategiei „Europa 2020” de a crește rata ocupării forței de muncă la 75 % în rândul femeilor și al bărbaților cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, de exemplu printr-o participare mai mare a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă și a mâinii de lucru slab calificate și o mai bună integrare a migranților;

| 4. | invită statele membre să includă, atunci când își elaborează strategiile și programele naționale de reformă, dispoziții menite să garanteze transparența și informarea cu privire la drepturile femeilor și a membrilor lor de familie în ceea ce privește mobilitatea; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să includă, atunci când își elaborează strategiile și programele naționale de reformă, dispoziții menite să garanteze transparența și informarea cu privire la drepturile femeilor și a membrilor lor de familie în ceea ce privește mobilitatea;

| 5. | consideră că mobilitatea profesională nu poate crea prejudicii în garantarea drepturilor sociale și că, în acest scop, trebuie garantate menținerea și transferul drepturilor de pensie din sistemul public de securitate socială între țări, recunoscând, totodată, caracterul eterogen al regimurilor de pensii din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

5.

consideră că mobilitatea profesională nu poate crea prejudicii în garantarea drepturilor sociale și că, în acest scop, trebuie garantate menținerea și transferul drepturilor de pensie din sistemul public de securitate socială între țări, recunoscând, totodată, caracterul eterogen al regimurilor de pensii din întreaga Uniune;

| 6. | solicită statelor membre să colecteze și să analizeze date referitoare la dificultățile, amploarea și structura mobilității femeilor, pentru a atrage atenția asupra beneficiilor mobilității profesionale pe piețele naționale și a beneficiilor mobilității educaționale și ocupaționale în țări străine, și pentru a promova aceste beneficii; invită Comisia și statele membre să urmărească îndeaproape situația agențiilor și organismelor care propun locuri de muncă resortisanților di alte state membre, precum și să detecteze eventualele angajări ilegale sau la negru, precum și agențiile și organismele care propun locuri de muncă fictivă; |
| --- | --- |

6.

solicită statelor membre să colecteze și să analizeze date referitoare la dificultățile, amploarea și structura mobilității femeilor, pentru a atrage atenția asupra beneficiilor mobilității profesionale pe piețele naționale și a beneficiilor mobilității educaționale și ocupaționale în țări străine, și pentru a promova aceste beneficii; invită Comisia și statele membre să urmărească îndeaproape situația agențiilor și organismelor care propun locuri de muncă resortisanților di alte state membre, precum și să detecteze eventualele angajări ilegale sau la negru, precum și agențiile și organismele care propun locuri de muncă fictivă;

| 7. | invită statele membre să furnizeze rapoarte cu privire la datele referitoare la gen în raport cu mobilitatea ocupațională și să includă în politicile lor naționale și în programele lor naționale de reformă (PNR), dispoziții privind promovarea egalității de gen în contextul mobilității ocupaționale, acordând o atenție deosebită programării și implementării la nivel național sau regional, a programelor operaționale finanțate prin Fondul social european (FSE) pentru perioada de programare 20142020, dar și ulterior; reamintește rezoluția sa din 23 octombrie 2012 de aprobare a propunerii Comisiei de a aloca 25 % din totalul sumei alocate pentru politica de coeziune către FSE (4); |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să furnizeze rapoarte cu privire la datele referitoare la gen în raport cu mobilitatea ocupațională și să includă în politicile lor naționale și în programele lor naționale de reformă (PNR), dispoziții privind promovarea egalității de gen în contextul mobilității ocupaționale, acordând o atenție deosebită programării și implementării la nivel național sau regional, a programelor operaționale finanțate prin Fondul social european (FSE) pentru perioada de programare 20142020, dar și ulterior; reamintește rezoluția sa din 23 octombrie 2012 de aprobare a propunerii Comisiei de a aloca 25 % din totalul sumei alocate pentru politica de coeziune către FSE (4);

| 8. | subliniază faptul că, dacă această problemă figurează ca un obiectiv specific în cadrul acestor programe, sau dacă apare ca o prioritate orizontală specială, vor începe să apară bune practici iar măsurile vor da rezultate la nivel regional și/sau local; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, dacă această problemă figurează ca un obiectiv specific în cadrul acestor programe, sau dacă apare ca o prioritate orizontală specială, vor începe să apară bune practici iar măsurile vor da rezultate la nivel regional și/sau local;

| 9. | subliniază că, pentru promovarea ocupării forței de muncă, trebuie acordată o mai mare atenție cooperării transfrontaliere și schimbului de bune practici între instituțiile de învățământ și organismele profesionale din statele membre, trebuie, de asemenea, consolidată astfel, egalitatea și incluziunea sistemelor școlare; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, pentru promovarea ocupării forței de muncă, trebuie acordată o mai mare atenție cooperării transfrontaliere și schimbului de bune practici între instituțiile de învățământ și organismele profesionale din statele membre, trebuie, de asemenea, consolidată astfel, egalitatea și incluziunea sistemelor școlare;

| 10. | solicită statelor membre să își intensifice eforturile și cooperarea, acordând o atenție specială informării și consilierii, în materie de combatere a traficului de ființe umane practicat de rețelele internaționale care atrag lucrători, mai ales femei, prin promisiuni false de locuri de muncă care nu există în realitate, și care conduc la exploatare sexuală sau la muncă forțată (cerșetorie, sclavie sau practici similare sclaviei, servitute, exploatarea în scopul exercitării de activități criminale sau prelevarea de organe); |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să își intensifice eforturile și cooperarea, acordând o atenție specială informării și consilierii, în materie de combatere a traficului de ființe umane practicat de rețelele internaționale care atrag lucrători, mai ales femei, prin promisiuni false de locuri de muncă care nu există în realitate, și care conduc la exploatare sexuală sau la muncă forțată (cerșetorie, sclavie sau practici similare sclaviei, servitute, exploatarea în scopul exercitării de activități criminale sau prelevarea de organe);

| 11. | subliniază că mobilitatea trebuie să aibă la baza egalitatea de gen și combaterea discriminărilor din motive legate de sex, rasă, origine, religie, vârstă sau starea sănătății; |
| --- | --- |

11.

subliniază că mobilitatea trebuie să aibă la baza egalitatea de gen și combaterea discriminărilor din motive legate de sex, rasă, origine, religie, vârstă sau starea sănătății;

| 12. | subliniază faptul că femeile care se deplasează în străinătate pentru locuri de muncă în servicii domestice, care implică îngrijirea copiilor sau a persoanelor cu dizabilități sau în vârstă sunt adesea angajate fără contract sau lucrează ilegal și, prin urmare, nu au nici un drept la securitate socială, asistență medicală și alte beneficii legate de contribuția la pensii; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că femeile care se deplasează în străinătate pentru locuri de muncă în servicii domestice, care implică îngrijirea copiilor sau a persoanelor cu dizabilități sau în vârstă sunt adesea angajate fără contract sau lucrează ilegal și, prin urmare, nu au nici un drept la securitate socială, asistență medicală și alte beneficii legate de contribuția la pensii;

| 13. | solicită partenerilor sociali, statelor membre și Comisiei să sprijine îmbunătățirea elementelor de egalitate de gen în contractele colective, printre altele prin promovarea dreptului la un program de lucru flexibil, facilități de îngrijire a copiilor, activități de îndrumare a lucrătoarelor, măsuri de creștere a reprezentării femeilor în cadrul procesului de negociere colectivă și prin evaluarea impactului acordurilor colective asupra femeilor; |
| --- | --- |

13.

solicită partenerilor sociali, statelor membre și Comisiei să sprijine îmbunătățirea elementelor de egalitate de gen în contractele colective, printre altele prin promovarea dreptului la un program de lucru flexibil, facilități de îngrijire a copiilor, activități de îndrumare a lucrătoarelor, măsuri de creștere a reprezentării femeilor în cadrul procesului de negociere colectivă și prin evaluarea impactului acordurilor colective asupra femeilor;

| 14. | invită statele membre: să monitorizeze situația lucrătorilor care se ocupă de copii sau de alte persoane dependente; să ofere informații femeilor care se deplasează în străinătate pentru a ocupa astfel de locuri de muncă, inclusiv informații privind accesul la munca declarată și la formare în domeniul respectiv, privind drepturile sociale, serviciile de sănătate etc.; să ofere acestor femei consiliere cu privire la locurile de muncă declarate și să le avertizeze cu privire la posibilele pericole ale pieței ilegale a muncii; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre: să monitorizeze situația lucrătorilor care se ocupă de copii sau de alte persoane dependente; să ofere informații femeilor care se deplasează în străinătate pentru a ocupa astfel de locuri de muncă, inclusiv informații privind accesul la munca declarată și la formare în domeniul respectiv, privind drepturile sociale, serviciile de sănătate etc.; să ofere acestor femei consiliere cu privire la locurile de muncă declarate și să le avertizeze cu privire la posibilele pericole ale pieței ilegale a muncii;

| 15. | subliniază faptul că politicile europene trebuie să ia în considerare și condițiile de viață și de muncă ale femeilor care pleacă pentru a efectua o activitate de lucrător agricol sezonier, în special în ceea ce privește nevoile lor de cazare adecvată, protecție socială, asigurări de sănătate și de îngrijire a sănătății, de conciliere a vieții de familie cu viața profesională, precum și salariile decente; subliniază trebuie combătute situații de exploatare cu care se confruntă multe dintre aceste femei; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că politicile europene trebuie să ia în considerare și condițiile de viață și de muncă ale femeilor care pleacă pentru a efectua o activitate de lucrător agricol sezonier, în special în ceea ce privește nevoile lor de cazare adecvată, protecție socială, asigurări de sănătate și de îngrijire a sănătății, de conciliere a vieții de familie cu viața profesională, precum și salariile decente; subliniază trebuie combătute situații de exploatare cu care se confruntă multe dintre aceste femei;

| 16. | subliniază faptul că femeilor care se deplasează în străinătate pentru lucra le sunt oferite adesea locurile de muncă cele mai slab clasate pe piața forței de muncă în materie de competențe, salarizare și prestigiu, și că migrația forței de muncă a femeilor se concentrează cel mai frecvent în câteva profesii predominant feminine, asociate cu rolurile tradiționale de gen; invită, în consecință statele membre să fie atente la asigurarea unor soluții contractuale adecvate, combătând recurgerea excesivă la forme atipice de contract; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că femeilor care se deplasează în străinătate pentru lucra le sunt oferite adesea locurile de muncă cele mai slab clasate pe piața forței de muncă în materie de competențe, salarizare și prestigiu, și că migrația forței de muncă a femeilor se concentrează cel mai frecvent în câteva profesii predominant feminine, asociate cu rolurile tradiționale de gen; invită, în consecință statele membre să fie atente la asigurarea unor soluții contractuale adecvate, combătând recurgerea excesivă la forme atipice de contract;

| 17. | invită statele să colaboreze pentru găsirea de soluții pentru prevenirea sau compensarea unor efecte ale mobilității profesionale în anumite state membre și în anumite domenii (de pildă, mobilitatea cadrelor medicale, care sunt în majoritate femei) și care pot afecta drepturile omului în statele membre de origine; |
| --- | --- |

17.

invită statele să colaboreze pentru găsirea de soluții pentru prevenirea sau compensarea unor efecte ale mobilității profesionale în anumite state membre și în anumite domenii (de pildă, mobilitatea cadrelor medicale, care sunt în majoritate femei) și care pot afecta drepturile omului în statele membre de origine;

| 18. | consideră că posibilitatea ca femeile care se mută în străinătate să se folosească de portabilitatea propriilor drepturi de securitate socială prevăzute reprezintă un element fundamental în garantarea exercitării reale a drepturilor dobândite; |
| --- | --- |

18.

consideră că posibilitatea ca femeile care se mută în străinătate să se folosească de portabilitatea propriilor drepturi de securitate socială prevăzute reprezintă un element fundamental în garantarea exercitării reale a drepturilor dobândite;

| 19. | atrage atenți asupra diferențelor importante care există între statele membre în ceea ce privește alocațiile familiale și drepturile sociale, și remarcând că aceste diferențe ar putea constitui un obstacol în calea mobilității profesionale a bărbaților și femeilor care întrețin o familie; |
| --- | --- |

19.

atrage atenți asupra diferențelor importante care există între statele membre în ceea ce privește alocațiile familiale și drepturile sociale, și remarcând că aceste diferențe ar putea constitui un obstacol în calea mobilității profesionale a bărbaților și femeilor care întrețin o familie;

| 20. | invită statele membre să asigure recunoașterea reciprocă a diplomelor și a calificărilor profesionale și să faciliteze simplificarea procedurilor de recunoaștere; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să asigure recunoașterea reciprocă a diplomelor și a calificărilor profesionale și să faciliteze simplificarea procedurilor de recunoaștere;

| 21. | subliniază faptul că, în cazurile în care problema principală nu este recunoașterea propriu-zisă, ci mai curând caracterul prelungit al procedurii necesare pentru recunoaștere, aceasta poate da naștere unui start greșit în noul mediu gazdă în UE; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că, în cazurile în care problema principală nu este recunoașterea propriu-zisă, ci mai curând caracterul prelungit al procedurii necesare pentru recunoaștere, aceasta poate da naștere unui start greșit în noul mediu gazdă în UE;

| 22. | își exprimă îngrijorarea față de nivelul ridicat de „risipire a inteligenței” femeilor, cu alte cuvinte, față de utilizarea insuficientă a calificărilor deținute de femeile care se mută în străinătate, în special în sectoarele cu o proporție mare a personalului feminin, precum cel al asistenței medicale sau cel al activităților domestice; |
| --- | --- |

22.

își exprimă îngrijorarea față de nivelul ridicat de „risipire a inteligenței” femeilor, cu alte cuvinte, față de utilizarea insuficientă a calificărilor deținute de femeile care se mută în străinătate, în special în sectoarele cu o proporție mare a personalului feminin, precum cel al asistenței medicale sau cel al activităților domestice;

| 23. | subliniază necesitatea instituirii unor reguli clare care să faciliteze accesul femeilor la funcțiile superioare de conducere și observă că creșterea numărului femeilor în consiliile de administrație conduce la creșterea competitivității și a productivității; salută, așadar, propunerea Comisiei, care prevede ca până în 2020, atingerea unei cote minime de 40 % femei în rândul membrilor non-executivi ai consiliilor de administrație ale societăților cotate la bursă în Europa, societăți cu 250 de angajați și o cifră de afaceri anuală de 50 milioane de euro; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea instituirii unor reguli clare care să faciliteze accesul femeilor la funcțiile superioare de conducere și observă că creșterea numărului femeilor în consiliile de administrație conduce la creșterea competitivității și a productivității; salută, așadar, propunerea Comisiei, care prevede ca până în 2020, atingerea unei cote minime de 40 % femei în rândul membrilor non-executivi ai consiliilor de administrație ale societăților cotate la bursă în Europa, societăți cu 250 de angajați și o cifră de afaceri anuală de 50 milioane de euro;

| 24. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească identificarea și corectarea încălcărilor drepturilor femeilor pe piața forței de muncă și să sancționeze în mod eficace aceste încălcări, pentru a oferi femeilor care lucrează în străinătate toate informațiile necesare, inclusiv în ceea ce privește accesul la locuri de muncă și la formare profesională în acest domeniu și în ceea ce privește drepturile sociale și dreptul la servicii medicale, precum și pentru a le oferi consiliere în legătură cu oportunitățile de angajare și cu programele de locuințe sociale, fără costuri suplimentare; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească identificarea și corectarea încălcărilor drepturilor femeilor pe piața forței de muncă și să sancționeze în mod eficace aceste încălcări, pentru a oferi femeilor care lucrează în străinătate toate informațiile necesare, inclusiv în ceea ce privește accesul la locuri de muncă și la formare profesională în acest domeniu și în ceea ce privește drepturile sociale și dreptul la servicii medicale, precum și pentru a le oferi consiliere în legătură cu oportunitățile de angajare și cu programele de locuințe sociale, fără costuri suplimentare;

| 25. | solicită Comisiei să monitorizeze și să prezinte rapoarte periodice cu privire la modul în care fondurile UE, concentrate asupra educației și formării, a mobilității ocupaționale și educaționale și asupra participării pe piața locală sunt absorbite de femei și bărbați; solicită atât statelor membre, cât și Comisiei, să reacționeze rapid în cazul unei abordări disproporționate; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să monitorizeze și să prezinte rapoarte periodice cu privire la modul în care fondurile UE, concentrate asupra educației și formării, a mobilității ocupaționale și educaționale și asupra participării pe piața locală sunt absorbite de femei și bărbați; solicită atât statelor membre, cât și Comisiei, să reacționeze rapid în cazul unei abordări disproporționate;

| 26. | invită statele membre să ia măsuri care să vizeze eliminarea obstacolelor cu care se confruntă femeile în viața lor profesională și socială în țările în care s-au mutat; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să ia măsuri care să vizeze eliminarea obstacolelor cu care se confruntă femeile în viața lor profesională și socială în țările în care s-au mutat;

| 27. | reamintește că femeile, inclusiv lucrătorii migranți, sunt adesea victime involuntare ale muncii cu fracțiune de normă, mai mult decât bărbații (în 2011, în UE 32,1 % dintre femei față de 9 % bărbați lucrau cu fracțiune de normă); invită statele membre să adopte măsurile necesare pentru a descuraja angajarea cu fracțiune de normă (o justificare obligatorie, suspendarea anumitor avantaje fiscale etc.), precum și consolidarea drepturilor femeilor, care nu pot evita fracțiunea de normă (prioritate la angajare, compensări în cazul disponibilizărilor); |
| --- | --- |

27.

reamintește că femeile, inclusiv lucrătorii migranți, sunt adesea victime involuntare ale muncii cu fracțiune de normă, mai mult decât bărbații (în 2011, în UE 32,1 % dintre femei față de 9 % bărbați lucrau cu fracțiune de normă); invită statele membre să adopte măsurile necesare pentru a descuraja angajarea cu fracțiune de normă (o justificare obligatorie, suspendarea anumitor avantaje fiscale etc.), precum și consolidarea drepturilor femeilor, care nu pot evita fracțiunea de normă (prioritate la angajare, compensări în cazul disponibilizărilor);

| 28. | îndeamnă statele membre și Comisia să consolideze politica UE de combatere a discriminării directe și indirecte față de lucrătorii migranți din UE care își desfășoară activitatea într-un alt stat membru, în special femeile, precum și de combatere a încălcării drepturile acestora ca urmare a faptului că nu cunosc suficient limba țării și legile aplicabile la locul lor de muncă din statul membru gazdă; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă statele membre și Comisia să consolideze politica UE de combatere a discriminării directe și indirecte față de lucrătorii migranți din UE care își desfășoară activitatea într-un alt stat membru, în special femeile, precum și de combatere a încălcării drepturile acestora ca urmare a faptului că nu cunosc suficient limba țării și legile aplicabile la locul lor de muncă din statul membru gazdă;

| 29. | invită Comisia și statele membre, cu ajutorul actorilor locali, partenerilor sociali și instituțiilor de formare, să atragă mai mult atenția femeilor asupra oportunităților pe care le oferă mobilitatea profesională, referindu-se mai ales la dezvoltarea personală și planificarea carierei, precum asupra drepturile lor când se deplasează dintr-un stat membru în altul din motive profesionale; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia și statele membre, cu ajutorul actorilor locali, partenerilor sociali și instituțiilor de formare, să atragă mai mult atenția femeilor asupra oportunităților pe care le oferă mobilitatea profesională, referindu-se mai ales la dezvoltarea personală și planificarea carierei, precum asupra drepturile lor când se deplasează dintr-un stat membru în altul din motive profesionale;

| 30. | invită statele membre să înființeze puncte de contact pentru lucrătorii mobili din sectorul casnic și de îngrijire care au un raport de muncă individual cu angajatorul, astfel încât să li se ofere mijloacele de a stabili o rețea care să le permită să fie informați cu privire la drepturile lor și să încurajeze ONG-urile active în acest domeniu; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să înființeze puncte de contact pentru lucrătorii mobili din sectorul casnic și de îngrijire care au un raport de muncă individual cu angajatorul, astfel încât să li se ofere mijloacele de a stabili o rețea care să le permită să fie informați cu privire la drepturile lor și să încurajeze ONG-urile active în acest domeniu;

| 31. | încurajează statele membre să faciliteze procedurile pentru autoritățile locale și regionale:






  — | să proiecteze și să pună în practică programe specifice de integrare a femeilor și bărbaților în comunitățile locale și de promovare a schimburilor interculturale; |
| --- | --- | --- |

31.

încurajează statele membre să faciliteze procedurile pentru autoritățile locale și regionale:

—

să proiecteze și să pună în practică programe specifice de integrare a femeilor și bărbaților în comunitățile locale și de promovare a schimburilor interculturale;

| — | să ofere femeilor care își urmează soții sau partenerii într-un alt stat membru, servicii adecvate precum cursuri care să le faciliteze integrarea în noul mediu social și cultural, de exemplu, cursuri de limbă și cursuri de formare profesională, acordând o atenție specială femeilor vulnerabile; |
| --- | --- |

—

să ofere femeilor care își urmează soții sau partenerii într-un alt stat membru, servicii adecvate precum cursuri care să le faciliteze integrarea în noul mediu social și cultural, de exemplu, cursuri de limbă și cursuri de formare profesională, acordând o atenție specială femeilor vulnerabile;

| — | să acorde o atenție mai mare integrării femeilor pe piața muncii, în special dobândirii de către acestea a calificărilor și actualizării acestora, dobândirii de competențe și punerii implementării programelor de educare și formare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

—

să acorde o atenție mai mare integrării femeilor pe piața muncii, în special dobândirii de către acestea a calificărilor și actualizării acestora, dobândirii de competențe și punerii implementării programelor de educare și formare pe tot parcursul vieții;

| — | să se ocupe de femeile cu un grad ridicat de mobilitate supuse riscurilor, precum personalul domestic, personalul de îngrijire, personalul care se ocupă cu curățenia și femeilor care lucrează în sectorul hotelier, al restaurantelor și de catering (HORECA); |
| --- | --- |

—

să se ocupe de femeile cu un grad ridicat de mobilitate supuse riscurilor, precum personalul domestic, personalul de îngrijire, personalul care se ocupă cu curățenia și femeilor care lucrează în sectorul hotelier, al restaurantelor și de catering (HORECA);

| — | să sprijine campaniile sociale de conștientizare ale organizațiilor non-profit, axate pe problematica femeilor din comunitățile internaționale, cum ar fi soții și partenerii de expatriați; |
| --- | --- |

—

să sprijine campaniile sociale de conștientizare ale organizațiilor non-profit, axate pe problematica femeilor din comunitățile internaționale, cum ar fi soții și partenerii de expatriați;

| — | să elaboreze programe de consiliere pentru integrare, consiliere psihologică și proiecte de integrare; subliniază că măsurile concrete constituie un ajutor practic pentru înțelegerea și rezolvarea problemelor; |
| --- | --- |

—

să elaboreze programe de consiliere pentru integrare, consiliere psihologică și proiecte de integrare; subliniază că măsurile concrete constituie un ajutor practic pentru înțelegerea și rezolvarea problemelor;

| 32. | subliniază că diferența de remunerare între femei și bărbați cauzează prejudiciază la nivel economic dar și individual; subliniază că diferența de remunerare între femei și bărbați provine din faptul că sectoarele în care femeile sunt suprareprezentate oferă adesea salarii mai mici; |
| --- | --- |

32.

subliniază că diferența de remunerare între femei și bărbați cauzează prejudiciază la nivel economic dar și individual; subliniază că diferența de remunerare între femei și bărbați provine din faptul că sectoarele în care femeile sunt suprareprezentate oferă adesea salarii mai mici;

| 33. | solicită statelor membre să dea dovadă de mai multă transparență în privința tendințelor salariale, în special prin promovarea negocierilor colective, astfel încât să prevină continuarea sau agravarea discrepanțelor de salarizare, inclusiv a consecințelor acestora asupra cumulului de pensii în statul membru de origine și în cel gazdă, și să ia măsurile necesare pentru eliminarea acestor discrepanțe; solicită Comisiei să propună noi măsuri pentru a sancționa și a reduce semnificativ diferența de remunerare între bărbați și femei, pentru a monitoriza aplicarea corectă și eficiența Directivei 2006/54/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (5), precum și pentru a revizui legislația actuală privind diferența de remunerare între femei și bărbați (Directiva 2006/54/CE), după cum solicită Parlamentul în rezoluția sa din 13 martie 2012; solicită insistent Comisiei și statelor membre să elaboreze o serie de politici, în cooperare cu partenerii sociali, care să elimine discrepanțele de remunerare între femei și bărbați, care să se concentreze asupra integrării femeilor pe piața muncii și să promoveze oportunități egale de mobilitate; |
| --- | --- |

33.

solicită statelor membre să dea dovadă de mai multă transparență în privința tendințelor salariale, în special prin promovarea negocierilor colective, astfel încât să prevină continuarea sau agravarea discrepanțelor de salarizare, inclusiv a consecințelor acestora asupra cumulului de pensii în statul membru de origine și în cel gazdă, și să ia măsurile necesare pentru eliminarea acestor discrepanțe; solicită Comisiei să propună noi măsuri pentru a sancționa și a reduce semnificativ diferența de remunerare între bărbați și femei, pentru a monitoriza aplicarea corectă și eficiența Directivei 2006/54/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (5), precum și pentru a revizui legislația actuală privind diferența de remunerare între femei și bărbați (Directiva 2006/54/CE), după cum solicită Parlamentul în rezoluția sa din 13 martie 2012; solicită insistent Comisiei și statelor membre să elaboreze o serie de politici, în cooperare cu partenerii sociali, care să elimine discrepanțele de remunerare între femei și bărbați, care să se concentreze asupra integrării femeilor pe piața muncii și să promoveze oportunități egale de mobilitate;

| 34. | subliniază faptul că educarea copiilor necesită o împărțire a responsabilităților între bărbați, femei și societatea în ansamblu și invită statele membre să ofere lucrătorilor care se deplasează cu un soț sau partener și/sau copii, indiferent de nivelul lor de salarizare sau de calificare, informații cu privire la prestațiile familiale disponibile în statul membru gazdă, la facilitățile publice de îngrijire a copiilor și altor persoane dependente, la grădinițe, școli și servicii medicale, precum și un acces gratuit la serviciile publice de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, pentru a ajuta soții sau parteneri care se mută într-un alt stat membru să-și găsească un loc de muncă; reafirmă necesitatea garantării dreptului la reîntregirea familiei; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că educarea copiilor necesită o împărțire a responsabilităților între bărbați, femei și societatea în ansamblu și invită statele membre să ofere lucrătorilor care se deplasează cu un soț sau partener și/sau copii, indiferent de nivelul lor de salarizare sau de calificare, informații cu privire la prestațiile familiale disponibile în statul membru gazdă, la facilitățile publice de îngrijire a copiilor și altor persoane dependente, la grădinițe, școli și servicii medicale, precum și un acces gratuit la serviciile publice de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, pentru a ajuta soții sau parteneri care se mută într-un alt stat membru să-și găsească un loc de muncă; reafirmă necesitatea garantării dreptului la reîntregirea familiei;

| 35. | solicită statelor membre să stabilească măsuri vizând infrastructurile pentru sprijinirea lucrătorilor mobili cu familii, care să abordeze accesul la educație și îngrijirea copiilor, securitate socială și servicii prestate de colectivități; solicită atât statelor membre care trimit, cât și statelor membre care primesc să dezvolte mecanisme de integrare și reintegrare a lucrătorilor cu familii cu un grad ridicat de mobilitate; subliniază că valoarea competențelor interculturale dobândite de femeile care se mută în altă țară ar trebui să fie mai bine recunoscute de către angajatori; |
| --- | --- |

35.

solicită statelor membre să stabilească măsuri vizând infrastructurile pentru sprijinirea lucrătorilor mobili cu familii, care să abordeze accesul la educație și îngrijirea copiilor, securitate socială și servicii prestate de colectivități; solicită atât statelor membre care trimit, cât și statelor membre care primesc să dezvolte mecanisme de integrare și reintegrare a lucrătorilor cu familii cu un grad ridicat de mobilitate; subliniază că valoarea competențelor interculturale dobândite de femeile care se mută în altă țară ar trebui să fie mai bine recunoscute de către angajatori;

| 36. | încurajează statele membre să combată sărăcia și excluziunea socială a femeilor care aparțin tuturor grupelor de vârstă; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri de prevenire a feminizării sărăciei prin promovarea ocupării forței de muncă și a spiritului întreprinzător în rândul femeilor, combătând disparitățile salariale și facilitând reconcilierea responsabilităților profesionale cu cele familiale prin dezvoltarea de structuri de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

36.

încurajează statele membre să combată sărăcia și excluziunea socială a femeilor care aparțin tuturor grupelor de vârstă; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri de prevenire a feminizării sărăciei prin promovarea ocupării forței de muncă și a spiritului întreprinzător în rândul femeilor, combătând disparitățile salariale și facilitând reconcilierea responsabilităților profesionale cu cele familiale prin dezvoltarea de structuri de îngrijire a copiilor;

| 37. | solicită statelor membre și Comisiei să acorde o atenție specială problemei sărăciei în rândul femeilor în vârstă, având în vedere faptul că acestea primesc pensii mai mici, fapt care este tot o consecință a perioadelor de în care nu au lucrat pentru a avea grijă de copiii lor sau de alte persoane dependente din familie; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre și Comisiei să acorde o atenție specială problemei sărăciei în rândul femeilor în vârstă, având în vedere faptul că acestea primesc pensii mai mici, fapt care este tot o consecință a perioadelor de în care nu au lucrat pentru a avea grijă de copiii lor sau de alte persoane dependente din familie;

| 38. | invită statele membre sa încurajeze angajatorii să flexibilizeze munca femeilor, mai ales a celora ai căror copii au rămas în statul membru de origine, pentru a le permite să mențină o legătură efectivă, fizică, cu aceștia; |
| --- | --- |

38.

invită statele membre sa încurajeze angajatorii să flexibilizeze munca femeilor, mai ales a celora ai căror copii au rămas în statul membru de origine, pentru a le permite să mențină o legătură efectivă, fizică, cu aceștia;

| 39. | invită Comisia și statele membre să încurajeze în cadrul întreprinderilor și al administrațiilor folosirea muncii la distanță (teleworking), în condiții salariale și sociale echitabile, pentru a evita întreruperile de carieră în cazul femeilor legate de mobilitatea partenerului; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia și statele membre să încurajeze în cadrul întreprinderilor și al administrațiilor folosirea muncii la distanță (teleworking), în condiții salariale și sociale echitabile, pentru a evita întreruperile de carieră în cazul femeilor legate de mobilitatea partenerului;

| 40. | invită statele membre să contribuie activ la eliminarea obstacolelor din calea mobilității lucrătorilor oferindu-le membrilor de familie și partenerilor lor, servicii cum ar fi cursurile, pentru a facilita integrarea acestora pe termen lung în noul mediu social și cultural, de exemplu, cursuri de limbi străine și cursuri de formare profesională, pentru a le asigura independența și demnitatea; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să contribuie activ la eliminarea obstacolelor din calea mobilității lucrătorilor oferindu-le membrilor de familie și partenerilor lor, servicii cum ar fi cursurile, pentru a facilita integrarea acestora pe termen lung în noul mediu social și cultural, de exemplu, cursuri de limbi străine și cursuri de formare profesională, pentru a le asigura independența și demnitatea;

| 41. | subliniază necesitatea de a atrage femeile în vederea educării și a formării în profesiile MINT (matematică, informatică, tehnologii noi) pentru a rezolva problema segregării ocupaționale și a discriminări salariale; îndeamnă statele membre să promoveze ocupații și profesii care necesită aptitudini științifice, tehnice, inginerești și matematice pentru femei de la o vârstă fragedă, în vederea unei mai bune inserții profesionale, și să susțină tranziția dintre educație, formare profesională și ocuparea forței de muncă; solicită astfel, statelor membre să asigure sau să dezvolte pe viitor servicii de calitate de orientare profesională și de consiliere profesională, care să sprijine femeile în această privință; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea de a atrage femeile în vederea educării și a formării în profesiile MINT (matematică, informatică, tehnologii noi) pentru a rezolva problema segregării ocupaționale și a discriminări salariale; îndeamnă statele membre să promoveze ocupații și profesii care necesită aptitudini științifice, tehnice, inginerești și matematice pentru femei de la o vârstă fragedă, în vederea unei mai bune inserții profesionale, și să susțină tranziția dintre educație, formare profesională și ocuparea forței de muncă; solicită astfel, statelor membre să asigure sau să dezvolte pe viitor servicii de calitate de orientare profesională și de consiliere profesională, care să sprijine femeile în această privință;

| 42. | subliniază impactul pozitiv al atragerii femeilor de la vârste fragede în profesii din industrii majore cu un potențial ridicat de locuri de muncă, în special economia verde, sectorul sănătății și al îngrijirii medicale și economia digitală; |
| --- | --- |

42.

subliniază impactul pozitiv al atragerii femeilor de la vârste fragede în profesii din industrii majore cu un potențial ridicat de locuri de muncă, în special economia verde, sectorul sănătății și al îngrijirii medicale și economia digitală;

| 43. | solicită Comisiei și statelor membre să acționeze în vederea soluționării segregării de gen pe sectoare, atât prin motivarea populației de a pătrunde de la vârste fragede în sectoare relevante, cât și prin abordarea condițiilor care fac astfel de sectoare mai puțin atractive pentru femei sau bărbați, cum ar fi, pe de o parte, condițiile de muncă incompatibile cu responsabilitățile de îngrijire și, pe de altă parte, munca la negru; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei și statelor membre să acționeze în vederea soluționării segregării de gen pe sectoare, atât prin motivarea populației de a pătrunde de la vârste fragede în sectoare relevante, cât și prin abordarea condițiilor care fac astfel de sectoare mai puțin atractive pentru femei sau bărbați, cum ar fi, pe de o parte, condițiile de muncă incompatibile cu responsabilitățile de îngrijire și, pe de altă parte, munca la negru;

| 44. | își reiterează solicitarea ca statele membre să promoveze mobilitatea formativă și profesională prin: (a) creșterea gradului de conștientizare și oferirea unor informații universal accesibile; (b) sublinierea, încă din perioada inițială a educației, a valorii adăugate a mobilității; (c) asigurarea validării rezultatelor educative obținute în urma experiențelor de mobilitate între statele membre; (d) reducerea birocrației și stimularea cooperării între autoritățile din domeniu ale statelor membre; (e) recunoașterea stagiilor în străinătate în cumulul de puncte pentru pensie în statul membru de origine; |
| --- | --- |

44.

își reiterează solicitarea ca statele membre să promoveze mobilitatea formativă și profesională prin: (a) creșterea gradului de conștientizare și oferirea unor informații universal accesibile; (b) sublinierea, încă din perioada inițială a educației, a valorii adăugate a mobilității; (c) asigurarea validării rezultatelor educative obținute în urma experiențelor de mobilitate între statele membre; (d) reducerea birocrației și stimularea cooperării între autoritățile din domeniu ale statelor membre; (e) recunoașterea stagiilor în străinătate în cumulul de puncte pentru pensie în statul membru de origine;

| 45. | solicită Comisiei să acorde atenție tuturor dimensiunilor învățământului și formării profesionale, ale învățământului superior și ale formării adulților, pentru a îmbunătăți calitatea învățământului și pentru a obține astfel, în viitor șanse mai bune de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să acorde atenție tuturor dimensiunilor învățământului și formării profesionale, ale învățământului superior și ale formării adulților, pentru a îmbunătăți calitatea învățământului și pentru a obține astfel, în viitor șanse mai bune de ocupare a forței de muncă;

| 46. | atrage atenția asupra faptului că, încă de la începuturile sale în 1987, doar programul Erasmus a făcut posibilă mobilitatea a peste 2,2 milioane de studenți în UE și a adus o contribuție semnificativă la mobilitatea din învățământul superior european; își exprimă speranța că viitorul cadru financiar multianual va rezerva o sumă adecvată pentru toate programele se susținerea a mobilității și a învățământului; invită Comisia și statele membre să-și continue sprijinul activ acordat programelor europene și internaționale de educație și studii, precum și programelor precum Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monnet și Erasmus, pentru a favoriza mobilitatea educațională și profesională a femeilor în UE și pentru a permite astfel profesorilor să își desfășoare o parte din carierea profesională într-un alt stat membru, contribuind prin aceasta la dezvoltarea unui sentiment al cetățeniei și al apartenenței europene; subliniază importanța noului program multianual pentru educație, formare profesională, tineret și sport, care se bazează pe experiențele pozitive din toate programele europene din domeniul mobilității și educației; |
| --- | --- |

46.

atrage atenția asupra faptului că, încă de la începuturile sale în 1987, doar programul Erasmus a făcut posibilă mobilitatea a peste 2,2 milioane de studenți în UE și a adus o contribuție semnificativă la mobilitatea din învățământul superior european; își exprimă speranța că viitorul cadru financiar multianual va rezerva o sumă adecvată pentru toate programele se susținerea a mobilității și a învățământului; invită Comisia și statele membre să-și continue sprijinul activ acordat programelor europene și internaționale de educație și studii, precum și programelor precum Grundtvig, Comenius, Leonardo da Vinci, Jean Monnet și Erasmus, pentru a favoriza mobilitatea educațională și profesională a femeilor în UE și pentru a permite astfel profesorilor să își desfășoare o parte din carierea profesională într-un alt stat membru, contribuind prin aceasta la dezvoltarea unui sentiment al cetățeniei și al apartenenței europene; subliniază importanța noului program multianual pentru educație, formare profesională, tineret și sport, care se bazează pe experiențele pozitive din toate programele europene din domeniul mobilității și educației;

| 47. | subliniază importanța sistemelor educaționale sensibile la gen, dat fiind faptul că ele oferă copiilor o varietate de opțiuni pentru a-și descoperi talentele; subliniază că cercetările arată că stereotipurile de gen solide în domeniul educației se adaugă la segregarea de gen pe piața muncii, atât în ceea ce privește sectoarele, cât și în ceea ce privește ocupațiile; solicită Comisiei și statelor membre să combată aceste stereotipuri; |
| --- | --- |

47.

subliniază importanța sistemelor educaționale sensibile la gen, dat fiind faptul că ele oferă copiilor o varietate de opțiuni pentru a-și descoperi talentele; subliniază că cercetările arată că stereotipurile de gen solide în domeniul educației se adaugă la segregarea de gen pe piața muncii, atât în ceea ce privește sectoarele, cât și în ceea ce privește ocupațiile; solicită Comisiei și statelor membre să combată aceste stereotipuri;

| 48. | subliniază că necesitatea creării unor garanții pentru tinerii din statele membre ale UE, care să aibă drept obiectiv îmbunătățirea accesului tinerilor, și deci și al absolventelor de universitate, la piața muncii, precum și înlesnirea tranziției de la studii la piața muncii; subliniază că modelele de mobilitate profesională încă de la începutul carierei joacă un rol esențial în pregătirea pentru schimbările ulterioare ale locului de muncă; reamintește cele două rezoluții ale sale din 24 mai 2012 referitoare la inițiativele privind oportunitățile pentru tineri, respectiv din 16 ianuarie 2013, referitoare la garanția pentru tineri; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să implementeze rapid pachetul pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, în special în ceea ce privește „Primul tău loc de muncă EURES” și Garanția pentru tineri, în vederea promovării mobilității educaționale și ocupaționale timpurii a femeilor tinere; |
| --- | --- |

48.

subliniază că necesitatea creării unor garanții pentru tinerii din statele membre ale UE, care să aibă drept obiectiv îmbunătățirea accesului tinerilor, și deci și al absolventelor de universitate, la piața muncii, precum și înlesnirea tranziției de la studii la piața muncii; subliniază că modelele de mobilitate profesională încă de la începutul carierei joacă un rol esențial în pregătirea pentru schimbările ulterioare ale locului de muncă; reamintește cele două rezoluții ale sale din 24 mai 2012 referitoare la inițiativele privind oportunitățile pentru tineri, respectiv din 16 ianuarie 2013, referitoare la garanția pentru tineri; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să implementeze rapid pachetul pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, în special în ceea ce privește „Primul tău loc de muncă EURES” și Garanția pentru tineri, în vederea promovării mobilității educaționale și ocupaționale timpurii a femeilor tinere;

| 49. | solicită, de asemenea Comisiei, să găsească soluții pentru a asigura o coerența între nivelul de educație dobândit în urma mobilității tinerilor și ofertele de angajare corespunzătoare nivelului respectiv, pentru a putea garanta eficacitatea mobilității în cele două faze, educativă și profesională; |
| --- | --- |

49.

solicită, de asemenea Comisiei, să găsească soluții pentru a asigura o coerența între nivelul de educație dobândit în urma mobilității tinerilor și ofertele de angajare corespunzătoare nivelului respectiv, pentru a putea garanta eficacitatea mobilității în cele două faze, educativă și profesională;

| 50. | subliniază că pentru promovarea ocupării forței de muncă și pentru combaterea șomajului pe termen lung este necesară să se ia în calcul posibilitatea creșterii mobilității nu numai a studenților și lucrătorilor, ci și a profesorilor lor, asigurându-se astfel calitatea învățământului în ceea ce privește predarea; |
| --- | --- |

50.

subliniază că pentru promovarea ocupării forței de muncă și pentru combaterea șomajului pe termen lung este necesară să se ia în calcul posibilitatea creșterii mobilității nu numai a studenților și lucrătorilor, ci și a profesorilor lor, asigurându-se astfel calitatea învățământului în ceea ce privește predarea;

| 51. | subliniază importanța consolidării dimensiunii sociale și a extinderii accesului la programele de mobilitate educațională pentru femeile din mediile defavorizate, pentru cele cu venituri mici, în concediu de maternitate și pentru mamele singure; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța consolidării dimensiunii sociale și a extinderii accesului la programele de mobilitate educațională pentru femeile din mediile defavorizate, pentru cele cu venituri mici, în concediu de maternitate și pentru mamele singure;

| 52. | invită statele membre să clarifice posibilitățile de ajutor financiar pentru mobilitatea educațională și profesională a femeilor, și să faciliteze femeilor accesul la informații; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre să clarifice posibilitățile de ajutor financiar pentru mobilitatea educațională și profesională a femeilor, și să faciliteze femeilor accesul la informații;

| 53. | subliniază faptul că femeilor cu dizabilități, femeilor necalificate sau cu calificări minime și mamelor singure trebuie să li se ofere informații suficiente și să li se acorde un sprijin suplimentar, pentru a le permite accesul la programele existente de formare, educație și mobilitate educațională; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că femeilor cu dizabilități, femeilor necalificate sau cu calificări minime și mamelor singure trebuie să li se ofere informații suficiente și să li se acorde un sprijin suplimentar, pentru a le permite accesul la programele existente de formare, educație și mobilitate educațională;

| 54. | atrage atenția asupra femeilor cu handicap și subliniază necesitatea adoptării de măsuri și de acțiuni care combat dubla discriminare și care promovează egalitatea de drepturi și șanse; |
| --- | --- |

54.

atrage atenția asupra femeilor cu handicap și subliniază necesitatea adoptării de măsuri și de acțiuni care combat dubla discriminare și care promovează egalitatea de drepturi și șanse;

| 55. | consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită respectării contextului cultural și/sau tradițiilor femeilor din comunitățile minoritare; |
| --- | --- |

55.

consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită respectării contextului cultural și/sau tradițiilor femeilor din comunitățile minoritare;

| 56. | invită statele membre să încurajeze proiecte naționale, regionale și locale pentru a îmbunătăți rata de participare a femeilor pe piața muncii; invită statele membre să încurajeze participarea mai mare a bărbaților și femeilor în activități de voluntariat și activități de caritate în folosul comunității; |
| --- | --- |

56.

invită statele membre să încurajeze proiecte naționale, regionale și locale pentru a îmbunătăți rata de participare a femeilor pe piața muncii; invită statele membre să încurajeze participarea mai mare a bărbaților și femeilor în activități de voluntariat și activități de caritate în folosul comunității;

| 57. | subliniază faptul că trebuie acordată o atenție deosebită susținerii mobilității femeilor de peste 45 de ani, care sunt mai dispuse decât alte femei să accepte locuri de muncă nesigure, |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că trebuie acordată o atenție deosebită susținerii mobilității femeilor de peste 45 de ani, care sunt mai dispuse decât alte femei să accepte locuri de muncă nesigure,

| 58. | subliniază necesitatea creșterii nivelului de participare la programele de educație continuă a femei care s-au mutat în străinătate, inclusiv la programe legate de dezvoltarea competențelor, și subliniază că ar trebui introduse și programe pentru consolidarea integrării sociale; |
| --- | --- |

58.

subliniază necesitatea creșterii nivelului de participare la programele de educație continuă a femei care s-au mutat în străinătate, inclusiv la programe legate de dezvoltarea competențelor, și subliniază că ar trebui introduse și programe pentru consolidarea integrării sociale;

| 59. | subliniază că șomajul și problemele de angajare afectează femeile din numeroase categorii de vârstă, precum și că femeile trebuie să reacționeze rapid la cerințele de pe piața forței de muncă; salută măsurile propuse de Comisie vizând soluționarea nivelului inacceptabil al șomajului în rândul tinerilor și excluziunii sociale, precum și cele menite să ofere generațiilor tinere, locuri de muncă, educație și calificare profesională; sprijină inițiativele adoptate de Comisiei, precum mecanismul „WOmen Mobility Enhancement” și îi solicită să extindă și să pună în valoare sfera proiectelor care vizează creșterea mobilității profesionale a femeilor; |
| --- | --- |

59.

subliniază că șomajul și problemele de angajare afectează femeile din numeroase categorii de vârstă, precum și că femeile trebuie să reacționeze rapid la cerințele de pe piața forței de muncă; salută măsurile propuse de Comisie vizând soluționarea nivelului inacceptabil al șomajului în rândul tinerilor și excluziunii sociale, precum și cele menite să ofere generațiilor tinere, locuri de muncă, educație și calificare profesională; sprijină inițiativele adoptate de Comisiei, precum mecanismul „WOmen Mobility Enhancement” și îi solicită să extindă și să pună în valoare sfera proiectelor care vizează creșterea mobilității profesionale a femeilor;

| 60. | evidențiază concluziile Anului îmbătrânirii active și a solidarității între generații; subliniază necesitatea susținerii activităților de voluntariat și a schimbului de cunoștințe și experiențe între femeile din diferite categorii de vârstă; |
| --- | --- |

60.

evidențiază concluziile Anului îmbătrânirii active și a solidarității între generații; subliniază necesitatea susținerii activităților de voluntariat și a schimbului de cunoștințe și experiențe între femeile din diferite categorii de vârstă;

| 61. | invită Comisia să susțină realocarea de resurse financiare adecvate pentru programele de promovare a ocupării forței de muncă în rândul femeilor și pentru cele care vizează o mai bună educație pentru grupurile defavorizate; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să susțină realocarea de resurse financiare adecvate pentru programele de promovare a ocupării forței de muncă în rândul femeilor și pentru cele care vizează o mai bună educație pentru grupurile defavorizate;

| 62. | recomandă înființarea unei rețele europene de servicii de consiliere pentru a ajuta comunitățile locale să se ocupe de această problemă, prin furnizarea de informații, know-how și de orientare în ceea ce privește integrarea femeilor; recomandă promovarea și utilizarea de instrumente și rețele și continuarea finanțării pentru rețelele europene existente, precum și instrumente de facilitare a mobilității, cum ar fi EURES, Europa ta și Europe Direct, care, de asemenea, înlesnesc femeilor accesul la informațiile cu privire la drepturi și oportunități în diferite state membre; |
| --- | --- |

62.

recomandă înființarea unei rețele europene de servicii de consiliere pentru a ajuta comunitățile locale să se ocupe de această problemă, prin furnizarea de informații, know-how și de orientare în ceea ce privește integrarea femeilor; recomandă promovarea și utilizarea de instrumente și rețele și continuarea finanțării pentru rețelele europene existente, precum și instrumente de facilitare a mobilității, cum ar fi EURES, Europa ta și Europe Direct, care, de asemenea, înlesnesc femeilor accesul la informațiile cu privire la drepturi și oportunități în diferite state membre;

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(2)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 35.

(3)  Eurostat 2010, cu excepția EE, EL (2008). AT, BE, ES, IE, FR, IT, CY: sursă provizorie.

(4)  Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2012 referitoare la interesul de a finaliza cu succes procedura de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (Texte adoptate, P7_TA(2012)0360).

(5)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/63

---

P7_TA(2013)0248

Un serviciu de taxare rutieră electronică şi un sistem de viniete pentru vehiculele particulare uşoare

Rezoluţia Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la o strategie privind un serviciu de taxare rutieră electronică și un sistem de viniete pentru vehiculele private ușoare în Europa (2012/2296(INI))

(2016/C 065/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind aplicarea tarifelor percepute pentru utilizarea de către vehiculele private ușoare a infrastructurilor rutiere naționale (COM(2012)0199), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind aplicarea tarifelor percepute pentru utilizarea de către vehiculele private ușoare a infrastructurilor rutiere naționale (COM(2012)0199),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu întitulată „Introducerea serviciului european de taxare rutieră electronică” (COM(2012)0474), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu întitulată „Introducerea serviciului european de taxare rutieră electronică” (COM(2012)0474),

| — | având în vedere Cartea albă în domeniul transporturilor intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă în domeniul transporturilor intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0142/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0142/2013),

| A. | întrucât actualul serviciu european de taxare rutieră electronică (SETRE) introdus de Comisie nu funcționează și trebuie să fie regândit; întrucât în prezent anumite părți interesate de pe piață nu văd niciun beneficiu financiar dacă ar trebui să se adapteze la un sistem SETRE interoperabil comun; |
| --- | --- |

A.

întrucât actualul serviciu european de taxare rutieră electronică (SETRE) introdus de Comisie nu funcționează și trebuie să fie regândit; întrucât în prezent anumite părți interesate de pe piață nu văd niciun beneficiu financiar dacă ar trebui să se adapteze la un sistem SETRE interoperabil comun;

| B. | întrucât probabil veniturile obținute în viitor de statele membre din taxare și din accize vor scădea ca urmare a abandonării treptate a carburanților pe bază de petrol; |
| --- | --- |

B.

întrucât probabil veniturile obținute în viitor de statele membre din taxare și din accize vor scădea ca urmare a abandonării treptate a carburanților pe bază de petrol;

| C. | întrucât principiul „utilizatorul plătește/poluatorul plătește” trebuie să continue să fie o prioritate esențială a transportului european; |
| --- | --- |

C.

întrucât principiul „utilizatorul plătește/poluatorul plătește” trebuie să continue să fie o prioritate esențială a transportului european;

| D. | întrucât taxele de drum vor fi introduse în tot mai multe state membre în viitorul foarte apropiat; |
| --- | --- |

D.

întrucât taxele de drum vor fi introduse în tot mai multe state membre în viitorul foarte apropiat;

| E. | întrucât au apărut în mod repetat anumite probleme cu nerezidenții din zonele transfrontaliere la momentul introducerii unor noi sisteme de taxare rutieră, dând naștere unor reclamații și plângeri pentru prejudicii financiare și discriminare; |
| --- | --- |

E.

întrucât au apărut în mod repetat anumite probleme cu nerezidenții din zonele transfrontaliere la momentul introducerii unor noi sisteme de taxare rutieră, dând naștere unor reclamații și plângeri pentru prejudicii financiare și discriminare;

| F. | întrucât UE are responsabilitatea de a garanta că această nouă evoluție nu are un impact negativ asupra deplasărilor transfrontaliere, asupra vieții de zi cu zi a persoanelor care trăiesc în regiunile de frontieră sau asupra comerțului; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE are responsabilitatea de a garanta că această nouă evoluție nu are un impact negativ asupra deplasărilor transfrontaliere, asupra vieții de zi cu zi a persoanelor care trăiesc în regiunile de frontieră sau asupra comerțului;

| G. | întrucât UE trebuie să încurajeze perceperea unor taxe de drum atunci când acestea nu discriminează utilizatorii de drumuri care nu sunt rezidenți ai țării care percepe taxa; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE trebuie să încurajeze perceperea unor taxe de drum atunci când acestea nu discriminează utilizatorii de drumuri care nu sunt rezidenți ai țării care percepe taxa;

| H. | întrucât pe viitor, pe lângă construcția de drumuri noi, vor fi necesare mai multe finanțări în special pentru conservarea și întreținerea infrastructurii de transport existente; |
| --- | --- |

H.

întrucât pe viitor, pe lângă construcția de drumuri noi, vor fi necesare mai multe finanțări în special pentru conservarea și întreținerea infrastructurii de transport existente;

| I. | întrucât statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce sisteme de taxare bazate pe distanță sau pe timp, deși ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că se favorizează sistemele bazate pe distanță de fiecare dată când este posibil, dat fiind că acestea sunt mai echitabile și mai puțin discriminatorii decât sistemele bazate pe timp; |
| --- | --- |

I.

întrucât statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce sisteme de taxare bazate pe distanță sau pe timp, deși ar trebui să se ia măsuri pentru a garanta că se favorizează sistemele bazate pe distanță de fiecare dată când este posibil, dat fiind că acestea sunt mai echitabile și mai puțin discriminatorii decât sistemele bazate pe timp;

| J. | întrucât există deja tehnologii pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor de percepere a taxei de drum; |
| --- | --- |

J.

întrucât există deja tehnologii pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor de percepere a taxei de drum;

| K. | întrucât singura problemă adevărată cu care se confruntă SETRE este lipsa voinței politice pentru implementarea unui asemenea sistem, și nu problemele de natură comercială sau tehnică, |
| --- | --- |

K.

întrucât singura problemă adevărată cu care se confruntă SETRE este lipsa voinței politice pentru implementarea unui asemenea sistem, și nu problemele de natură comercială sau tehnică,

Cadrul general

| 1. | ia act de declarația Comisiei că principalele două părți interesate sunt autoritățile care impun taxa rutieră și furnizorii de SETRE, dar subliniază că utilizatorii de drumuri, în special societățile de transport, sunt o a treia parte interesată-cheie; subliniază că utilizatorii de vehicule private sunt potențiali utilizatori finali care pot contribui la accelerarea dezvoltării SETRE; |
| --- | --- |

1.

ia act de declarația Comisiei că principalele două părți interesate sunt autoritățile care impun taxa rutieră și furnizorii de SETRE, dar subliniază că utilizatorii de drumuri, în special societățile de transport, sunt o a treia parte interesată-cheie; subliniază că utilizatorii de vehicule private sunt potențiali utilizatori finali care pot contribui la accelerarea dezvoltării SETRE;

| 2. | solicită Comisiei să studieze modalitatea cea mai eficientă de implicare a acestor părți interesate în următoarele etape de urmat; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să studieze modalitatea cea mai eficientă de implicare a acestor părți interesate în următoarele etape de urmat;

| 3. | subliniază că, deși protecția datelor personale ale indivizilor, precum și protecția datelor în general, sunt de importanță primordială, iar orice nouă măsură luată ar trebui să respecte legislația UE în domeniul protecției datelor și, în special, Directiva 95/46/CE, acest lucru nu ar trebui să reprezinte o piedică pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, deși protecția datelor personale ale indivizilor, precum și protecția datelor în general, sunt de importanță primordială, iar orice nouă măsură luată ar trebui să respecte legislația UE în domeniul protecției datelor și, în special, Directiva 95/46/CE, acest lucru nu ar trebui să reprezinte o piedică pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor;

| 4. | recunoaște drepturile proprietarilor de drumuri de a fi plătiți o sumă adecvată pentru folosirea infrastructurilor lor și a serviciilor asociate cu acestea; |
| --- | --- |

4.

recunoaște drepturile proprietarilor de drumuri de a fi plătiți o sumă adecvată pentru folosirea infrastructurilor lor și a serviciilor asociate cu acestea;

SETRE: până acum un eșec, are nevoie de o nouă direcție

| 5. | este de acord cu Comisia că Directiva 2004/52/CE actuală privind SETRE nu a condus la dezvoltarea preconizată a unui sistem electronic european interoperabil de taxe rutiere între statele membre; consideră că directiva a înregistrat un eșec, și subliniază că este nevoie de măsuri drastice pentru a atinge obiectivul menționat; |
| --- | --- |

5.

este de acord cu Comisia că Directiva 2004/52/CE actuală privind SETRE nu a condus la dezvoltarea preconizată a unui sistem electronic european interoperabil de taxe rutiere între statele membre; consideră că directiva a înregistrat un eșec, și subliniază că este nevoie de măsuri drastice pentru a atinge obiectivul menționat;

| 6. | consideră că Comisia ar trebui să introducă cât de curând posibil măsuri legislative corespunzătoare în domeniu interoperabilității pentru a obliga toate părțile interesate să realizeze progrese în cadrul proiectului SETRE; |
| --- | --- |

6.

consideră că Comisia ar trebui să introducă cât de curând posibil măsuri legislative corespunzătoare în domeniu interoperabilității pentru a obliga toate părțile interesate să realizeze progrese în cadrul proiectului SETRE;

| 7. | consideră că este regretabil că, în general, statele membre au arătat un interes limitat în dezvoltarea SETRE, iar Comisia nu ia mai multe măsuri pentru a asigura punerea în aplicare a legislației UE; în acest sens, îndeamnă Comisia să elaboreze și să propună un sistem de stimulente pentru ca operatorii și statele membre să reducă termenele de punere în aplicare a sistemului; |
| --- | --- |

7.

consideră că este regretabil că, în general, statele membre au arătat un interes limitat în dezvoltarea SETRE, iar Comisia nu ia mai multe măsuri pentru a asigura punerea în aplicare a legislației UE; în acest sens, îndeamnă Comisia să elaboreze și să propună un sistem de stimulente pentru ca operatorii și statele membre să reducă termenele de punere în aplicare a sistemului;

| 8. | este de acord cu Comisia că există cerere pentru o soluție interoperabilă în domeniul perceperii electronice a taxei de drum, dar consideră că este necesar să se ia măsuri legislative pentru a obliga părțile interesate să implementeze un asemenea sistem, dat fiind că veniturile obținute doar de pe urma funcționării unui sistem interoperabil nu este suficient de atractivă pentru anumiți producători de echipamente de taxare rutieră sau pentru anumiți operatori de drumuri; |
| --- | --- |

8.

este de acord cu Comisia că există cerere pentru o soluție interoperabilă în domeniul perceperii electronice a taxei de drum, dar consideră că este necesar să se ia măsuri legislative pentru a obliga părțile interesate să implementeze un asemenea sistem, dat fiind că veniturile obținute doar de pe urma funcționării unui sistem interoperabil nu este suficient de atractivă pentru anumiți producători de echipamente de taxare rutieră sau pentru anumiți operatori de drumuri;

| 9. | consideră că abordarea din perspectiva pieței adoptată de Comisie nu a avut efectele scontate și, de aceea, este necesară să se ia măsuri politice pentru a accelera punerea în aplicare a SETRE și punerea sa în practică în viitorul imediat; |
| --- | --- |

9.

consideră că abordarea din perspectiva pieței adoptată de Comisie nu a avut efectele scontate și, de aceea, este necesară să se ia măsuri politice pentru a accelera punerea în aplicare a SETRE și punerea sa în practică în viitorul imediat;

| 10. | consideră că planurile Comisiei de a continua regionalizarea nu sunt satisfăcătoare, acestea putând conduce la amânări suplimentare, care ar putea aduce atingere extinderii serviciului la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

10.

consideră că planurile Comisiei de a continua regionalizarea nu sunt satisfăcătoare, acestea putând conduce la amânări suplimentare, care ar putea aduce atingere extinderii serviciului la nivelul întregii UE;

| 11. | consideră că, în orice caz, dezvoltarea serviciului la nivelul întregii UE ar trebui să rămână obiectivul final al UE; subliniază că, dacă ar fi pusă în aplicare, regionalizarea ar trebui să reprezinte doar o etapă tranzitorie; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în orice caz, dezvoltarea serviciului la nivelul întregii UE ar trebui să rămână obiectivul final al UE; subliniază că, dacă ar fi pusă în aplicare, regionalizarea ar trebui să reprezinte doar o etapă tranzitorie;

| 12. | consideră că sunt necesare măsuri mai extinse și îndeamnă Comisia, în primul rând, să ia măsuri ferme împotriva statelor membre care nu pun în aplicare în mod corect legislația UE și, în al doilea rând, să înceapă imediat revizuirea tuturor studiilor disponibile în domeniu pentru a asigura o bază clară pentru diversele măsuri posibile atât pe termen mediu, cât și pe termen lung, inclusiv perceperea de taxe pentru utilizarea drumurilor prin tehnologii cum ar fi GPS/GNSS, pentru a preveni și a reduce congestionarea traficului determinată de barierele fizice; îndeamnă Comisia să prezinte această perspectivă generală până la sfârșitul anului 2013; |
| --- | --- |

12.

consideră că sunt necesare măsuri mai extinse și îndeamnă Comisia, în primul rând, să ia măsuri ferme împotriva statelor membre care nu pun în aplicare în mod corect legislația UE și, în al doilea rând, să înceapă imediat revizuirea tuturor studiilor disponibile în domeniu pentru a asigura o bază clară pentru diversele măsuri posibile atât pe termen mediu, cât și pe termen lung, inclusiv perceperea de taxe pentru utilizarea drumurilor prin tehnologii cum ar fi GPS/GNSS, pentru a preveni și a reduce congestionarea traficului determinată de barierele fizice; îndeamnă Comisia să prezinte această perspectivă generală până la sfârșitul anului 2013;

| 13. | consideră că Comisia ar trebui să redacteze un studiu privind aspecte și condițiile financiare care ar transforma SETRE într-un proiect funcțional; |
| --- | --- |

13.

consideră că Comisia ar trebui să redacteze un studiu privind aspecte și condițiile financiare care ar transforma SETRE într-un proiect funcțional;

| 14. | consideră că Directiva 2004/52/CE privind interoperabilitatea oferă un cadru de reglementare adecvat pentru coexistența diferitelor sisteme de taxare rutieră care permite statelor membre să aleagă între diverse tehnologii în funcție de caracteristicile rețelei lor rutiere; |
| --- | --- |

14.

consideră că Directiva 2004/52/CE privind interoperabilitatea oferă un cadru de reglementare adecvat pentru coexistența diferitelor sisteme de taxare rutieră care permite statelor membre să aleagă între diverse tehnologii în funcție de caracteristicile rețelei lor rutiere;

| 15. | consideră că, oricare va fi sistemul ales, Comisia ar trebui să fie deosebit de atentă ca consumatorii să fie informați în fiecare clipă de costul perceperii taxei de drum printr-un aparat electronic sau o etichetă de taxare; |
| --- | --- |

15.

consideră că, oricare va fi sistemul ales, Comisia ar trebui să fie deosebit de atentă ca consumatorii să fie informați în fiecare clipă de costul perceperii taxei de drum printr-un aparat electronic sau o etichetă de taxare;

| 16. | solicită ca, la dezvoltarea serviciului, să se țină întotdeauna seama de nevoile specifice ale șoferilor profesioniști și ale altor șoferi care călătoresc prin mai multe țări, în special dinspre sau înspre statele membre periferice; |
| --- | --- |

16.

solicită ca, la dezvoltarea serviciului, să se țină întotdeauna seama de nevoile specifice ale șoferilor profesioniști și ale altor șoferi care călătoresc prin mai multe țări, în special dinspre sau înspre statele membre periferice;

| 17. | invită Comisia Europeană să stabilească în programele sale de lucru privind rețelele transeuropene de transport posibilitatea de a finanța proiectele care pot servi ca bază pentru accelerarea punerii în aplicare a SETRE; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia Europeană să stabilească în programele sale de lucru privind rețelele transeuropene de transport posibilitatea de a finanța proiectele care pot servi ca bază pentru accelerarea punerii în aplicare a SETRE;

| 18. | consideră că abordarea bazată pe cererea de piață nu a avut efectele scontate și că este necesar să se analizeze eșecurile care au condus la această situație; |
| --- | --- |

18.

consideră că abordarea bazată pe cererea de piață nu a avut efectele scontate și că este necesar să se analizeze eșecurile care au condus la această situație;

| 19. | consideră că nu există voința de a introduce SETRE din partea părților interesate din domeniul industriei, și anume furnizorii de servicii de taxare rutieră, concesionarii de drumuri și fabricanții „etichetelor” electronice și ai echipamentelor asociate și că ar putea fi necesar un regulament pentru a forța părțile interesate să conlucreze; consideră că Comisia ar trebui să introducă măsuri de sprijin pentru a oferi utilizatorului final experiența de a i se percepe taxele de drum de o manieră eficientă, în special în contextul folosirii mai extinse pe viitor a taxelor de drum; |
| --- | --- |

19.

consideră că nu există voința de a introduce SETRE din partea părților interesate din domeniul industriei, și anume furnizorii de servicii de taxare rutieră, concesionarii de drumuri și fabricanții „etichetelor” electronice și ai echipamentelor asociate și că ar putea fi necesar un regulament pentru a forța părțile interesate să conlucreze; consideră că Comisia ar trebui să introducă măsuri de sprijin pentru a oferi utilizatorului final experiența de a i se percepe taxele de drum de o manieră eficientă, în special în contextul folosirii mai extinse pe viitor a taxelor de drum;

| 20. | solicită Comisiei să redacteze o evaluare detaliată în vederea actualelor proiecte de interoperabilitate tehnică și contractuală între diferite state membre și, după caz, să propună noi acțiuni bazate pe bunele practici; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să redacteze o evaluare detaliată în vederea actualelor proiecte de interoperabilitate tehnică și contractuală între diferite state membre și, după caz, să propună noi acțiuni bazate pe bunele practici;

| 21. | este de acord cu Comisia că deja există tehnologia necesară pentru sistemele interoperabile; |
| --- | --- |

21.

este de acord cu Comisia că deja există tehnologia necesară pentru sistemele interoperabile;

| 22. | subliniază că mai multe state membre intenționează să aplice sisteme de taxare rutieră în anii următori sau de a prelungi concesiunile existente; solicită Comisiei să garanteze ca aceste sisteme să îndeplinească cerințele de interoperabilitate și să garanteze că punerea în aplicare a sistemelor de taxare nu este în niciun caz discriminatorie pentru nerezidenți, în sensul în care nu stabilește bariere în ceea ce privește principiul liberei circulații; |
| --- | --- |

22.

subliniază că mai multe state membre intenționează să aplice sisteme de taxare rutieră în anii următori sau de a prelungi concesiunile existente; solicită Comisiei să garanteze ca aceste sisteme să îndeplinească cerințele de interoperabilitate și să garanteze că punerea în aplicare a sistemelor de taxare nu este în niciun caz discriminatorie pentru nerezidenți, în sensul în care nu stabilește bariere în ceea ce privește principiul liberei circulații;

| 23. | solicită statelor membre și operatorilor de drumuri pentru care se percep taxe să conlucreze cu statele vecine și să ofere tot ajutorul necesar pentru instalarea sistemelor de taxare și a facilităților de plată și încasare și să asigure informarea utilizatorilor cu privire la prețuri, condițiile de utilizare etc.; |
| --- | --- |

23.

solicită statelor membre și operatorilor de drumuri pentru care se percep taxe să conlucreze cu statele vecine și să ofere tot ajutorul necesar pentru instalarea sistemelor de taxare și a facilităților de plată și încasare și să asigure informarea utilizatorilor cu privire la prețuri, condițiile de utilizare etc.;

| 24. | solicită ca, în caz de nerespectare, să inițieze procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

24.

solicită ca, în caz de nerespectare, să inițieze procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor;

Perceperea taxei pentru utilizarea drumurilor: viniete, taxe de drum, interoperabilitate și protecția datelor

| 25. | subliniază că este de competența statelor membre să decidă dacă să introducă taxe de drum sau nu și să stabilească sumele percepute pentru utilizarea drumurilor, iar statele membre ar trebui să ia decizia finală cu privire la cheltuirea veniturilor percepute prin taxa de drum; |
| --- | --- |

25.

subliniază că este de competența statelor membre să decidă dacă să introducă taxe de drum sau nu și să stabilească sumele percepute pentru utilizarea drumurilor, iar statele membre ar trebui să ia decizia finală cu privire la cheltuirea veniturilor percepute prin taxa de drum;

| 26. | solicită statelor membre să continue să își modernizeze rețelele de transport pentru ca acestea să devină cât se poate de sustenabile, eficiente, ecologice și sigure, alocând veniturile obținute din taxele de drum exclusiv în acest sens; |
| --- | --- |

26.

solicită statelor membre să continue să își modernizeze rețelele de transport pentru ca acestea să devină cât se poate de sustenabile, eficiente, ecologice și sigure, alocând veniturile obținute din taxele de drum exclusiv în acest sens;

| 27. | recunoaște că, în momentul de față, statele membre elaborează planuri pentru a percepe taxe pentru noile categorii de vehicule, inclusiv vehiculele private ușoare, lucru care face și mai urgentă necesitatea ca Comisia să introducă un sistem coordonat și interoperabil pentru perceperea taxelor de drum; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că, în momentul de față, statele membre elaborează planuri pentru a percepe taxe pentru noile categorii de vehicule, inclusiv vehiculele private ușoare, lucru care face și mai urgentă necesitatea ca Comisia să introducă un sistem coordonat și interoperabil pentru perceperea taxelor de drum;

| 28. | constată că aplicarea unor taxe de drum în mod egal tuturor tipurilor de vehicule pe baza principiului „utilizatorul plătește” este un pas în direcția potrivită; |
| --- | --- |

28.

constată că aplicarea unor taxe de drum în mod egal tuturor tipurilor de vehicule pe baza principiului „utilizatorul plătește” este un pas în direcția potrivită;

| 29. | invită statele membre să ia în considerare poziția specială a rezidenților din regiunile de frontieră la stabilirea sistemelor de taxare rutieră; subliniază că sistemele naționale de taxare rutieră nu trebuie să aibă în niciun caz un impact discriminatoriu; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să ia în considerare poziția specială a rezidenților din regiunile de frontieră la stabilirea sistemelor de taxare rutieră; subliniază că sistemele naționale de taxare rutieră nu trebuie să aibă în niciun caz un impact discriminatoriu;

| 30. | solicită Comisiei și statelor membre să țină seama de poziția specifică a regiunilor de frontieră la dezvoltarea planurilor de dezvoltare pentru sistemele de taxare rutieră pentru a reduce la minimum impactul asupra cetățenilor care locuiesc în regiuni de frontieră; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei și statelor membre să țină seama de poziția specifică a regiunilor de frontieră la dezvoltarea planurilor de dezvoltare pentru sistemele de taxare rutieră pentru a reduce la minimum impactul asupra cetățenilor care locuiesc în regiuni de frontieră;

| 31. | consideră că, deși competența de a crea surse de venit aparține în mod primordial statelor membre, UE ar trebui să considere că introducerea unui sistem de taxare bazat pe distanță este mai potrivită decât introducerea unor sisteme de tip vinietă, dat fiind că primul este un sistem mult mai echitabil și mai puțin discriminatoriu, în timp ce al doilea a provocat probleme în trecut în ceea ce privește eficiența și discriminarea și ar trebui evitat unde se poate; |
| --- | --- |

31.

consideră că, deși competența de a crea surse de venit aparține în mod primordial statelor membre, UE ar trebui să considere că introducerea unui sistem de taxare bazat pe distanță este mai potrivită decât introducerea unor sisteme de tip vinietă, dat fiind că primul este un sistem mult mai echitabil și mai puțin discriminatoriu, în timp ce al doilea a provocat probleme în trecut în ceea ce privește eficiența și discriminarea și ar trebui evitat unde se poate;

| 32. | consideră că Comisia trebuie să introducă obligația ca sistemele bazate pe timp să ofere utilizatorilor de drumuri viniete personalizate bazate pe diverse structuri de percepere a taxelor de drum pro-rata, oferind opțiuni de calculare de tip zilnic, săptămânal, lunar și anual, cu posibilitatea de a achiziționa o vinietă cu până la 30 de zile înainte de utilizarea drumurilor, specificând în mod clar suma care este percepută ca taxă administrativă; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să favorizeze introducerea mai extinsă mai degrabă a sistemelor bazate pe distanță decât a celor bazate pe timp; |
| --- | --- |

32.

consideră că Comisia trebuie să introducă obligația ca sistemele bazate pe timp să ofere utilizatorilor de drumuri viniete personalizate bazate pe diverse structuri de percepere a taxelor de drum pro-rata, oferind opțiuni de calculare de tip zilnic, săptămânal, lunar și anual, cu posibilitatea de a achiziționa o vinietă cu până la 30 de zile înainte de utilizarea drumurilor, specificând în mod clar suma care este percepută ca taxă administrativă; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să favorizeze introducerea mai extinsă mai degrabă a sistemelor bazate pe distanță decât a celor bazate pe timp;

| 33. | consideră că introducerea unui sistem de taxare nou care implică utilizarea în comun a sistemelor de operare și a datelor referitoare la clienți și la mișcările acestora trebuie să fie supusă în mod strict regulamentelor UE privind protecția datelor, iar datele ar trebui depersonalizate pentru a proteja viața privată a indivizilor; adoptă o abordare pragmatică cu privire la protecția datelor și consideră că, după introducerea garanțiilor necesare, ar trebui ca chestiunile legate de protecția datelor să nu mai constituie o piedică în calea interoperabilității; |
| --- | --- |

33.

consideră că introducerea unui sistem de taxare nou care implică utilizarea în comun a sistemelor de operare și a datelor referitoare la clienți și la mișcările acestora trebuie să fie supusă în mod strict regulamentelor UE privind protecția datelor, iar datele ar trebui depersonalizate pentru a proteja viața privată a indivizilor; adoptă o abordare pragmatică cu privire la protecția datelor și consideră că, după introducerea garanțiilor necesare, ar trebui ca chestiunile legate de protecția datelor să nu mai constituie o piedică în calea interoperabilității;

| 34. | îndeamnă Comisia să oblige statele membre care utilizează sistemul de viniete să simplifice substanțial vânzarea de viniete și accesul la informații și să opereze un sistem de plăți online care să permită clienților să plătească în prealabil taxele printr-o interfață accesibilă de toți, în conformitate cu cerințele proiectării universale; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă Comisia să oblige statele membre care utilizează sistemul de viniete să simplifice substanțial vânzarea de viniete și accesul la informații și să opereze un sistem de plăți online care să permită clienților să plătească în prealabil taxele printr-o interfață accesibilă de toți, în conformitate cu cerințele proiectării universale;

| 35. | îndeamnă Comisia să introducă posibilitatea de a plăti taxele și de a folosi sistemele cu vinietă prin telefonul mobil; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă Comisia să introducă posibilitatea de a plăti taxele și de a folosi sistemele cu vinietă prin telefonul mobil;

| 36. | subliniază nevoia unor mențiuni de avertizare adecvate și vizibile care să informeze în prealabil șoferii despre suma pe care vor trebui să o plătească; de asemenea, subliniază că informațiile referitoare la amenzi și la alte penalizări ar trebui indicate în mod clar și să fie ușor de accesat; |
| --- | --- |

36.

subliniază nevoia unor mențiuni de avertizare adecvate și vizibile care să informeze în prealabil șoferii despre suma pe care vor trebui să o plătească; de asemenea, subliniază că informațiile referitoare la amenzi și la alte penalizări ar trebui indicate în mod clar și să fie ușor de accesat;

| 37. | recunoaște nevoile societăților de transport și ale IMM-urilor și beneficiile pe care un SETRE le-ar putea aduce acestor grupuri în ceea ce privește furnizarea bunurilor pe piață la cele mai competitive prețuri posibile; |
| --- | --- |

37.

recunoaște nevoile societăților de transport și ale IMM-urilor și beneficiile pe care un SETRE le-ar putea aduce acestor grupuri în ceea ce privește furnizarea bunurilor pe piață la cele mai competitive prețuri posibile;

| 38. | subliniază importanța acestor societăți și IMM-uri în generarea de creștere economică și crearea de locuri de muncă în Europa și, prin urmare, consideră esențial să nu li se impună nicio taxă suplimentară, ci să se aplice în mod egal principiul „utilizatorul plătește” tuturor categoriilor de vehicule; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța acestor societăți și IMM-uri în generarea de creștere economică și crearea de locuri de muncă în Europa și, prin urmare, consideră esențial să nu li se impună nicio taxă suplimentară, ci să se aplice în mod egal principiul „utilizatorul plătește” tuturor categoriilor de vehicule;

| 39. | recomandă ca Comisia să ia măsuri ferme împotriva celor care nu cooperează cu actuala Directivă privind interoperabilitatea, evaluând, în același timp, necesitatea ca Comisia să publice o propunere de legislație nouă în domeniul SETRE și al interoperabilității sistemelor de plată a taxelor de drum; |
| --- | --- |

39.

recomandă ca Comisia să ia măsuri ferme împotriva celor care nu cooperează cu actuala Directivă privind interoperabilitatea, evaluând, în același timp, necesitatea ca Comisia să publice o propunere de legislație nouă în domeniul SETRE și al interoperabilității sistemelor de plată a taxelor de drum;

o

o o

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

Miercuri, 12 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/68

---

P7_TA(2013)0266

Investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (2013/2607(RSP))

(2016/C 065/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 5, 6, 9, 147, 149, 151 și 153, și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 și 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 5, 6, 9, 147, 149, 151 și 153, și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 24, 25, 26, 29, 33, 34, 35 și 36,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (2013/112/UE) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (2013/112/UE) (1),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Dovezi privind tendințele demografice și sociale: contribuția politicilor sociale la incluziune, ocuparea forței de muncă și la economie” (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Dovezi privind tendințele demografice și sociale: contribuția politicilor sociale la incluziune, ocuparea forței de muncă și la economie” (SWD(2013)0038),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Cursul dat punerii în aplicare de către statele membre a recomandării Comisiei Europene din 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii – Către o abordare bazată pe investiții sociale” (SWD(2013)0039), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Cursul dat punerii în aplicare de către statele membre a recomandării Comisiei Europene din 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii – Către o abordare bazată pe investiții sociale” (SWD(2013)0039),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Al treilea raport bienal privind serviciile sociale și interesul general” (SWD(2013)0040), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Al treilea raport bienal privind serviciile sociale și interesul general” (SWD(2013)0040),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Îngrijirea pe termen lung în contextul îmbătrânirii populației– provocări și opțiuni politice” (SWD(2013)0041), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Îngrijirea pe termen lung în contextul îmbătrânirii populației– provocări și opțiuni politice” (SWD(2013)0041),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Combaterea lipsei de adăpost în Uniunea Europeană” (SWD(2013)0042), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Combaterea lipsei de adăpost în Uniunea Europeană” (SWD(2013)0042),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Investițiile în sănătate” (SWD(2013)0043), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Investițiile în sănătate” (SWD(2013)0043),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Investițiile sociale prin intermediul Fondului social european” (SWD(2013)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 februarie 2013 intitulat „Investițiile sociale prin intermediul Fondului social european” (SWD(2013)0044),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (COM(2012)0750) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 privind Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (COM(2012)0750) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei și Rezoluția sa însoțitoare din 14 iunie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei și Rezoluția sa însoțitoare din 14 iunie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 referitoare la agenda pentru noi competențe și locuri de muncă (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), avizul Comitetului Economic și Social European (5) și rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2011 referitoare la acest subiect (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), avizul Comitetului Economic și Social European (5) și rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2011 referitoare la acest subiect (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei și Rezoluția sa însoțitoare din 24 mai 2012 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei și Rezoluția sa însoțitoare din 24 mai 2012 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către integrarea tinerilor pe piața muncii” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către integrarea tinerilor pe piața muncii” (COM(2012)0727),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (8),

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (2011-2020), adoptat de Consiliu la 7 martie 2011,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639) și rezoluția Parlamentului din 6 mai 2009 referitoare la acest subiect (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639) și rezoluția Parlamentului din 6 mai 2009 referitoare la acest subiect (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (11),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la acest subiect (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la acest subiect (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545) și rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la acest subiect (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545) și rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la acest subiect (13),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (COM(2011)0607 – 2011/0268(COD)) din 14 martie 2012 și proiectul de rezoluție legislativă din 20 august 2012 referitoare la acest subiect (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (COM(2011)0607 – 2011/0268(COD)) din 14 martie 2012 și proiectul de rezoluție legislativă din 20 august 2012 referitoare la acest subiect (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și calea către o redresare durabilă și favorabilă incluziunii (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și calea către o redresare durabilă și favorabilă incluziunii (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (17),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 februarie 2012 intitulată „O agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 februarie 2012 intitulată „O agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile” (COM(2012)0055),

| — | având în vedere Convenția OIM nr. 117 privind obiectivele și normele de bază ale politicii sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM nr. 117 privind obiectivele și normele de bază ale politicii sociale,

| — | având în vedere Recomandarea OIM nr. 202 privind nivelurile minime de protecție socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea OIM nr. 202 privind nivelurile minime de protecție socială,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitarea de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la Comunicarea intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (O-000057/2013 – B7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitarea de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la Comunicarea intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (O-000057/2013 – B7-0207/2013),

| — | având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în numeroase state membre măsurile de consolidare fiscală au dus la favorizarea obiectivelor de cheltuieli pe termen scurt, în detrimentul investițiilor în creșterea durabilă, locuri de muncă, coeziunea socială și competitivitate, în vederea atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât în numeroase state membre măsurile de consolidare fiscală au dus la favorizarea obiectivelor de cheltuieli pe termen scurt, în detrimentul investițiilor în creșterea durabilă, locuri de muncă, coeziunea socială și competitivitate, în vederea atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| B. | întrucât criza datoriilor care a lovit Europa, îndeosebi țările din zona euro, a generat o recesiune economică severă cu consecințe sociale negative pentru majoritatea statelor membre manifestate prin creșterea șomajului, a nivelului de sărăcie și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza datoriilor care a lovit Europa, îndeosebi țările din zona euro, a generat o recesiune economică severă cu consecințe sociale negative pentru majoritatea statelor membre manifestate prin creșterea șomajului, a nivelului de sărăcie și a excluziunii sociale;

| C. | întrucât criza a pus în prim-plan interdependența economică a statelor membre și diferențele considerabile în ceea ce privește capacitatea statelor membre de a răspunde nevoilor pieței muncii și provocărilor sociale; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza a pus în prim-plan interdependența economică a statelor membre și diferențele considerabile în ceea ce privește capacitatea statelor membre de a răspunde nevoilor pieței muncii și provocărilor sociale;

| D. | întrucât criza, combinată cu schimbările demografice, impune de urgență statelor membre să îmbunătățească eficiența cheltuielilor sociale și să conceapă posibile reforme ale propriilor sisteme de protecție socială în concordanță cu acest obiectiv; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza, combinată cu schimbările demografice, impune de urgență statelor membre să îmbunătățească eficiența cheltuielilor sociale și să conceapă posibile reforme ale propriilor sisteme de protecție socială în concordanță cu acest obiectiv;

| E. | întrucât partenerii sociali de la nivel național pot juca un rol important în finanțarea și funcționarea sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

E.

întrucât partenerii sociali de la nivel național pot juca un rol important în finanțarea și funcționarea sistemelor de securitate socială;

| F. | întrucât investițiile sociale bine orientate și eficiente stabilizează economia, promovează ocuparea forței de muncă și consolidează competențele forței de muncă, ridicând astfel nivelul de competitivitate al UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât investițiile sociale bine orientate și eficiente stabilizează economia, promovează ocuparea forței de muncă și consolidează competențele forței de muncă, ridicând astfel nivelul de competitivitate al UE;

| G. | întrucât nivelul crescut al competențelor necesare pentru locurile de muncă disponibile și competențele necesare pentru viitoarele sectoare cu o ofertă bogată de locuri de muncă, adaptate unei economii și unei societăți durabile, necesită investiții corespunzătoare în programe educative și de formare; |
| --- | --- |

G.

întrucât nivelul crescut al competențelor necesare pentru locurile de muncă disponibile și competențele necesare pentru viitoarele sectoare cu o ofertă bogată de locuri de muncă, adaptate unei economii și unei societăți durabile, necesită investiții corespunzătoare în programe educative și de formare;

| H. | întrucât veniturile medii ale gospodăriilor din UE sunt în scădere, iar șomajul pe termen lung, sărăcia și excluziunea socială, inclusiv sărăcia persoanelor încadrate în muncă și polarizarea socială sunt în creștere în numeroase state membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât veniturile medii ale gospodăriilor din UE sunt în scădere, iar șomajul pe termen lung, sărăcia și excluziunea socială, inclusiv sărăcia persoanelor încadrate în muncă și polarizarea socială sunt în creștere în numeroase state membre;

| I. | întrucât 10,5 % din populația de vârstă activă se află în prezent în șomaj; |
| --- | --- |

I.

întrucât 10,5 % din populația de vârstă activă se află în prezent în șomaj;

| J. | întrucât declarația Consiliului European din 30 ianuarie 2012 prevede că: „Procesul de creștere și de ocupare a forței de muncă va fi reluat numai dacă urmărim o abordare consecventă și de anvergură, care să combine o consolidare fiscală inteligentă, prin care să se mențină investițiile în viitoarea creștere, politici macroeconomice solide și o strategie activă de ocupare a forței de muncă, menită să mențină coeziunea socială”, |
| --- | --- |

J.

întrucât declarația Consiliului European din 30 ianuarie 2012 prevede că: „Procesul de creștere și de ocupare a forței de muncă va fi reluat numai dacă urmărim o abordare consecventă și de anvergură, care să combine o consolidare fiscală inteligentă, prin care să se mențină investițiile în viitoarea creștere, politici macroeconomice solide și o strategie activă de ocupare a forței de muncă, menită să mențină coeziunea socială”,

| K. | întrucât efectele stagnării economice și ale crizei persistente a datoriilor publice, combinate cu schimbările demografice reprezintă o provocare pentru sistemele de asigurări sociale și pentru mecanismele de securitate socială decentă, inclusiv pentru sistemele de asigurări sociale statutare și voluntare; |
| --- | --- |

K.

întrucât efectele stagnării economice și ale crizei persistente a datoriilor publice, combinate cu schimbările demografice reprezintă o provocare pentru sistemele de asigurări sociale și pentru mecanismele de securitate socială decentă, inclusiv pentru sistemele de asigurări sociale statutare și voluntare;

| L. | întrucât 22,8 % dintre tinerii din UE se află în prezent în șomaj, rata șomajului în rândul tinerilor depășind 50 % în unele state membre; |
| --- | --- |

L.

întrucât 22,8 % dintre tinerii din UE se află în prezent în șomaj, rata șomajului în rândul tinerilor depășind 50 % în unele state membre;

| M. | întrucât 8,3 milioane de cetățeni europeni cu vârsta sub 25 de ani nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și întrucât aceste cifre sunt în continuă creștere, existând pericolul ca acești tineri să devină o generație pierdută; |
| --- | --- |

M.

întrucât 8,3 milioane de cetățeni europeni cu vârsta sub 25 de ani nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și întrucât aceste cifre sunt în continuă creștere, existând pericolul ca acești tineri să devină o generație pierdută;

| N. | întrucât tinerii de origine migrantă sunt expuși în mai mare măsură riscului de a abandona sistemul educațional și de formare fără a fi obținut o calificare secundară superioară; |
| --- | --- |

N.

întrucât tinerii de origine migrantă sunt expuși în mai mare măsură riscului de a abandona sistemul educațional și de formare fără a fi obținut o calificare secundară superioară;

| O. | întrucât 27 % dintre copii sunt amenințați de sărăcie sau de excludere socială, în comparație cu o medie de 24 % pentru întreaga populație din Europa (18); |
| --- | --- |

O.

întrucât 27 % dintre copii sunt amenințați de sărăcie sau de excludere socială, în comparație cu o medie de 24 % pentru întreaga populație din Europa (18);

| P. | întrucât 8 % dintre cetățenii europeni se confruntă cu lipsuri materiale severe și nu își pot permite anumite necesități considerate esențiale pentru a avea o viață decentă în Europa; |
| --- | --- |

P.

întrucât 8 % dintre cetățenii europeni se confruntă cu lipsuri materiale severe și nu își pot permite anumite necesități considerate esențiale pentru a avea o viață decentă în Europa;

| Q. | întrucât 15 % dintre copii părăsesc școala fără a absolvi învățământul liceal și întrucât 10 % dintre cetățenii europeni trăiesc în gospodării fără persoane ocupate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât 15 % dintre copii părăsesc școala fără a absolvi învățământul liceal și întrucât 10 % dintre cetățenii europeni trăiesc în gospodării fără persoane ocupate;

| R. | întrucât Comitetul pentru protecție socială (CPS) avertizează că aceste cifre sunt în continuă creștere în numeroase state membre, fapt datorat în parte impactului măsurilor de consolidare fiscală; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comitetul pentru protecție socială (CPS) avertizează că aceste cifre sunt în continuă creștere în numeroase state membre, fapt datorat în parte impactului măsurilor de consolidare fiscală;

| S. | întrucât segmentele cele mai vulnerabile ale populației, precum persoanele în vârstă și cele cu handicap, au fost cel mai grav afectate de criza financiară, economică și socială; |
| --- | --- |

S.

întrucât segmentele cele mai vulnerabile ale populației, precum persoanele în vârstă și cele cu handicap, au fost cel mai grav afectate de criza financiară, economică și socială;

| T. | întrucât politicile sociale sunt în primul rând de competența statelor membre, în timp ce UE sprijină, asistă și completează activitățile statelor membre; |
| --- | --- |

T.

întrucât politicile sociale sunt în primul rând de competența statelor membre, în timp ce UE sprijină, asistă și completează activitățile statelor membre;

| U. | întrucât un loc de muncă decent constituie o protecție veritabilă împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

U.

întrucât un loc de muncă decent constituie o protecție veritabilă împotriva sărăciei;

| V. | întrucât politicile active în domeniul pieței muncii și strategiile de activare sunt esențiale pentru a sprijini șomerii să își găsească un loc de muncă decent; |
| --- | --- |

V.

întrucât politicile active în domeniul pieței muncii și strategiile de activare sunt esențiale pentru a sprijini șomerii să își găsească un loc de muncă decent;

| W. | întrucât o consiliere individuală și adecvată a celor care caută unui loc de muncă decent poate spori șansele lor de reușită; |
| --- | --- |

W.

întrucât o consiliere individuală și adecvată a celor care caută unui loc de muncă decent poate spori șansele lor de reușită;

| X. | întrucât măsurile de austeritate, inclusiv reducerile bugetare la serviciile publice și sociale nu trebuie să permită înrăutățirea situației persoanelor celor mai defavorizate sau să expună cetățenii în mod inutil riscului de șomaj; |
| --- | --- |

X.

întrucât măsurile de austeritate, inclusiv reducerile bugetare la serviciile publice și sociale nu trebuie să permită înrăutățirea situației persoanelor celor mai defavorizate sau să expună cetățenii în mod inutil riscului de șomaj;

| Y. | întrucât măsurile de austeritate nu trebuie să pună în pericol disponibilitatea, accesibilitatea și caracterul abordabil al serviciilor de îngrijiri medicale și de îngrijiri pe termen lung, și nici să agraveze inegalitățile în materie de sănătate; |
| --- | --- |

Y.

întrucât măsurile de austeritate nu trebuie să pună în pericol disponibilitatea, accesibilitatea și caracterul abordabil al serviciilor de îngrijiri medicale și de îngrijiri pe termen lung, și nici să agraveze inegalitățile în materie de sănătate;

| Z. | întrucât criza economică afectează într-o măsură mai mare femeile decât bărbații; întrucât există riscul ca actuala recesiune să întârzie evoluția sau chiar să inverseze progresul, cu consecințe pe termen lung pentru sistemele de protecție socială, incluziunea socială și demografie; |
| --- | --- |

Z.

întrucât criza economică afectează într-o măsură mai mare femeile decât bărbații; întrucât există riscul ca actuala recesiune să întârzie evoluția sau chiar să inverseze progresul, cu consecințe pe termen lung pentru sistemele de protecție socială, incluziunea socială și demografie;

| AA. | întrucât orice politică bugetară riguroasă trebuie să fie inteligentă și să permită investiții anticiclice în prioritățile politice de prim rang și în concordanță cu performanța și productivitatea economică; |
| --- | --- |

AA.

întrucât orice politică bugetară riguroasă trebuie să fie inteligentă și să permită investiții anticiclice în prioritățile politice de prim rang și în concordanță cu performanța și productivitatea economică;

| AB. | întrucât comunitățile marginalizate trăiesc în condiții socioeconomice deplorabile și se confruntă adesea cu discriminarea și segregarea gravă, în toate aspectele vieții; |
| --- | --- |

AB.

întrucât comunitățile marginalizate trăiesc în condiții socioeconomice deplorabile și se confruntă adesea cu discriminarea și segregarea gravă, în toate aspectele vieții;

| AC. | întrucât primele semne ale abandonului școlar timpuriu reprezintă semnale importante ale ciclului recurent al sărăciei; |
| --- | --- |

AC.

întrucât primele semne ale abandonului școlar timpuriu reprezintă semnale importante ale ciclului recurent al sărăciei;

| AD. | întrucât lipsa de adăpost rămâne o problemă în toate statele membre ale UE și reprezintă una dintre cele mai extreme forme de sărăcie și de lipsuri care afectează demnitatea umană și compromite dreptul fundamental de acces la o locuință; |
| --- | --- |

AD.

întrucât lipsa de adăpost rămâne o problemă în toate statele membre ale UE și reprezintă una dintre cele mai extreme forme de sărăcie și de lipsuri care afectează demnitatea umană și compromite dreptul fundamental de acces la o locuință;

| AE. | întrucât garantarea accesului la locuințe decente este o obligație internațională care le revine tuturor statelor membre, prin care locuințele sociale sunt oferite în paralel cu oferta prezentă pe piață; |
| --- | --- |

AE.

întrucât garantarea accesului la locuințe decente este o obligație internațională care le revine tuturor statelor membre, prin care locuințele sociale sunt oferite în paralel cu oferta prezentă pe piață;

| AF. | întrucât persoanele fără adăpost au nevoie de măsuri specifice pentru a se integra în societate și pentru a evita excluziunea socială; |
| --- | --- |

AF.

întrucât persoanele fără adăpost au nevoie de măsuri specifice pentru a se integra în societate și pentru a evita excluziunea socială;

| AG. | întrucât sărăcia și excluziunea socială rămân cei mai importanți indicatori sociali ai sănătății și ai condițiilor de viață, în special în ceea ce privește impactul sărăciei asupra sănătății și bunăstării copiilor; |
| --- | --- |

AG.

întrucât sărăcia și excluziunea socială rămân cei mai importanți indicatori sociali ai sănătății și ai condițiilor de viață, în special în ceea ce privește impactul sărăciei asupra sănătății și bunăstării copiilor;

| AH. | întrucât discriminarea pe motive de gen la locul de muncă, diferențele de remunerare între femei și bărbați și, prin urmare, diferențele între pensiile acestora persistă în UE; |
| --- | --- |

AH.

întrucât discriminarea pe motive de gen la locul de muncă, diferențele de remunerare între femei și bărbați și, prin urmare, diferențele între pensiile acestora persistă în UE;

| AI. | întrucât doar 63 % dintre femei lucrează în UE, în comparație cu 76 % dintre bărbați, acest lucru datorându-se în parte lipsei unor centre de îngrijire și a unor măsuri concrete care să favorizeze un echilibru benefic între activitatea profesională și viața de familie; |
| --- | --- |

AI.

întrucât doar 63 % dintre femei lucrează în UE, în comparație cu 76 % dintre bărbați, acest lucru datorându-se în parte lipsei unor centre de îngrijire și a unor măsuri concrete care să favorizeze un echilibru benefic între activitatea profesională și viața de familie;

| AJ. | întrucât dimensiunea de gen este esențială pentru atingerea obiectivelor principale ale Strategiei UE 2020, având în vedere că femeile reprezintă cea mai mare rezervă de forță de muncă neutilizată până în prezent; întrucât, în cadrul semestrului european, trebuie luate măsuri concrete și trebuie elaborate politici pentru integrarea dimensiunii de gen; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât dimensiunea de gen este esențială pentru atingerea obiectivelor principale ale Strategiei UE 2020, având în vedere că femeile reprezintă cea mai mare rezervă de forță de muncă neutilizată până în prezent; întrucât, în cadrul semestrului european, trebuie luate măsuri concrete și trebuie elaborate politici pentru integrarea dimensiunii de gen;

| AK. | întrucât capii de familie, părinții unici susținători ai familiei și persoanele care acordă îngrijiri sunt, de cele mai multe ori, femei, politicile de incluziune activă necesită un set complet de măsuri care să le dea femeilor posibilitatea să-și crească nivelul lor de participare pe piața muncii, |
| --- | --- |

AK.

întrucât capii de familie, părinții unici susținători ai familiei și persoanele care acordă îngrijiri sunt, de cele mai multe ori, femei, politicile de incluziune activă necesită un set complet de măsuri care să le dea femeilor posibilitatea să-și crească nivelul lor de participare pe piața muncii,

| 1. | salută Pachetul Comisiei privind investițiile sociale, care stabilește legăturile necesare între politicile naționale sociale, procesul reformelor semestrului european și alocările din fondul de coeziune UE; |
| --- | --- |

1.

salută Pachetul Comisiei privind investițiile sociale, care stabilește legăturile necesare între politicile naționale sociale, procesul reformelor semestrului european și alocările din fondul de coeziune UE;

| 2. | ia act de faptul că, pe lângă funcția inițială de protecție socială a sistemelor de securitate socială, comunicarea Comisiei adaugă două funcții: investițiile sociale și stabilizarea economiei; subliniază că actuala criză economică și socială evidențiază necesitatea ca aceste trei funcții să fie complementare, nu opuse; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că, pe lângă funcția inițială de protecție socială a sistemelor de securitate socială, comunicarea Comisiei adaugă două funcții: investițiile sociale și stabilizarea economiei; subliniază că actuala criză economică și socială evidențiază necesitatea ca aceste trei funcții să fie complementare, nu opuse;

| 3. | reiterează necesitatea de a îmbunătăți coordonarea politicilor sociale și economice de la nivelul UE, astfel încât să se evite discrepanțele, de a se construi sinergii între politici și de a permite fiecăreia să consolideze obiectivele celeilalte; |
| --- | --- |

3.

reiterează necesitatea de a îmbunătăți coordonarea politicilor sociale și economice de la nivelul UE, astfel încât să se evite discrepanțele, de a se construi sinergii între politici și de a permite fiecăreia să consolideze obiectivele celeilalte;

| 4. | subliniază faptul că cel mai eficient instrument în combaterea șomajului pe termen lung este creșterea economică; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că cel mai eficient instrument în combaterea șomajului pe termen lung este creșterea economică;

| 5. | regretă faptul că comunicarea este însoțită de o recomandare care vizează un singur domeniu, în timp ce măsurile de austeritate au un impact major în mai multe domenii de politică socială; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că comunicarea este însoțită de o recomandare care vizează un singur domeniu, în timp ce măsurile de austeritate au un impact major în mai multe domenii de politică socială;

| 6. | este convins că reformele care vizează politica socială ar trebui să fie ghidate mai ales de principiul incluziunii active și al activării – permițând șomerilor și persoanelor celor mai defavorizate să pătrundă și să participe pe piața muncii; |
| --- | --- |

6.

este convins că reformele care vizează politica socială ar trebui să fie ghidate mai ales de principiul incluziunii active și al activării – permițând șomerilor și persoanelor celor mai defavorizate să pătrundă și să participe pe piața muncii;

| 7. | reamintește faptul că investițiile sociale au atât beneficii sociale, cât și economice prin prevenirea și abordarea riscurilor sociale; subliniază faptul că investițiile sociale se axează pe politicile publice și pe strategiile privind investițiile în capitalul uman care realizează tranziția către piețe ale muncii în schimbare și permit dobândirea de noi competențe pentru viitoarele sectoare cu o ofertă bogată de locuri de muncă, adaptate unei economii și unei societăți durabile; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că investițiile sociale au atât beneficii sociale, cât și economice prin prevenirea și abordarea riscurilor sociale; subliniază faptul că investițiile sociale se axează pe politicile publice și pe strategiile privind investițiile în capitalul uman care realizează tranziția către piețe ale muncii în schimbare și permit dobândirea de noi competențe pentru viitoarele sectoare cu o ofertă bogată de locuri de muncă, adaptate unei economii și unei societăți durabile;

| 8. | subliniază că investițiile sociale ar trebui considerate investiții de statele membre, ele putând prezenta un avantaj dublu, cu beneficii pe termen lung și efecte anticiclice, scăzând astfel riscul de producere a unor efecte negative; invită Comisia să analizeze care parte a cheltuielilor publice sociale poate fi considerată a fi investiție productivă; |
| --- | --- |

8.

subliniază că investițiile sociale ar trebui considerate investiții de statele membre, ele putând prezenta un avantaj dublu, cu beneficii pe termen lung și efecte anticiclice, scăzând astfel riscul de producere a unor efecte negative; invită Comisia să analizeze care parte a cheltuielilor publice sociale poate fi considerată a fi investiție productivă;

| 9. | consideră, prin urmare, că investițiile sociale bine orientate ar trebui să reprezinte o parte importantă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și că ar trebui integrate în procesul semestrului european în vederea atingerii obiectivelor de ocupare a forței de muncă, sociale și în materie de educație ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

9.

consideră, prin urmare, că investițiile sociale bine orientate ar trebui să reprezinte o parte importantă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și că ar trebui integrate în procesul semestrului european în vederea atingerii obiectivelor de ocupare a forței de muncă, sociale și în materie de educație ale Strategiei Europa 2020;

| 10. | salută, prin urmare, apelul adresat de Comisie statelor membre de a include investițiile sociale în obiectivele lor bugetare pe termen mediu și lung, precum și în programele lor naționale de reformă; |
| --- | --- |

10.

salută, prin urmare, apelul adresat de Comisie statelor membre de a include investițiile sociale în obiectivele lor bugetare pe termen mediu și lung, precum și în programele lor naționale de reformă;

| 11. | reamintește faptul că resursele necesare pentru politicile sociale nu se limitează la cele provenite doar din sectorul public; |
| --- | --- |

11.

reamintește faptul că resursele necesare pentru politicile sociale nu se limitează la cele provenite doar din sectorul public;

| 12. | subliniază așadar că statele membre ar trebui să utilizeze într-o mai mare măsură abordările inovatoare în domeniul finanțării, inclusiv prin valorificarea participării sectorului privat și a ingineriei financiare, prin instrumente precum obligațiunile cu impact social, parteneriate public-private, microfinanțare, pașaportul de investiții sociale și garanții bazate pe politici; |
| --- | --- |

12.

subliniază așadar că statele membre ar trebui să utilizeze într-o mai mare măsură abordările inovatoare în domeniul finanțării, inclusiv prin valorificarea participării sectorului privat și a ingineriei financiare, prin instrumente precum obligațiunile cu impact social, parteneriate public-private, microfinanțare, pașaportul de investiții sociale și garanții bazate pe politici;

| 13. | prin urmare, îndeamnă statele membre să implice, de asemenea, întreprinderile sociale, deoarece acestea pot completa eforturile depuse de sectorul public; |
| --- | --- |

13.

prin urmare, îndeamnă statele membre să implice, de asemenea, întreprinderile sociale, deoarece acestea pot completa eforturile depuse de sectorul public;

| 14. | invită, în acest context, Comisia să aibă în vedere elaborarea unui tablou de bord al indicatorilor comuni privind investițiile sociale, care să constituie un mecanism de alertă pentru monitorizarea progreselor înregistrate de statele membre; |
| --- | --- |

14.

invită, în acest context, Comisia să aibă în vedere elaborarea unui tablou de bord al indicatorilor comuni privind investițiile sociale, care să constituie un mecanism de alertă pentru monitorizarea progreselor înregistrate de statele membre;

| 15. | salută faptul că Comisia insistă asupra alocării a cel puțin 25 % din fondurile politicii de coeziune capitalului uman și investițiilor sociale prin intermediul Fondului social european; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că Comisia insistă asupra alocării a cel puțin 25 % din fondurile politicii de coeziune capitalului uman și investițiilor sociale prin intermediul Fondului social european;

| 16. | invită statele membre să garanteze o monitorizare eficientă a cheltuielilor pentru politicile sociale pentru a canaliza resursele către măsuri bine orientate și eficiente și pentru a evita sarcinile administrative inutile; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să garanteze o monitorizare eficientă a cheltuielilor pentru politicile sociale pentru a canaliza resursele către măsuri bine orientate și eficiente și pentru a evita sarcinile administrative inutile;

Sustenabilitatea

| 17. | îndeamnă statele membre să modernizeze și, dacă va fi necesar, să își reformeze din punct de vedere structural politica de investiții sociale fără întârziere, pentru a oferi cetățenilor cele mai bune servicii posibile; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să modernizeze și, dacă va fi necesar, să își reformeze din punct de vedere structural politica de investiții sociale fără întârziere, pentru a oferi cetățenilor cele mai bune servicii posibile;

| 18. | subliniază faptul că statele membre ar trebui să se asigure că propria politică de investiții sociale este sustenabilă și evolutivă, prin îmbunătățirea eficienței și eficacității sistemului și a resurselor disponibile; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că statele membre ar trebui să se asigure că propria politică de investiții sociale este sustenabilă și evolutivă, prin îmbunătățirea eficienței și eficacității sistemului și a resurselor disponibile;

| 19. | subliniază că atunci când își propun să sporească durabilitatea politicilor de investiții sociale, statele membre nu ar trebui neapărat să „cheltuiască mai mult”, ci să „cheltuiască mai eficient și mai eficace”; |
| --- | --- |

19.

subliniază că atunci când își propun să sporească durabilitatea politicilor de investiții sociale, statele membre nu ar trebui neapărat să „cheltuiască mai mult”, ci să „cheltuiască mai eficient și mai eficace”;

| 20. | solicită așadar statelor membre să se asigure că politica lor de investiții sociale va fi centrată pe obiective și să monitorizeze progresele în mod frecvent; |
| --- | --- |

20.

solicită așadar statelor membre să se asigure că politica lor de investiții sociale va fi centrată pe obiective și să monitorizeze progresele în mod frecvent;

Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale

| 21. | reiterează apelul său către Comisie de a elimina sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă în următoarele recomandări specifice fiecărei țări; solicită Consiliului European să aprobe cu prioritate această orientare; |
| --- | --- |

21.

reiterează apelul său către Comisie de a elimina sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă, sărăcia în rândul persoanelor cu legături limitate sau fără legături cu piața muncii și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă în următoarele recomandări specifice fiecărei țări; solicită Consiliului European să aprobe cu prioritate această orientare;

| 22. | evidențiază elementele importante ale strategiei europene pentru incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, și anume un ajutor suficient pentru venit, o piață a forței de muncă care favorizează incluziunea și accesul la servicii de calitate; regretă faptul că strategiile naționale de incluziune activă se reduc mult prea adesea la activarea profesională, excluzând de facto persoanele care se află în afara pieței muncii și pentru care revenirea pe piața muncii nu reprezintă o opțiune, de exemplu din cauza vârstei sau a unor limitări funcționale; |
| --- | --- |

22.

evidențiază elementele importante ale strategiei europene pentru incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, și anume un ajutor suficient pentru venit, o piață a forței de muncă care favorizează incluziunea și accesul la servicii de calitate; regretă faptul că strategiile naționale de incluziune activă se reduc mult prea adesea la activarea profesională, excluzând de facto persoanele care se află în afara pieței muncii și pentru care revenirea pe piața muncii nu reprezintă o opțiune, de exemplu din cauza vârstei sau a unor limitări funcționale;

| 23. | reamintește statelor membre că politicile de incluziune activă ar trebui:






  — | să fie în acord cu abordarea ciclului de viață a politicilor din domeniul educației, al învățării continue, din domeniul social și al ocupării forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

23.

reamintește statelor membre că politicile de incluziune activă ar trebui:

—

să fie în acord cu abordarea ciclului de viață a politicilor din domeniul educației, al învățării continue, din domeniul social și al ocupării forței de muncă;

| — | să fie adaptate, cu obiective clare și orientate către nevoi, și să aibă la bază accesul universal și nediscriminarea; |
| --- | --- |

—

să fie adaptate, cu obiective clare și orientate către nevoi, și să aibă la bază accesul universal și nediscriminarea;

| — | să se bazeze pe o abordare integrată și să aibă o natură participativă; |
| --- | --- |

—

să se bazeze pe o abordare integrată și să aibă o natură participativă;

| — | să respecte condițiile preliminare care sunt esențiale pentru a permite participarea fără a pune în pericol venitul minim; precum și |
| --- | --- |

—

să respecte condițiile preliminare care sunt esențiale pentru a permite participarea fără a pune în pericol venitul minim; precum și

| — | să meargă, având în vedere importanța circumstanțelor locale și regionale, în direcția eforturilor depuse în cadrul politicii de coeziune pentru a realiza coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

—

să meargă, având în vedere importanța circumstanțelor locale și regionale, în direcția eforturilor depuse în cadrul politicii de coeziune pentru a realiza coeziunea economică, socială și teritorială;

| 24. | solicită statelor membre să evalueze în mod sistematic impactul măsurilor de austeritate asupra grupurilor vulnerabile în cadrul politicilor de incluziune activă; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre să evalueze în mod sistematic impactul măsurilor de austeritate asupra grupurilor vulnerabile în cadrul politicilor de incluziune activă;

| 25. | invită statele membre să asigure calitatea serviciilor sociale pentru persoanele care pot beneficia de acestea, inclusiv disponibilitatea, accesibilitatea și menținerea tarifelor acestora la un nivel abordabil, îndeosebi în domeniile sănătății, îngrijirii pe termen lung, educației, locuințelor sociale, energiei, apei, transporturilor și comunicațiilor; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să asigure calitatea serviciilor sociale pentru persoanele care pot beneficia de acestea, inclusiv disponibilitatea, accesibilitatea și menținerea tarifelor acestora la un nivel abordabil, îndeosebi în domeniile sănătății, îngrijirii pe termen lung, educației, locuințelor sociale, energiei, apei, transporturilor și comunicațiilor;

| 26. | evidențiază necesitatea creșterii productivității prestării de servicii de îngrijire, a reducerii incidenței fragilității și handicapului, precum și a asigurării, pentru persoanele vârstnice, a posibilității de a duce în continuare o viață independentă, chiar și în cazul unor limitări funcționale; |
| --- | --- |

26.

evidențiază necesitatea creșterii productivității prestării de servicii de îngrijire, a reducerii incidenței fragilității și handicapului, precum și a asigurării, pentru persoanele vârstnice, a posibilității de a duce în continuare o viață independentă, chiar și în cazul unor limitări funcționale;

| 27. | invită statele membre să aibă în vedere introducerea unor tarife sociale prestabilite pentru grupurile vulnerabile în domenii cum ar fi energia, apa și transporturile publice; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să aibă în vedere introducerea unor tarife sociale prestabilite pentru grupurile vulnerabile în domenii cum ar fi energia, apa și transporturile publice;

| 28. | solicită implicarea activă a organizațiilor care reprezintă comunitățile marginalizate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de integrare a acestor comunități, cum ar fi strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020; |
| --- | --- |

28.

solicită implicarea activă a organizațiilor care reprezintă comunitățile marginalizate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de integrare a acestor comunități, cum ar fi strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020;

| 29. | regretă faptul că, în numeroase state membre, eforturile depuse în vederea integrării migranților sunt insuficiente; subliniază necesitatea de a investi în programe și servicii adecvate și în sisteme de informare eficiente cu privire la accesul la aceste programe, pentru a facilita integrarea migranților și a reduce riscul de excluziune socială; |
| --- | --- |

29.

regretă faptul că, în numeroase state membre, eforturile depuse în vederea integrării migranților sunt insuficiente; subliniază necesitatea de a investi în programe și servicii adecvate și în sisteme de informare eficiente cu privire la accesul la aceste programe, pentru a facilita integrarea migranților și a reduce riscul de excluziune socială;

| 30. | invită Comisia să elaboreze o foaie de parcurs concretă și detaliată pentru punerea în aplicare a unor strategii de incluziune activă; subliniază că această foaie de parcurs ar trebui să prevadă termene și obiective realiste, bazate pe indicatori specifici și pe un dialog detaliat între părțile interesate și să fie monitorizată îndeaproape prin intermediul metodei deschise de coordonare, punându-se la dispoziție instrumente și proceduri relevante în caz de neconformitate; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să elaboreze o foaie de parcurs concretă și detaliată pentru punerea în aplicare a unor strategii de incluziune activă; subliniază că această foaie de parcurs ar trebui să prevadă termene și obiective realiste, bazate pe indicatori specifici și pe un dialog detaliat între părțile interesate și să fie monitorizată îndeaproape prin intermediul metodei deschise de coordonare, punându-se la dispoziție instrumente și proceduri relevante în caz de neconformitate;

Combaterea sărăciei în rândul copiilor

| 31. | salută recomandarea Comisiei privind sărăcia în rândul copiilor, astfel cum a fost anunțată în Comunicarea sa intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”; reamintește, de asemenea, drepturile copilului consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

31.

salută recomandarea Comisiei privind sărăcia în rândul copiilor, astfel cum a fost anunțată în Comunicarea sa intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”; reamintește, de asemenea, drepturile copilului consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 32. | salută abordarea cuprinzătoare promovată în recomandare, care se bazează pe cei trei piloni – accesul la resurse adecvate, accesul la servicii de înaltă calitate și participarea în societate și la procesul decizional – și care recunoaște copiii ca fiind deținători de drepturi; |
| --- | --- |

32.

salută abordarea cuprinzătoare promovată în recomandare, care se bazează pe cei trei piloni – accesul la resurse adecvate, accesul la servicii de înaltă calitate și participarea în societate și la procesul decizional – și care recunoaște copiii ca fiind deținători de drepturi;

| 33. | reiterează faptul că toți copiii și tinerii au dreptul la educație, în conformitate cu Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, inclusiv copiii și tinerii care nu au permis de ședere în țările în care locuiesc; |
| --- | --- |

33.

reiterează faptul că toți copiii și tinerii au dreptul la educație, în conformitate cu Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, inclusiv copiii și tinerii care nu au permis de ședere în țările în care locuiesc;

| 34. | subliniază că lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor trebuie să se axeze mai degrabă pe prevenire și pe intervenție timpurie, decât pe reacție și că aceasta ar trebui să se bazeze pe principiul director al accesului egal la o educație a copiilor preșcolari și la servicii de îngrijire pentru copii de înaltă calitate; |
| --- | --- |

34.

subliniază că lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor trebuie să se axeze mai degrabă pe prevenire și pe intervenție timpurie, decât pe reacție și că aceasta ar trebui să se bazeze pe principiul director al accesului egal la o educație a copiilor preșcolari și la servicii de îngrijire pentru copii de înaltă calitate;

| 35. | încurajează, în acest context, acțiunile întreprinse cu scopul de a crea un număr tot mai mare de structuri dedicate copiilor, cum ar fi centrele de activități deschise atât în timpul perioadelor școlare, cât și al celor de vacanță, precum și activitățile culturale și sportive extrașcolare în cadrul cărora să se ofere mese; |
| --- | --- |

35.

încurajează, în acest context, acțiunile întreprinse cu scopul de a crea un număr tot mai mare de structuri dedicate copiilor, cum ar fi centrele de activități deschise atât în timpul perioadelor școlare, cât și al celor de vacanță, precum și activitățile culturale și sportive extrașcolare în cadrul cărora să se ofere mese;

| 36. | subliniază necesitatea unor resurse financiare corespunzătoare pentru aceste servicii, în special pentru politicile care sprijină familiile sărace și vulnerabile, cum ar fi familiile cu copii cu handicap, familiile monoparentale și familiile numeroase; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea unor resurse financiare corespunzătoare pentru aceste servicii, în special pentru politicile care sprijină familiile sărace și vulnerabile, cum ar fi familiile cu copii cu handicap, familiile monoparentale și familiile numeroase;

| 37. | subliniază importanța relației părinte-copil și a acordării sprijinului necesar părinților pentru a-i ajuta să își îndeplinească obligațiile parentale, prevenind astfel separarea copiilor de părinți și plasarea lor în structuri specifice ca urmare a sărăciei severe; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța relației părinte-copil și a acordării sprijinului necesar părinților pentru a-i ajuta să își îndeplinească obligațiile parentale, prevenind astfel separarea copiilor de părinți și plasarea lor în structuri specifice ca urmare a sărăciei severe;

Combaterea lipsei de adăpost

| 38. | salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind combaterea lipsei de adăpost; |
| --- | --- |

38.

salută documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind combaterea lipsei de adăpost;

| 39. | reamintește solicitarea Parlamentului privind întocmirea unei foi de parcurs detaliate referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE privind persoanele fără adăpost; |
| --- | --- |

39.

reamintește solicitarea Parlamentului privind întocmirea unei foi de parcurs detaliate referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE privind persoanele fără adăpost;

| 40. | subliniază că investițiile în locuințe sociale, pe lângă rolul esențial pe care îl joacă în atenuarea consecințelor sărăciei, ar trebui considerate o investiție socială care duce la crearea de locuri de muncă decente și la creștere durabilă pe termen lung; |
| --- | --- |

40.

subliniază că investițiile în locuințe sociale, pe lângă rolul esențial pe care îl joacă în atenuarea consecințelor sărăciei, ar trebui considerate o investiție socială care duce la crearea de locuri de muncă decente și la creștere durabilă pe termen lung;

| 41. | invită statele membre să elimine sarcinile administrative inutile care îngreunează procedura de solicitare a unei locuințe sociale, precum și orice discriminare împotriva minorităților sau a grupurilor vulnerabile, astfel încât să garanteze egalitatea de acces pentru toți; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să elimine sarcinile administrative inutile care îngreunează procedura de solicitare a unei locuințe sociale, precum și orice discriminare împotriva minorităților sau a grupurilor vulnerabile, astfel încât să garanteze egalitatea de acces pentru toți;

| 42. | reamintește că cheltuielile pentru energie reprezintă, de obicei, o parte importantă din cheltuielile unei gospodării și invită, prin urmare, statele membre să își consolideze politicile de sprijinire a eficienței energetice a gospodăriilor; |
| --- | --- |

42.

reamintește că cheltuielile pentru energie reprezintă, de obicei, o parte importantă din cheltuielile unei gospodării și invită, prin urmare, statele membre să își consolideze politicile de sprijinire a eficienței energetice a gospodăriilor;

| 43. | solicită statelor membre să pregătească programe speciale pentru persoanele fără adăpost, pe baza unor evaluări ale situațiilor locale, și să pună un accent deosebit pe locuințe și pe asistența pe termen lung pentru persoanele vulnerabile și pentru comunitățile marginalizate, în loc să se axeze exclusiv pe furnizarea de cazare temporară; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să pregătească programe speciale pentru persoanele fără adăpost, pe baza unor evaluări ale situațiilor locale, și să pună un accent deosebit pe locuințe și pe asistența pe termen lung pentru persoanele vulnerabile și pentru comunitățile marginalizate, în loc să se axeze exclusiv pe furnizarea de cazare temporară;

Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

| 44. | subliniază faptul că investițiile în ocuparea forței muncă în rândul tinerilor trebuie să reprezinte o componentă cheie a strategiilor naționale de investiții sociale; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că investițiile în ocuparea forței muncă în rândul tinerilor trebuie să reprezinte o componentă cheie a strategiilor naționale de investiții sociale;

| 45. | îndeamnă statele membre să ia măsuri energice pentru a combate șomajul din rândul tinerilor, în special prin acțiuni preventive care să vizeze abandonul școlar timpuriu sau părăsirea timpurie a sistemelor de formare ori a programelor de ucenicie (de exemplu, prin introducerea unui sistem educațional dual sau a altor tipuri de cadre la fel de eficiente) și să elaboreze strategii globale pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă statele membre să ia măsuri energice pentru a combate șomajul din rândul tinerilor, în special prin acțiuni preventive care să vizeze abandonul școlar timpuriu sau părăsirea timpurie a sistemelor de formare ori a programelor de ucenicie (de exemplu, prin introducerea unui sistem educațional dual sau a altor tipuri de cadre la fel de eficiente) și să elaboreze strategii globale pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare;

| 46. | subliniază faptul că investițiile sociale pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare ar reduce pierderile economice pe care le implică în prezent dezangajarea tinerilor de pe piața muncii, care este estimată de Eurofound la 153 miliarde EUR, respectiv 1,2 % din PIB-ul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că investițiile sociale pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare ar reduce pierderile economice pe care le implică în prezent dezangajarea tinerilor de pe piața muncii, care este estimată de Eurofound la 153 miliarde EUR, respectiv 1,2 % din PIB-ul Uniunii Europene;

| 47. | regretă faptul că actuala politică de investiții sociale nu pune îndeajuns accentul pe necesitatea alocării cu prioritate a resurselor în favoarea șomerilor pe termen lung, a șomerilor tineri și a lucrătorilor în vârstă expuși riscului de a deveni șomeri pe termen lung; |
| --- | --- |

47.

regretă faptul că actuala politică de investiții sociale nu pune îndeajuns accentul pe necesitatea alocării cu prioritate a resurselor în favoarea șomerilor pe termen lung, a șomerilor tineri și a lucrătorilor în vârstă expuși riscului de a deveni șomeri pe termen lung;

| 48. | ia act de faptul că investițiile sociale destinate tinerilor se pot concretiza printr-o gamă variată de forme, care includ: stabilirea de parteneriate între școli, centre de formare și întreprinderi locale sau regionale; oferirea de cursuri de formare și de programe de stagii de calitate și bine orientate pentru tineri; programe de formare profesională în cooperare cu întreprinderile; planuri de consiliere din partea angajaților cu vechime având drept scop recrutarea și formarea tinerilor la locul de muncă sau asigurarea unei mai tranziții mai armonioase de la educație la câmpul muncii; încurajarea participării tinerilor în societate și promovarea mobilității la nivel regional, european și internațional prin noi progrese în direcția recunoașterii reciproce a calificărilor și a competențelor; subliniază, de asemenea, faptul că investițiile sociale pot fi însoțite de stimulente eficiente, cum ar fi subvențiile pentru angajări sau contribuțiile la asigurarea socială destinate tinerilor, care vor garanta condiții de viață și de muncă decente, pentru ca angajatorii publici și privați să recruteze tineri, să investească atât în crearea unor locuri de muncă de calitate pentru tineri, cât și în formarea continuă a acestora și în îmbunătățirea competențelor lor pe perioada angajării și să sprijine spiritul antreprenorial al tinerilor; |
| --- | --- |

48.

ia act de faptul că investițiile sociale destinate tinerilor se pot concretiza printr-o gamă variată de forme, care includ: stabilirea de parteneriate între școli, centre de formare și întreprinderi locale sau regionale; oferirea de cursuri de formare și de programe de stagii de calitate și bine orientate pentru tineri; programe de formare profesională în cooperare cu întreprinderile; planuri de consiliere din partea angajaților cu vechime având drept scop recrutarea și formarea tinerilor la locul de muncă sau asigurarea unei mai tranziții mai armonioase de la educație la câmpul muncii; încurajarea participării tinerilor în societate și promovarea mobilității la nivel regional, european și internațional prin noi progrese în direcția recunoașterii reciproce a calificărilor și a competențelor; subliniază, de asemenea, faptul că investițiile sociale pot fi însoțite de stimulente eficiente, cum ar fi subvențiile pentru angajări sau contribuțiile la asigurarea socială destinate tinerilor, care vor garanta condiții de viață și de muncă decente, pentru ca angajatorii publici și privați să recruteze tineri, să investească atât în crearea unor locuri de muncă de calitate pentru tineri, cât și în formarea continuă a acestora și în îmbunătățirea competențelor lor pe perioada angajării și să sprijine spiritul antreprenorial al tinerilor;

| 49. | subliniază necesitatea intensificării coordonării sistemelor naționale de securitate socială, în special a sistemelor de pensii, în vederea încurajării mobilității; |
| --- | --- |

49.

subliniază necesitatea intensificării coordonării sistemelor naționale de securitate socială, în special a sistemelor de pensii, în vederea încurajării mobilității;

| 50. | subliniază necesitatea unor informații statistice care să fie comparabile între statele membre în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor și cheltuielile pentru tineri pe piața muncii; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea unor informații statistice care să fie comparabile între statele membre în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor și cheltuielile pentru tineri pe piața muncii;

Crearea de locuri de muncă și piețele muncii

| 51. | avertizează că măsurile de austeritate pot compromite calitatea locurilor de muncă și standardele de protecție socială, de sănătate și de siguranță și subliniază că acestea ar trebui, în consecință, să fie însoțite de măsuri care să vizeze menținerea unor standarde adecvate; |
| --- | --- |

51.

avertizează că măsurile de austeritate pot compromite calitatea locurilor de muncă și standardele de protecție socială, de sănătate și de siguranță și subliniază că acestea ar trebui, în consecință, să fie însoțite de măsuri care să vizeze menținerea unor standarde adecvate;

| 52. | evidențiază importanța învățării pe tot parcursul vieții în vederea consolidării capacității cetățenilor de a participa la viața societății și pe piața muncii până la vârsta legală de pensionare și, dacă doresc, chiar și ulterior acestei vârste; |
| --- | --- |

52.

evidențiază importanța învățării pe tot parcursul vieții în vederea consolidării capacității cetățenilor de a participa la viața societății și pe piața muncii până la vârsta legală de pensionare și, dacă doresc, chiar și ulterior acestei vârste;

| 53. | reiterează solicitarea adresată statelor membre de a adopta măsuri favorabile creării de locuri de muncă, ca parte a programelor lor de investiții sociale, cum ar fi inițierea reformelor privind impozitele percepute pe muncă care să stimuleze ocuparea forței de muncă, promovarea și sprijinirea activităților independente și a întreprinderilor nou-înființate, îmbunătățirea mediului de afaceri și facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare, transformarea muncii informale și nedeclarate într-o încadrare în muncă reglementată, crearea de stimulente care să crească nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul celor mai vulnerabile grupuri sociale, reforma piețelor muncii pentru a le conferi un grad mai ridicat de dinamism și de nediscriminare, integrarea flexisecurității și modernizarea sistemelor de stabilire a salariilor, pentru a le alinia la evoluția productivității; |
| --- | --- |

53.

reiterează solicitarea adresată statelor membre de a adopta măsuri favorabile creării de locuri de muncă, ca parte a programelor lor de investiții sociale, cum ar fi inițierea reformelor privind impozitele percepute pe muncă care să stimuleze ocuparea forței de muncă, promovarea și sprijinirea activităților independente și a întreprinderilor nou-înființate, îmbunătățirea mediului de afaceri și facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare, transformarea muncii informale și nedeclarate într-o încadrare în muncă reglementată, crearea de stimulente care să crească nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul celor mai vulnerabile grupuri sociale, reforma piețelor muncii pentru a le conferi un grad mai ridicat de dinamism și de nediscriminare, integrarea flexisecurității și modernizarea sistemelor de stabilire a salariilor, pentru a le alinia la evoluția productivității;

| 54. | subliniază necesitatea de a exploata potențialul de creare de locuri de muncă al sectoarelor novatoare în cadrul Strategiei Orizont 2020, cum ar fi economia durabilă fără emisii de dioxid de carbon, sănătatea și asistența socială și sectoarele digitale, culturale și creative, care ar trebui sprijinite prin realizarea investițiilor adecvate în noi competențe și prin instrumente de investiții sociale, valorificând conceptul specializării inteligente pentru a alinia punctele forte ale cercetării și inovării cu evoluțiile pieței; |
| --- | --- |

54.

subliniază necesitatea de a exploata potențialul de creare de locuri de muncă al sectoarelor novatoare în cadrul Strategiei Orizont 2020, cum ar fi economia durabilă fără emisii de dioxid de carbon, sănătatea și asistența socială și sectoarele digitale, culturale și creative, care ar trebui sprijinite prin realizarea investițiilor adecvate în noi competențe și prin instrumente de investiții sociale, valorificând conceptul specializării inteligente pentru a alinia punctele forte ale cercetării și inovării cu evoluțiile pieței;

| 55. | atrage atenția asupra faptului că respectarea principilor flexisecurității permite atât protecția socială adecvată a lucrătorilor, cât și accesul la formare și la dezvoltarea carierei, care fac posibilă dobândirea de noi competențe; |
| --- | --- |

55.

atrage atenția asupra faptului că respectarea principilor flexisecurității permite atât protecția socială adecvată a lucrătorilor, cât și accesul la formare și la dezvoltarea carierei, care fac posibilă dobândirea de noi competențe;

Antreprenoriatul social

| 56. | salută accentul pus pe antreprenoriatul social și pe accesul la microfinanțare pentru grupurile vulnerabile, printre altele; subliniază că acestea constituie elemente esențiale în contextul investițiilor sociale, prin faptul că permit crearea de noi locuri de muncă durabile și dezvoltarea economiei sociale și solidare și, totodată, oferă întreprinderilor sociale posibilitatea de a genera profituri și de a le reinvesti; |
| --- | --- |

56.

salută accentul pus pe antreprenoriatul social și pe accesul la microfinanțare pentru grupurile vulnerabile, printre altele; subliniază că acestea constituie elemente esențiale în contextul investițiilor sociale, prin faptul că permit crearea de noi locuri de muncă durabile și dezvoltarea economiei sociale și solidare și, totodată, oferă întreprinderilor sociale posibilitatea de a genera profituri și de a le reinvesti;

| 57. | subliniază necesitatea de a asigura o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate într-o perspectivă pe întreg cuprinsul vieții și de a pune accentul pe prevenție și pe reabilitare pentru a reduce incidența, a amâna apariția și a încetini sau răsturna cursul fragilității, al limitărilor funcționale și al handicapului; |
| --- | --- |

57.

subliniază necesitatea de a asigura o îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate într-o perspectivă pe întreg cuprinsul vieții și de a pune accentul pe prevenție și pe reabilitare pentru a reduce incidența, a amâna apariția și a încetini sau răsturna cursul fragilității, al limitărilor funcționale și al handicapului;

| 58. | regretă că în comunicare nu este subliniat rolul important al programului Grundtvig în prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale și în promovarea investițiilor sociale; invită Comisia să sensibilizeze cu privire la oportunitățile pe care le oferă programele de învățare pe tot parcursul vieții, educația și formarea profesională și invită statele membre să îmbunătățească calitatea și accesibilitatea acestora; |
| --- | --- |

58.

regretă că în comunicare nu este subliniat rolul important al programului Grundtvig în prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale și în promovarea investițiilor sociale; invită Comisia să sensibilizeze cu privire la oportunitățile pe care le oferă programele de învățare pe tot parcursul vieții, educația și formarea profesională și invită statele membre să îmbunătățească calitatea și accesibilitatea acestora;

| 59. | evidențiază rolul important pe care îl au instrumentele financiare ale Uniunii Europene și fondurile europene de antreprenoriat social în îmbunătățirea accesului întreprinderilor sociale la piețele financiare; |
| --- | --- |

59.

evidențiază rolul important pe care îl au instrumentele financiare ale Uniunii Europene și fondurile europene de antreprenoriat social în îmbunătățirea accesului întreprinderilor sociale la piețele financiare;

| 60. | invită Comisia să aibă în vedere introducerea unui cadru european comun în materie de publicare a datelor, care ar garanta o informare transparentă cu privire la investițiile în întreprinderile sociale din statele membre și ar încuraja presiunea exercitată de celelalte state; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să aibă în vedere introducerea unui cadru european comun în materie de publicare a datelor, care ar garanta o informare transparentă cu privire la investițiile în întreprinderile sociale din statele membre și ar încuraja presiunea exercitată de celelalte state;

| 61. | subliniază faptul că RSI ar trebui să se concentreze atât asupra standardelor de mediu, cât și asupra celor sociale, pentru a garanta un comportament responsabil din partea societăților; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că RSI ar trebui să se concentreze atât asupra standardelor de mediu, cât și asupra celor sociale, pentru a garanta un comportament responsabil din partea societăților;

Dimensiunea de gen

| 62. | salută faptul că dimensiunea de gen este inclusă în Comunicarea Comisiei privind strategiile de investiții sociale; |
| --- | --- |

62.

salută faptul că dimensiunea de gen este inclusă în Comunicarea Comisiei privind strategiile de investiții sociale;

| 63. | subliniază faptul că oferta de servicii de calitate de îngrijire a copiilor și de alte structuri de îngrijire joacă un rol crucial, deoarece le permite femeilor să pătrundă pe piața muncii și să lucreze cu normă întreagă; solicită statelor membre să organizeze într-o măsură suficientă servicii de îngrijire a copiilor și alte tipuri de structuri de îngrijire care să permită participarea ambilor părinți pe piața muncii, cu atât mai mult cu cât, în prezent, disponibilitatea locurilor din cadrul centrelor de îngrijire a copiilor este mai degrabă inegală de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

63.

subliniază faptul că oferta de servicii de calitate de îngrijire a copiilor și de alte structuri de îngrijire joacă un rol crucial, deoarece le permite femeilor să pătrundă pe piața muncii și să lucreze cu normă întreagă; solicită statelor membre să organizeze într-o măsură suficientă servicii de îngrijire a copiilor și alte tipuri de structuri de îngrijire care să permită participarea ambilor părinți pe piața muncii, cu atât mai mult cu cât, în prezent, disponibilitatea locurilor din cadrul centrelor de îngrijire a copiilor este mai degrabă inegală de la un stat membru la altul;

| 64. | subscrie la apelul lansat de Comisie către statele membre de a investi în servicii, cum ar fi centrele de îngrijire a copiilor, locurile în școli cu program prelungit și centrele de îngrijire a persoanelor în vârstă, care să fie accesibile, să funcționeze cu program complet și la un înalt nivel de calitate, precum și acordarea de sprijin persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire, servicii care contribuie la promovarea egalității de gen, promovează un echilibru mai bun între viața personală și cea profesională pentru bărbați și femei (inclusiv concediul de paternitate pentru bărbați) și creează un cadru care oferă posibilitatea integrării sau reintegrării pe piața muncii, garantând totodată remunerarea egală între bărbați și femei pentru munca egală prestată; |
| --- | --- |

64.

subscrie la apelul lansat de Comisie către statele membre de a investi în servicii, cum ar fi centrele de îngrijire a copiilor, locurile în școli cu program prelungit și centrele de îngrijire a persoanelor în vârstă, care să fie accesibile, să funcționeze cu program complet și la un înalt nivel de calitate, precum și acordarea de sprijin persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire, servicii care contribuie la promovarea egalității de gen, promovează un echilibru mai bun între viața personală și cea profesională pentru bărbați și femei (inclusiv concediul de paternitate pentru bărbați) și creează un cadru care oferă posibilitatea integrării sau reintegrării pe piața muncii, garantând totodată remunerarea egală între bărbați și femei pentru munca egală prestată;

| 65. | reiterează importanța unor sisteme educaționale care să țină seama de dimensiunea de gen și să le ofere copiilor posibilitatea de a-și descoperi talentele, evitând astfel segregarea de gen pe termen lung pe piața muncii; |
| --- | --- |

65.

reiterează importanța unor sisteme educaționale care să țină seama de dimensiunea de gen și să le ofere copiilor posibilitatea de a-și descoperi talentele, evitând astfel segregarea de gen pe termen lung pe piața muncii;

| 66. | invită statele membre să respecte și să promoveze egalitatea de gen, ca parte a politicilor lor naționale și a programelor naționale de reformă (PNR); |
| --- | --- |

66.

invită statele membre să respecte și să promoveze egalitatea de gen, ca parte a politicilor lor naționale și a programelor naționale de reformă (PNR);

Fondurile UE

| 67. | subliniază rolul esențial pe care îl joacă coeziunea socială și fondurile structurale în promovarea investițiilor sociale; subliniază, în acest context, contribuția importantă a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) la prevenirea sărăciei în rândul lucrătorilor afectați de criză și cea a Instrumentului european de microfinanțare „Progress” la sprijinirea spiritului antreprenorial prin formare, reconversie profesională și măsuri în favoarea forței de muncă vizând reinserția lucrătorilor în viața profesională; |
| --- | --- |

67.

subliniază rolul esențial pe care îl joacă coeziunea socială și fondurile structurale în promovarea investițiilor sociale; subliniază, în acest context, contribuția importantă a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) la prevenirea sărăciei în rândul lucrătorilor afectați de criză și cea a Instrumentului european de microfinanțare „Progress” la sprijinirea spiritului antreprenorial prin formare, reconversie profesională și măsuri în favoarea forței de muncă vizând reinserția lucrătorilor în viața profesională;

| 68. | subliniază faptul că fondurile structurale ar trebui să se concentreze asupra unor domenii prioritare care au un impact clar în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă și asupra cărora se propune să se axeze politica de coeziune; |
| --- | --- |

68.

subliniază faptul că fondurile structurale ar trebui să se concentreze asupra unor domenii prioritare care au un impact clar în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă și asupra cărora se propune să se axeze politica de coeziune;

| 69. | subliniază faptul că Fondul social european ar trebui să se orienteze mai clar asupra unor măsuri active, care răspund efectiv nevoilor angajatorilor; |
| --- | --- |

69.

subliniază faptul că Fondul social european ar trebui să se orienteze mai clar asupra unor măsuri active, care răspund efectiv nevoilor angajatorilor;

| 70. | salută accentul pus de Comisie pe Fondul social european, în calitate de principal instrument menit să încurajeze investițiile sociale; sprijină cu fermitate, în acest sens, faptul că cel puțin 25 % din finanțările destinate politicii de coeziune sunt alocate FSE și că 20 % din creditele alocate FSE în fiecare stat membru sunt destinate promovării incluziunii sociale și combaterii sărăciei; |
| --- | --- |

70.

salută accentul pus de Comisie pe Fondul social european, în calitate de principal instrument menit să încurajeze investițiile sociale; sprijină cu fermitate, în acest sens, faptul că cel puțin 25 % din finanțările destinate politicii de coeziune sunt alocate FSE și că 20 % din creditele alocate FSE în fiecare stat membru sunt destinate promovării incluziunii sociale și combaterii sărăciei;

| 71. | invită statele membre să se asigure că cadrul financiar multianual 2014-2020 dispune de resursele bugetare necesare pentru a stimula și sprijini investițiile sociale în UE; |
| --- | --- |

71.

invită statele membre să se asigure că cadrul financiar multianual 2014-2020 dispune de resursele bugetare necesare pentru a stimula și sprijini investițiile sociale în UE;

| 72. | solicită, cu titlu de urgență, acordarea în avans a celor 6 miliarde EUR alocate pentru noua Inițiativă privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în primii ani ai cadrului financiar multianual, pentru a soluționa problema șomajului din rândul tinerilor și pentru a pune în aplicare garanțiile pentru tineret; subliniază faptul că, potrivit estimărilor realizate de OIM, costurile punerii în aplicare a garanțiilor pentru tineret în zona euro se ridică la 21 de miliarde EUR; solicită, prin urmare, ca alocarea să fie revizuită prin majorare cu ocazia revizuirii cadrului financiar multianual; salută extinderea grupului eligibil pentru garanția pentru tineret la persoanele cu vârste de sub 30 de ani; |
| --- | --- |

72.

solicită, cu titlu de urgență, acordarea în avans a celor 6 miliarde EUR alocate pentru noua Inițiativă privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în primii ani ai cadrului financiar multianual, pentru a soluționa problema șomajului din rândul tinerilor și pentru a pune în aplicare garanțiile pentru tineret; subliniază faptul că, potrivit estimărilor realizate de OIM, costurile punerii în aplicare a garanțiilor pentru tineret în zona euro se ridică la 21 de miliarde EUR; solicită, prin urmare, ca alocarea să fie revizuită prin majorare cu ocazia revizuirii cadrului financiar multianual; salută extinderea grupului eligibil pentru garanția pentru tineret la persoanele cu vârste de sub 30 de ani;

| 73. | salută intenția Comisiei de a analiza utilizarea unor noi instrumente financiare pentru a spori efectul de pârghie al investițiilor sociale publice; invită Comisia să facă propuneri mai detaliate cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

73.

salută intenția Comisiei de a analiza utilizarea unor noi instrumente financiare pentru a spori efectul de pârghie al investițiilor sociale publice; invită Comisia să facă propuneri mai detaliate cu privire la această chestiune;

Dimensiunea socială a UEM

| 74. | consideră că disciplina bugetară din zona euro nu ar trebui evaluată doar în funcție de indicatori fiscali și macroeconomici, ci că, în completarea acestei evaluări, ar trebui să vină, în egală măsură, indicatori privind ocuparea forței de muncă și indicatori sociali, precum și rapoartele privind stadiul reformelor structurale, pentru a se asigura un nivel corespunzător și eficient al investițiilor sociale și, prin urmare, sustenabilitatea modelului social european unei Uniuni Europene sociale într-o perspectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

74.

consideră că disciplina bugetară din zona euro nu ar trebui evaluată doar în funcție de indicatori fiscali și macroeconomici, ci că, în completarea acestei evaluări, ar trebui să vină, în egală măsură, indicatori privind ocuparea forței de muncă și indicatori sociali, precum și rapoartele privind stadiul reformelor structurale, pentru a se asigura un nivel corespunzător și eficient al investițiilor sociale și, prin urmare, sustenabilitatea modelului social european unei Uniuni Europene sociale într-o perspectivă pe termen lung;

| 75. | îndeamnă Comisia ca, în momentul în care analizează posibilitățile de consolidare a dimensiunii sociale a unei uniuni economice și monetare autentice, să abordeze nevoile statelor membre legate de investițiile publice, îndeosebi cele legate de obiectivele sociale și educaționale incluse în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

75.

îndeamnă Comisia ca, în momentul în care analizează posibilitățile de consolidare a dimensiunii sociale a unei uniuni economice și monetare autentice, să abordeze nevoile statelor membre legate de investițiile publice, îndeosebi cele legate de obiectivele sociale și educaționale incluse în Strategia Europa 2020;

| 76. | reiterează faptul că un pachet social pentru Europa ar trebui să promoveze:






  — | garanția că instituirea unei guvernări economice europene este completată printr-o guvernare socială mai eficientă, bazată pe un respect total față de autonomia partenerilor sociali și pe importanța dialogului social tripartit; |
| --- | --- | --- |

76.

reiterează faptul că un pachet social pentru Europa ar trebui să promoveze:

—

garanția că instituirea unei guvernări economice europene este completată printr-o guvernare socială mai eficientă, bazată pe un respect total față de autonomia partenerilor sociali și pe importanța dialogului social tripartit;

| — | definirea instrumentele destinate introducerii rapide a unei garanții europene pentru tineret; un cadru de calitate pentru stagii și perioadele de ucenicie; servicii publice satisfăcătoare și accesibile; un nivel decent de salarizare, prevăzând venituri minime naționale care să evite sărăcia persoanelor încadrate în muncă; protecția socială și transferabilitatea drepturilor la pensie; accesul la locuințe sociale adecvate și la un preț acceptabil; un nivel minim de protecție socială care să garanteze egalitatea de acces la servicii de sănătate de bază, indiferent de venituri; punerea în aplicare a unui protocol social de apărare a drepturilor sociale și de muncă fundamentale; egalitatea de remunerare între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală, precum și o strategie reînnoită în materie de sănătate și siguranță; |
| --- | --- |

—

definirea instrumentele destinate introducerii rapide a unei garanții europene pentru tineret; un cadru de calitate pentru stagii și perioadele de ucenicie; servicii publice satisfăcătoare și accesibile; un nivel decent de salarizare, prevăzând venituri minime naționale care să evite sărăcia persoanelor încadrate în muncă; protecția socială și transferabilitatea drepturilor la pensie; accesul la locuințe sociale adecvate și la un preț acceptabil; un nivel minim de protecție socială care să garanteze egalitatea de acces la servicii de sănătate de bază, indiferent de venituri; punerea în aplicare a unui protocol social de apărare a drepturilor sociale și de muncă fundamentale; egalitatea de remunerare între lucrătorii de sex masculin și cei de sex feminin pentru aceeași muncă sau pentru o muncă de valoare egală, precum și o strategie reînnoită în materie de sănătate și siguranță;

| — | o nouă inițiativă legislativă privind dreptul parlamentelor naționale de a solicita o inițiativă legislativă din partea Comisiei sub formă de „carte verde”, în temeiul articolului 352 din TFUE; |
| --- | --- |

—

o nouă inițiativă legislativă privind dreptul parlamentelor naționale de a solicita o inițiativă legislativă din partea Comisiei sub formă de „carte verde”, în temeiul articolului 352 din TFUE;

| — | acordarea, printr-o modificare a tratatului, de noi drepturi în favoarea parlamentelor naționale de a solicita o inițiativă legislativă din partea Comisiei sub formă de „carte verde”; |
| --- | --- |

—

acordarea, printr-o modificare a tratatului, de noi drepturi în favoarea parlamentelor naționale de a solicita o inițiativă legislativă din partea Comisiei sub formă de „carte verde”;

| — | garantarea resurselor necesare pentru investiții sociale, inclusiv alocarea către FSE a 25 % din fondurile destinate politicii de coeziune; |
| --- | --- |

—

garantarea resurselor necesare pentru investiții sociale, inclusiv alocarea către FSE a 25 % din fondurile destinate politicii de coeziune;

| 77. | solicită statelor membre în care minorități de blocare nejustificate împiedică realizarea progreselor necesare să extindă principiul de cooperare consolidată la politicile sociale și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

77.

solicită statelor membre în care minorități de blocare nejustificate împiedică realizarea progreselor necesare să extindă principiul de cooperare consolidată la politicile sociale și de ocupare a forței de muncă;

o

o o

| 78. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

78.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  JO L 59, 2.3.2013, p. 5.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0053.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0260.

(4)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 87.

(5)  JO C 248, 25.8.2011, p. 130.

(6)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 57.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0224.

(8)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

(9)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0092.

(11)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 65.

(12)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 11.

(13)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 112.

(14)  Raport A7-0250/2012 al Comisiei Parlamentului pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0429.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0050.

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0419.

(18)  http://europa.eu/rapid/press-release_STAT-13-28_en.htm?locale=en

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/79 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/79

---

P7_TA(2013)0267

Politica regională ca parte a unor sisteme mai ample de sprijin din partea statului

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la politica regională ca parte a unor sisteme mai ample de ajutoare de stat (2013/2104(INI))

(2016/C 065/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 174 și următoarele din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care stabilesc obiectivul coeziunii economice, sociale și teritoriale și definesc instrumentele financiare structurale necesare pentru atingerea acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 și următoarele din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care stabilesc obiectivul coeziunii economice, sociale și teritoriale și definesc instrumentele financiare structurale necesare pentru atingerea acestuia,

| — | având în vedere articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din TFUE, care prevăd eligibilitatea ajutoarelor de stat regionale pentru promovarea dezvoltării economice a anumitor zone defavorizate din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din TFUE, care prevăd eligibilitatea ajutoarelor de stat regionale pentru promovarea dezvoltării economice a anumitor zone defavorizate din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (COM(2012)0496), astfel cum a fost modificată (COM(2013)0146), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (COM(2012)0496), astfel cum a fost modificată (COM(2013)0146),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la modernizarea ajutoarelor de stat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la modernizarea ajutoarelor de stat (1),

| — | având în vedere Avizul nr. 2232/2012 din 1 februarie 2013 al Comitetului Regiunilor referitor la orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. 2232/2012 din 1 februarie 2013 al Comitetului Regiunilor referitor la orientările privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European INT/653 din 26 martie 2013 privind piața internă și ajutoarele de stat regionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European INT/653 din 26 martie 2013 privind piața internă și ajutoarele de stat regionale,

| — | având în vedere Liniile directoare ale Comisiei privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Liniile directoare ale Comisiei privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2012 intitulată „Modernizarea ajutoarelor de stat în UE” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2012 intitulată „Modernizarea ajutoarelor de stat în UE” (COM(2012)0209),

| — | având în vedere decizia Comisiei C(2012)7542 în cazul SA 33243 Jornal de Madeira, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comisiei C(2012)7542 în cazul SA 33243 Jornal de Madeira,

| — | având în vedere „Documentul serviciilor DG Concurență ce conține proiectul de orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020”, întocmit de Comisie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Documentul serviciilor DG Concurență ce conține proiectul de orientări privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020”, întocmit de Comisie (3),

| — | având în vedere punctul 57 din Concluziile Consiliului European privind cadrul financiar multianual (7–8 februarie 2013 – Ajutoarele regionale) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 57 din Concluziile Consiliului European privind cadrul financiar multianual (7–8 februarie 2013 – Ajutoarele regionale) (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 1998 adresată statelor membre cu privire la legăturile dintre politica regională și politica din domeniul concurenței – consolidarea concentrării și coerenței acestora (COM(1998)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1998 adresată statelor membre cu privire la legăturile dintre politica regională și politica din domeniul concurenței – consolidarea concentrării și coerenței acestora (COM(1998)0673),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauzele conexate T-443/08, T-455/08T, Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig/Halle/Comisia, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauzele conexate T-443/08, T-455/08T, Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig/Halle/Comisia,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa” (COM(2008)0394),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0204/2013),

| A. | întrucât Comisia derulează un proces de modernizare a ajutoarelor de stat (MAS) prin care se urmărește stimularea creșterii economice, abordarea prioritară a cazurilor importante și simplificarea, fluidizarea și accelerarea punerii în aplicare a normelor relevante; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia derulează un proces de modernizare a ajutoarelor de stat (MAS) prin care se urmărește stimularea creșterii economice, abordarea prioritară a cazurilor importante și simplificarea, fluidizarea și accelerarea punerii în aplicare a normelor relevante;

| B. | întrucât temeiul juridic al noilor propuneri, astfel cum se prevede la articolul 109 din TFUE, prevede doar consultarea Parlamentului, și nu procedura legislativă ordinară; întrucât Parlamentul nu are niciun cuvânt de spus în adoptarea orientărilor referitoare la ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât temeiul juridic al noilor propuneri, astfel cum se prevede la articolul 109 din TFUE, prevede doar consultarea Parlamentului, și nu procedura legislativă ordinară; întrucât Parlamentul nu are niciun cuvânt de spus în adoptarea orientărilor referitoare la ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020;

| C. | întrucât nu s-a încheiat încă procedura legislativă ordinară referitoare la pachetul legislativ din domeniul politicii de coeziune privind fondurile structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât nu s-a încheiat încă procedura legislativă ordinară referitoare la pachetul legislativ din domeniul politicii de coeziune privind fondurile structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020;

| D. | întrucât, cel mai frecvent, sistemele de ajutor de stat se materializează în granturi și subvenții, deduceri fiscale, scutiri, stimulente, credite preferențiale, garanții, rate preferențiale ale dobânzii și aporturi la capitalul propriu din partea autorităților naționale, regionale și locale și din partea entităților controlate de stat, precum și într-o varietate tot mai mare de parteneriate de tip public-privat; |
| --- | --- |

D.

întrucât, cel mai frecvent, sistemele de ajutor de stat se materializează în granturi și subvenții, deduceri fiscale, scutiri, stimulente, credite preferențiale, garanții, rate preferențiale ale dobânzii și aporturi la capitalul propriu din partea autorităților naționale, regionale și locale și din partea entităților controlate de stat, precum și într-o varietate tot mai mare de parteneriate de tip public-privat;

| E. | întrucât există o serie de norme și orientări privind ajutoarele de stat care se aplică la nivel regional, sectorial sau orizontal, iar alegerea tipului de ajutor aplicat aparține, într-o anumită măsură, statelor membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât există o serie de norme și orientări privind ajutoarele de stat care se aplică la nivel regional, sectorial sau orizontal, iar alegerea tipului de ajutor aplicat aparține, într-o anumită măsură, statelor membre;

| F. | întrucât, potrivit Comisiei, scopul orientărilor sale referitoare la ajutoarele regionale (OAR) este de a promova o piață unică competitivă și coerentă, minimizând, totodată, efectele de denaturare a concurenței implicate de ajutoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Comisiei, scopul orientărilor sale referitoare la ajutoarele regionale (OAR) este de a promova o piață unică competitivă și coerentă, minimizând, totodată, efectele de denaturare a concurenței implicate de ajutoare;

| G. | întrucât ajutoarele de stat ar trebui să completeze și să fie coerente cu obiectivele altor politici ale UE, în special ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

G.

întrucât ajutoarele de stat ar trebui să completeze și să fie coerente cu obiectivele altor politici ale UE, în special ale politicii de coeziune;

| H. | întrucât aplicarea și interpretarea normelor privind ajutoarele de stat depind, într-o mare măsură, și de jurisprudența Curții de Justiție; |
| --- | --- |

H.

întrucât aplicarea și interpretarea normelor privind ajutoarele de stat depind, într-o mare măsură, și de jurisprudența Curții de Justiție;

| I. | întrucât existența unui mecanism care să asigure aplicarea și utilizarea eficace a ajutoarelor de stat în UE este una dintre condițiile ex ante generale prevăzute în pachetul de propuneri normative privind politica de coeziune pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

I.

întrucât existența unui mecanism care să asigure aplicarea și utilizarea eficace a ajutoarelor de stat în UE este una dintre condițiile ex ante generale prevăzute în pachetul de propuneri normative privind politica de coeziune pentru perioada 2014-2020;

| J. | întrucât impactul ex post al ajutoarelor de stat și al controlului ajutoarelor de stat asupra statelor membre, regiunilor și autorităților locale, dar și asupra întreprinderilor, piețelor și economiei globale nu a fost evaluat suficient, după cum menționează Curtea de Conturi în raportul său intitulat „Procedurile Comisiei asigură o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?” (5); |
| --- | --- |

J.

întrucât impactul ex post al ajutoarelor de stat și al controlului ajutoarelor de stat asupra statelor membre, regiunilor și autorităților locale, dar și asupra întreprinderilor, piețelor și economiei globale nu a fost evaluat suficient, după cum menționează Curtea de Conturi în raportul său intitulat „Procedurile Comisiei asigură o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?” (5);

| K. | întrucât temerile legate de sarcinile administrative reprezintă principala preocupare a beneficiarilor în raport cu normele privind ajutoarele de stat sau politica de coeziune, |
| --- | --- |

K.

întrucât temerile legate de sarcinile administrative reprezintă principala preocupare a beneficiarilor în raport cu normele privind ajutoarele de stat sau politica de coeziune,

Coordonarea normelor privind ajutoarele de stat și a politicii de coeziune

| 1. | salută proiectul de orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 ca parte integrantă a programului de modernizare a ajutoarelor de stat (MAS); își reafirmă sprijinul pentru o abordare în care regulile de compatibilitate pentru evaluarea ajutoarelor de stat să se bazeze pe principii comune și să fie coerente cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (6) (GBER) și diversele orientări; favorizează adoptarea unor norme mai simple, previzibile și mai eficace privind controlul și aplicarea ajutoarelor de stat, bazate pe o analiză economică solidă; |
| --- | --- |

1.

salută proiectul de orientări ale Comisiei privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2014-2020 ca parte integrantă a programului de modernizare a ajutoarelor de stat (MAS); își reafirmă sprijinul pentru o abordare în care regulile de compatibilitate pentru evaluarea ajutoarelor de stat să se bazeze pe principii comune și să fie coerente cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (6) (GBER) și diversele orientări; favorizează adoptarea unor norme mai simple, previzibile și mai eficace privind controlul și aplicarea ajutoarelor de stat, bazate pe o analiză economică solidă;

| 2. | consideră că punerea în aplicare a politicii de coeziune și a normelor privind sistemele de ajutoare de stat ca măsură de consolidare a investițiilor locale și regionale și a parteneriatelor de tip public-privat este deosebit de importantă pentru promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, a dezvoltării regionale și locale, a creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii și a creării de locuri de muncă; își exprimă, totuși, preocuparea cu privire la existența coerenței între normele privind ajutoarele de stat și utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene; îndeamnă, așadar, Comisia să asigure coerența MAS cu reglementările privind politica de coeziune pentru perioada 2014-2020, astfel încât să nu existe variații majore în tratarea zonelor care aparțin aceleiași categorii de regiuni în cadrul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

2.

consideră că punerea în aplicare a politicii de coeziune și a normelor privind sistemele de ajutoare de stat ca măsură de consolidare a investițiilor locale și regionale și a parteneriatelor de tip public-privat este deosebit de importantă pentru promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, a dezvoltării regionale și locale, a creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii și a creării de locuri de muncă; își exprimă, totuși, preocuparea cu privire la existența coerenței între normele privind ajutoarele de stat și utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene; îndeamnă, așadar, Comisia să asigure coerența MAS cu reglementările privind politica de coeziune pentru perioada 2014-2020, astfel încât să nu existe variații majore în tratarea zonelor care aparțin aceleiași categorii de regiuni în cadrul politicii de coeziune;

| 3. | regretă faptul că articolul 109 din TFUE – temeiul din tratat care permite reglementarea și, indirect, GBER – prevede doar consultarea Parlamentului, nu codecizia; consideră că acest deficit democratic nu poate fi tolerat; propune ca acest deficit să fie eliminat cât mai curând posibil, prin acorduri interinstituționale în domeniul politicii privind concurența, și să fie corectat cu ocazia următoarei modificări a tratatului; observă că proiectul Comisiei pentru o Uniune economică și monetară mai strânsă prevede propuneri de modificare a tratatului până în 2014; consideră că o asemenea propunere ar trebui să includă, printre altele, o propunere specifică de modificare a articolului 109 din TFUE pentru ca regulamentele menționate la articolul respectiv să fie adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că articolul 109 din TFUE – temeiul din tratat care permite reglementarea și, indirect, GBER – prevede doar consultarea Parlamentului, nu codecizia; consideră că acest deficit democratic nu poate fi tolerat; propune ca acest deficit să fie eliminat cât mai curând posibil, prin acorduri interinstituționale în domeniul politicii privind concurența, și să fie corectat cu ocazia următoarei modificări a tratatului; observă că proiectul Comisiei pentru o Uniune economică și monetară mai strânsă prevede propuneri de modificare a tratatului până în 2014; consideră că o asemenea propunere ar trebui să includă, printre altele, o propunere specifică de modificare a articolului 109 din TFUE pentru ca regulamentele menționate la articolul respectiv să fie adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară;

| 4. | încurajează Comisia să emită în continuare orientări neobligatorii în domeniul politicii privind concurența, mai ales referitoare la ajutoarele de stat, ținând cont în mod corespunzător de jurisprudența existență a Curții de Justiție, pentru a asigura o anumită securitate juridică părților interesate; |
| --- | --- |

4.

încurajează Comisia să emită în continuare orientări neobligatorii în domeniul politicii privind concurența, mai ales referitoare la ajutoarele de stat, ținând cont în mod corespunzător de jurisprudența existență a Curții de Justiție, pentru a asigura o anumită securitate juridică părților interesate;

| 5. | subliniază faptul că rolul principal al controlului ajutoarelor de stat este să asigure condiții de concurență echitabile în cadrul unei piețe interne competitive și coerente; sprijină pe deplin obiectivul global al MAS de a adapta normele privind ajutoarele de stat la nevoia de a promova creșterea economică în UE; observă că este deosebit de oportun să se promoveze creșterea economică în regiunile cele mai defavorizate ale EU, reducându-se la minimum efectele de denaturare a concurenței implicate de ajutoare în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că rolul principal al controlului ajutoarelor de stat este să asigure condiții de concurență echitabile în cadrul unei piețe interne competitive și coerente; sprijină pe deplin obiectivul global al MAS de a adapta normele privind ajutoarele de stat la nevoia de a promova creșterea economică în UE; observă că este deosebit de oportun să se promoveze creșterea economică în regiunile cele mai defavorizate ale EU, reducându-se la minimum efectele de denaturare a concurenței implicate de ajutoare în cadrul pieței interne;

| 6. | subliniază că normele privind ajutoarele de stat și obiectivele politicii de coeziune ar trebui să conducă la îmbunătățirea situației regiunilor și a zonelor celor mai defavorizate și că procesul MAS trebuie să reflecte obiectivele coeziunii în ansamblul UE, și anume să contribuie la dezvoltarea durabilă a regiunilor și să sporească bunăstarea; consideră că modernizarea normelor în materie de concurență trebuie să se bazeze pe înțelegerea impactului lor la nivel subnațional; |
| --- | --- |

6.

subliniază că normele privind ajutoarele de stat și obiectivele politicii de coeziune ar trebui să conducă la îmbunătățirea situației regiunilor și a zonelor celor mai defavorizate și că procesul MAS trebuie să reflecte obiectivele coeziunii în ansamblul UE, și anume să contribuie la dezvoltarea durabilă a regiunilor și să sporească bunăstarea; consideră că modernizarea normelor în materie de concurență trebuie să se bazeze pe înțelegerea impactului lor la nivel subnațional;

| 7. | solicită Comisiei să garanteze că măsurile de promovare a unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii prin intermediul ajutoarelor de stat sunt aplicate în condiții de coerență globală cu strategii credibile de consolidare bugetară pe termen lung; sugerează Comisiei să aibă în vedere într-o mai mare măsură legăturile dintre politicile privind ajutoarele de stat și supravegherea bugetară atunci când elaborează recomandările specifice fiecărei țări și solicită statelor membre să țină cont de aceste legături atunci când elaborează programele lor de stabilitate și de convergență și programele lor naționale de reformă; subliniază necesitatea unei simplificări a normelor și a unor ajutoare de stat mai puține, dar mai bine direcționate, ținând cont de faptul că ajutoarele de stat sunt concepute ca o excepție, și nu ca o regulă; subliniază necesitatea de a preveni și de a evita participarea statelor membre la o cursă a subvențiilor, în special în această perioadă de constrângeri bugetare importante din întreaga UE; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să garanteze că măsurile de promovare a unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii prin intermediul ajutoarelor de stat sunt aplicate în condiții de coerență globală cu strategii credibile de consolidare bugetară pe termen lung; sugerează Comisiei să aibă în vedere într-o mai mare măsură legăturile dintre politicile privind ajutoarele de stat și supravegherea bugetară atunci când elaborează recomandările specifice fiecărei țări și solicită statelor membre să țină cont de aceste legături atunci când elaborează programele lor de stabilitate și de convergență și programele lor naționale de reformă; subliniază necesitatea unei simplificări a normelor și a unor ajutoare de stat mai puține, dar mai bine direcționate, ținând cont de faptul că ajutoarele de stat sunt concepute ca o excepție, și nu ca o regulă; subliniază necesitatea de a preveni și de a evita participarea statelor membre la o cursă a subvențiilor, în special în această perioadă de constrângeri bugetare importante din întreaga UE;

| 8. | consideră că ajutoarele regionale pot juca un rol eficace numai dacă sunt utilizate moderat și proporțional, respectiv dacă sunt concentrate în regiunile cele mai defavorizate ale UE, unde este cea mai mare nevoie de ele; subliniază contribuția structurală a ajutoarelor la dezvoltarea regională, în special în contextul actual de criză economică profundă; invită Comisia să admită faptul că criteriul crizei, și anume „perturbările grave ale economiei unui stat membru” se aplică în continuare în economia reală, precum și în sectorul financiar, și să clarifice și să uniformizeze criteriile pentru efectuarea acestei evaluări; |
| --- | --- |

8.

consideră că ajutoarele regionale pot juca un rol eficace numai dacă sunt utilizate moderat și proporțional, respectiv dacă sunt concentrate în regiunile cele mai defavorizate ale UE, unde este cea mai mare nevoie de ele; subliniază contribuția structurală a ajutoarelor la dezvoltarea regională, în special în contextul actual de criză economică profundă; invită Comisia să admită faptul că criteriul crizei, și anume „perturbările grave ale economiei unui stat membru” se aplică în continuare în economia reală, precum și în sectorul financiar, și să clarifice și să uniformizeze criteriile pentru efectuarea acestei evaluări;

| 9. | constată că există o marjă de suprapunere între fondurile structurale ale politicii de coeziune și ajutoarele de stat pentru întreprinderi; evidențiază că o parte considerabilă a cheltuielilor din cadrul politicii de coeziune a UE din perioada 2014-2020 intră sub incidența GBER, și că, în acest context, sunt relevante nu doar OAR, ci și alte orientări cu caracter orizontal sau sectorial; constată că toate aceste instrumente de ajutoare de stat trebuie să fie armonizate atât între ele, cât și cu obiectivele politicii de coeziune, și că toate aceste norme ar trebui să asigure, în ultimă instanță, o cheltuire eficace a banilor publici și să promoveze creșterea; |
| --- | --- |

9.

constată că există o marjă de suprapunere între fondurile structurale ale politicii de coeziune și ajutoarele de stat pentru întreprinderi; evidențiază că o parte considerabilă a cheltuielilor din cadrul politicii de coeziune a UE din perioada 2014-2020 intră sub incidența GBER, și că, în acest context, sunt relevante nu doar OAR, ci și alte orientări cu caracter orizontal sau sectorial; constată că toate aceste instrumente de ajutoare de stat trebuie să fie armonizate atât între ele, cât și cu obiectivele politicii de coeziune, și că toate aceste norme ar trebui să asigure, în ultimă instanță, o cheltuire eficace a banilor publici și să promoveze creșterea;

| 10. | constată importanța GBER în cadrul întregului proces MAS, întrucât o exceptare pe categorii de ajutoare de la cerințele de notificare poate reduce semnificativ sarcinile administrative pentru statele membre, permițând, în același timp, Comisiei să își concentreze resursele pe cazurile cele mai grave de denaturare a concurenței și să își ordoneze mai bine prioritățile în materie de control al respectării legislației; consideră, așadar, că proiectul privind noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare și setul său de principii comune ar fi trebuit să fie publicate de Comisie înaintea oricăror orientări specifice; |
| --- | --- |

10.

constată importanța GBER în cadrul întregului proces MAS, întrucât o exceptare pe categorii de ajutoare de la cerințele de notificare poate reduce semnificativ sarcinile administrative pentru statele membre, permițând, în același timp, Comisiei să își concentreze resursele pe cazurile cele mai grave de denaturare a concurenței și să își ordoneze mai bine prioritățile în materie de control al respectării legislației; consideră, așadar, că proiectul privind noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare și setul său de principii comune ar fi trebuit să fie publicate de Comisie înaintea oricăror orientări specifice;

| 11. | salută scopul declarat de Comisie în ceea ce privește procesul MAS de a spori claritatea, simplitatea și facilitatea principiilor; consideră că aceste principii ar trebui să fie bine coordonate cu alte politici ale UE și suficient de clare, previzibile și flexibile pentru a satisface necesitățile anumitor state membre și ale regiunilor acestora care se confruntă cu o perioadă de criză și cu dificultăți economice grave; reiterează faptul că recunoaște rolul ajutoarelor de stat și al investițiilor publice în soluționarea crizei economice și în realizarea obiectivelor în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă; consideră, în această privință, că Comisia ar trebui să se asigure că intensitățile ajutoarelor stabilite în viitoarele OAR nu se aplică subvențiilor publice din fondurile structurale și de investiții europene; este preocupat de faptul că propunerea, în forma în care a fost publicată pentru consultare, nu este suficient de justificată și ar putea contraveni obiectivului simplificării; |
| --- | --- |

11.

salută scopul declarat de Comisie în ceea ce privește procesul MAS de a spori claritatea, simplitatea și facilitatea principiilor; consideră că aceste principii ar trebui să fie bine coordonate cu alte politici ale UE și suficient de clare, previzibile și flexibile pentru a satisface necesitățile anumitor state membre și ale regiunilor acestora care se confruntă cu o perioadă de criză și cu dificultăți economice grave; reiterează faptul că recunoaște rolul ajutoarelor de stat și al investițiilor publice în soluționarea crizei economice și în realizarea obiectivelor în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă; consideră, în această privință, că Comisia ar trebui să se asigure că intensitățile ajutoarelor stabilite în viitoarele OAR nu se aplică subvențiilor publice din fondurile structurale și de investiții europene; este preocupat de faptul că propunerea, în forma în care a fost publicată pentru consultare, nu este suficient de justificată și ar putea contraveni obiectivului simplificării;

Acoperirea teritorială a ajutoarelor de stat regionale pentru perioada 2014-2020

| 12. | constată că, spre deosebire de alte tipuri de ajutoare de stat care pot fi acordate pe tot teritoriul UE, ajutoarele regionale ar trebui, prin definiție, să aibă o arie geografică de aplicare și o acoperire demografică limitate; |
| --- | --- |

12.

constată că, spre deosebire de alte tipuri de ajutoare de stat care pot fi acordate pe tot teritoriul UE, ajutoarele regionale ar trebui, prin definiție, să aibă o arie geografică de aplicare și o acoperire demografică limitate;

| 13. | consideră că acoperirea geografică a noilor OAR pentru perioada 2014-2020 ar trebui totuși păstrată și ar trebui să depășească nivelul actual de 45 %, iar intensitatea ajutoarelor ar trebui menținută la nivelul actual, ținând seama de situația politică, economică și socială din statele membre, precum și de handicapurile naturale, geografice și demografice ale anumitor regiuni; evidențiază faptul că, în context mondial, economiile UE și SEA ar putea fi dezavantajate față de țările terțe care beneficiază de modele de ocupare a forței de muncă mai puțin severe sau de costuri inferioare, periclitând astfel atractivitatea celor dintâi; evidențiază faptul că, în regiunile defavorizate ale UE, ajustările necesare ale bilanțului în sectorul privat, reducerile finanțelor publice determinate de austeritate și incertitudinea economică subminează investițiile și accesul la finanțare, adâncind, astfel, disparitățile pe teritoriul regiunilor; |
| --- | --- |

13.

consideră că acoperirea geografică a noilor OAR pentru perioada 2014-2020 ar trebui totuși păstrată și ar trebui să depășească nivelul actual de 45 %, iar intensitatea ajutoarelor ar trebui menținută la nivelul actual, ținând seama de situația politică, economică și socială din statele membre, precum și de handicapurile naturale, geografice și demografice ale anumitor regiuni; evidențiază faptul că, în context mondial, economiile UE și SEA ar putea fi dezavantajate față de țările terțe care beneficiază de modele de ocupare a forței de muncă mai puțin severe sau de costuri inferioare, periclitând astfel atractivitatea celor dintâi; evidențiază faptul că, în regiunile defavorizate ale UE, ajustările necesare ale bilanțului în sectorul privat, reducerile finanțelor publice determinate de austeritate și incertitudinea economică subminează investițiile și accesul la finanțare, adâncind, astfel, disparitățile pe teritoriul regiunilor;

| 14. | este de părere că noile norme nu ar trebui să aibă un impact restrictiv asupra investițiilor și dezvoltării regiunilor, pe măsură ce acestea trec din categoria regiunilor mai puțin dezvoltate în categoria regiunilor mai dezvoltate; recunoaște că este posibil ca anumite regiuni eligibile pentru ajutoare de stat în sistemul actual să nu îndeplinească criteriile geografice ale OAR în perioada următoare și ar putea fi astfel excluse din sistemul geografic; consideră că aceste regiuni ar trebui să beneficieze de un regim special de siguranță, similar celui aplicat regiunilor de tranziție în cadrul politicii de coeziune, care să asigure o coerență sporită între reglementările din domeniul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și normele privind concurența și să le permită statelor membre să facă față noii situații; în această privință, propune ca regiunilor plasate în categoria „a” în perioada 2007-2013 să li se acorde statutul predefinit de regiuni „c” pentru perioada 2014-2020; solicită Comisiei să asigure posibilitatea creșterii în consecință a intensității maxime a ajutoarelor în fostele regiuni „a”, inclusiv în regiunile afectate de efectul statistic, precum și în regiunile „c”; |
| --- | --- |

14.

este de părere că noile norme nu ar trebui să aibă un impact restrictiv asupra investițiilor și dezvoltării regiunilor, pe măsură ce acestea trec din categoria regiunilor mai puțin dezvoltate în categoria regiunilor mai dezvoltate; recunoaște că este posibil ca anumite regiuni eligibile pentru ajutoare de stat în sistemul actual să nu îndeplinească criteriile geografice ale OAR în perioada următoare și ar putea fi astfel excluse din sistemul geografic; consideră că aceste regiuni ar trebui să beneficieze de un regim special de siguranță, similar celui aplicat regiunilor de tranziție în cadrul politicii de coeziune, care să asigure o coerență sporită între reglementările din domeniul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și normele privind concurența și să le permită statelor membre să facă față noii situații; în această privință, propune ca regiunilor plasate în categoria „a” în perioada 2007-2013 să li se acorde statutul predefinit de regiuni „c” pentru perioada 2014-2020; solicită Comisiei să asigure posibilitatea creșterii în consecință a intensității maxime a ajutoarelor în fostele regiuni „a”, inclusiv în regiunile afectate de efectul statistic, precum și în regiunile „c”;

| 15. | subliniază rolul ajutoarelor de stat în economiile care au fost afectate deosebit de grav de criză și pentru care finanțarea publică din cadrul politicii de coeziune ar putea constitui singura sursă de investiții; propune, în acest context, să se analizeze posibilitatea unor derogări regionale specifice inclusiv în afara hărții ajutoarelor regionale, pentru a permite statelor membre să abordeze efectele crizei; observă că, pentru a stabili eligibilitatea pentru ajutoare de stat, Comisia va folosi ca bază perioada 2008-2010, în ceea ce privește dezvoltarea economică, și perioada 2009-2011, în ceea ce privește șomajul, deși anii respectivi nu pot fi folosiți deocamdată pentru a măsura impactul teritorial al perturbărilor cauzate de criză și de catastrofele naturale; solicită Comisiei să acționeze pe baza unor date mai recente și specifice; propune ca, pentru a se evita lacunele, Comisia să extindă valabilitatea OAR și hărți regionale actuale cu cel puțin 6 luni, deoarece noile hărți nu vor fi aprobate în timp util; salută intenția Comisiei de a efectua în 2017 o evaluare la jumătatea perioadei a hărților regionale ale regiunilor „c”; |
| --- | --- |

15.

subliniază rolul ajutoarelor de stat în economiile care au fost afectate deosebit de grav de criză și pentru care finanțarea publică din cadrul politicii de coeziune ar putea constitui singura sursă de investiții; propune, în acest context, să se analizeze posibilitatea unor derogări regionale specifice inclusiv în afara hărții ajutoarelor regionale, pentru a permite statelor membre să abordeze efectele crizei; observă că, pentru a stabili eligibilitatea pentru ajutoare de stat, Comisia va folosi ca bază perioada 2008-2010, în ceea ce privește dezvoltarea economică, și perioada 2009-2011, în ceea ce privește șomajul, deși anii respectivi nu pot fi folosiți deocamdată pentru a măsura impactul teritorial al perturbărilor cauzate de criză și de catastrofele naturale; solicită Comisiei să acționeze pe baza unor date mai recente și specifice; propune ca, pentru a se evita lacunele, Comisia să extindă valabilitatea OAR și hărți regionale actuale cu cel puțin 6 luni, deoarece noile hărți nu vor fi aprobate în timp util; salută intenția Comisiei de a efectua în 2017 o evaluare la jumătatea perioadei a hărților regionale ale regiunilor „c”;

| 16. | solicită Comisiei să aibă în vedere efectele economice ale deciziilor sale privind ajutoarele regionale într-un context geografic mai amplu, deoarece regiunile de graniță pot concura cu SEE pentru amplasarea activităților economice; recomandă Comisiei să ia în considerare acest aspect în cadrul politicii de vecinătate a UE și în cadrul negocierilor cu țări candidate; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să aibă în vedere efectele economice ale deciziilor sale privind ajutoarele regionale într-un context geografic mai amplu, deoarece regiunile de graniță pot concura cu SEE pentru amplasarea activităților economice; recomandă Comisiei să ia în considerare acest aspect în cadrul politicii de vecinătate a UE și în cadrul negocierilor cu țări candidate;

| 17. | reamintește poziția Consiliului European care a solicitat Comisiei să aibă în vedere situația specială a regiunilor limitrofe regiunilor de convergență; subliniază, așadar, importanța unei abordări echilibrate a desemnării așa-numitelor zone „a” și „c”, cu scopul de a minimiza disparitățile în ceea ce privește intensitatea ajutoarelor dintre regiunile cu frontiere comune din diferite state membre; solicită Comisiei să se asigure că regiunile neeligibile pentru ajutoare de stat care se află la granița cu zone „a” din altă țară beneficiază de o alocație specifică din perspectiva tipului de acoperire „c”; consideră că, prin derogare de la plafonul global, această alocație ar trebui atribuită statelor membre pe lângă alocația destinată zonelor „c” predefinite și nepredefinite; insistă asupra faptului că diferența înregistrată în ceea ce privește intensitatea ajutoarelor între toate categoriile de regiuni și toate dimensiunile de întreprinderi ar trebui limitată la maximum 15 %; |
| --- | --- |

17.

reamintește poziția Consiliului European care a solicitat Comisiei să aibă în vedere situația specială a regiunilor limitrofe regiunilor de convergență; subliniază, așadar, importanța unei abordări echilibrate a desemnării așa-numitelor zone „a” și „c”, cu scopul de a minimiza disparitățile în ceea ce privește intensitatea ajutoarelor dintre regiunile cu frontiere comune din diferite state membre; solicită Comisiei să se asigure că regiunile neeligibile pentru ajutoare de stat care se află la granița cu zone „a” din altă țară beneficiază de o alocație specifică din perspectiva tipului de acoperire „c”; consideră că, prin derogare de la plafonul global, această alocație ar trebui atribuită statelor membre pe lângă alocația destinată zonelor „c” predefinite și nepredefinite; insistă asupra faptului că diferența înregistrată în ceea ce privește intensitatea ajutoarelor între toate categoriile de regiuni și toate dimensiunile de întreprinderi ar trebui limitată la maximum 15 %;

| 18. | atrage atenția Comisiei asupra situației regiunilor ultraperiferice și a regiunilor cu densitate mică a populației, precum și a regiunilor insulare; propune ajutoare de stat drept compensare corespunzătoare pentru caracterul lor insular, îndepărtat, suprafața redusă, relieful dificil, precum și limitările cauzate de climă și de dimensiunea pieței; solicită alinierea pachetului privind coeziunea legislativă cu ajutoarele de funcționare pentru cerințele în materie de politică a concurenței pentru aceste teritorii; reamintește reafirmarea clară de către Comisie în cadrul noilor OAR a caracterului nedegresiv și a principiului nelimitării în timp pentru ajutoarele de funcționare din aceste regiuni; solicită Comisiei să clarifice definiția pe care o dă ajutorului de stat acordat regiunilor ultraperiferice, cu referire specială la costurile de transport suplimentare; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția Comisiei asupra situației regiunilor ultraperiferice și a regiunilor cu densitate mică a populației, precum și a regiunilor insulare; propune ajutoare de stat drept compensare corespunzătoare pentru caracterul lor insular, îndepărtat, suprafața redusă, relieful dificil, precum și limitările cauzate de climă și de dimensiunea pieței; solicită alinierea pachetului privind coeziunea legislativă cu ajutoarele de funcționare pentru cerințele în materie de politică a concurenței pentru aceste teritorii; reamintește reafirmarea clară de către Comisie în cadrul noilor OAR a caracterului nedegresiv și a principiului nelimitării în timp pentru ajutoarele de funcționare din aceste regiuni; solicită Comisiei să clarifice definiția pe care o dă ajutorului de stat acordat regiunilor ultraperiferice, cu referire specială la costurile de transport suplimentare;

| 19. | solicită Comisiei să includă toate regiunile de nivel NUTS 2 alcătuite exclusiv din insule sau grupări de insule în lista „zonelor «c» predefinite” care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să includă toate regiunile de nivel NUTS 2 alcătuite exclusiv din insule sau grupări de insule în lista „zonelor «c» predefinite” care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE;

| 20. | propune ca statele membre să poată utiliza un set amplu de parametri pentru a determina dezavantajele regionale, astfel încât, pe lângă densitatea redusă a populației, atunci când se stabilește eligibilitatea spațială pentru ajutoare de stat să fie luate în considerare și alte criterii precum dezavantajele geografice, handicapurile demografice sau riscul de catastrofe naturale; consideră că ajutoarele de stat reprezintă o compensare legitimă a handicapurilor reprezentate de caracterul insular, caracterul îndepărtat și dimensiunea redusă a unui teritoriu și că această situație ar trebui să fie considerată un criteriu independent pentru a stabili acoperirea teritorială a ajutoarelor de stat regionale pentru perioada 2014-2020, astfel încât teritoriile insulare să își poată depăși handicapurile structurale și să se asigure condițiile pentru creșterea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

20.

propune ca statele membre să poată utiliza un set amplu de parametri pentru a determina dezavantajele regionale, astfel încât, pe lângă densitatea redusă a populației, atunci când se stabilește eligibilitatea spațială pentru ajutoare de stat să fie luate în considerare și alte criterii precum dezavantajele geografice, handicapurile demografice sau riscul de catastrofe naturale; consideră că ajutoarele de stat reprezintă o compensare legitimă a handicapurilor reprezentate de caracterul insular, caracterul îndepărtat și dimensiunea redusă a unui teritoriu și că această situație ar trebui să fie considerată un criteriu independent pentru a stabili acoperirea teritorială a ajutoarelor de stat regionale pentru perioada 2014-2020, astfel încât teritoriile insulare să își poată depăși handicapurile structurale și să se asigure condițiile pentru creșterea economică, socială și teritorială;

Constrângeri administrative ale normelor privind ajutoarele de stat în contextul politicii de coeziune

| 21. | consideră că normele privind ajutoarele de stat ar putea fi aplicate mai bine în cadrul programelor politicii de coeziune dacă s-ar pune accentul pe ajutoare la scară largă și mai bine direcționate, simplificarea normelor, inclusiv a normelor de notificare, extinderea categoriilor orizontale prevăzute de regulamentul de abilitare (7) și a domeniului de aplicare al normelor privind exceptările pe categorii de ajutoare prevăzute de GBER; recomandă majorarea plafoanelor de minimis; observă că majorarea pragului de minimis, în special în sectorul agriculturii, al pescuitului și al transporturilor în regiunile ultraperiferice și în teritoriile insulare le-ar putea ajuta să-și egalizeze competitivitatea cu cea a regiunilor continentale; |
| --- | --- |

21.

consideră că normele privind ajutoarele de stat ar putea fi aplicate mai bine în cadrul programelor politicii de coeziune dacă s-ar pune accentul pe ajutoare la scară largă și mai bine direcționate, simplificarea normelor, inclusiv a normelor de notificare, extinderea categoriilor orizontale prevăzute de regulamentul de abilitare (7) și a domeniului de aplicare al normelor privind exceptările pe categorii de ajutoare prevăzute de GBER; recomandă majorarea plafoanelor de minimis; observă că majorarea pragului de minimis, în special în sectorul agriculturii, al pescuitului și al transporturilor în regiunile ultraperiferice și în teritoriile insulare le-ar putea ajuta să-și egalizeze competitivitatea cu cea a regiunilor continentale;

| 22. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a furniza cu promptitudine orientări clare pentru clasificarea ca ajutor de stat în temeiul definiției de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, precum și criterii detaliate pentru diferențierea cazurilor importante de cele mai puțin importante în ceea ce privește ajutoarele de stat, așa cum s-a anunțat în foaia de parcurs privind modernizarea ajutoarelor de stat; |
| --- | --- |

22.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a furniza cu promptitudine orientări clare pentru clasificarea ca ajutor de stat în temeiul definiției de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, precum și criterii detaliate pentru diferențierea cazurilor importante de cele mai puțin importante în ceea ce privește ajutoarele de stat, așa cum s-a anunțat în foaia de parcurs privind modernizarea ajutoarelor de stat;

| 23. | consideră că, având în vedere hotărârea Curții de Justiție în cauzele conexate Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig/Halle/Comisia, este important să se garanteze o aplicare corectă a normelor privind ajutoarele de stat în cadrul programelor politicii de coeziune care vizează proiecte de infrastructură utilizate pentru activități economice, astfel încât să nu se sporească sarcinile administrative suportate de autoritățile locale și regionale și/sau de entitățile lor publice; subliniază că punerea în aplicare a acestor proiecte nu ar trebui să fie pusă în pericol de normele exigente de gestiune financiară, inclusiv de normele în materie de dezangajare aferente politicii de coeziune și de practica privind reclamațiile din cadrul procedurii ajutoarelor de stat; |
| --- | --- |

23.

consideră că, având în vedere hotărârea Curții de Justiție în cauzele conexate Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig/Halle/Comisia, este important să se garanteze o aplicare corectă a normelor privind ajutoarele de stat în cadrul programelor politicii de coeziune care vizează proiecte de infrastructură utilizate pentru activități economice, astfel încât să nu se sporească sarcinile administrative suportate de autoritățile locale și regionale și/sau de entitățile lor publice; subliniază că punerea în aplicare a acestor proiecte nu ar trebui să fie pusă în pericol de normele exigente de gestiune financiară, inclusiv de normele în materie de dezangajare aferente politicii de coeziune și de practica privind reclamațiile din cadrul procedurii ajutoarelor de stat;

| 24. | pentru a asigura o abordare simplificată, dar coerentă, solicită din nou să se clarifice evaluarea ajutoarelor de stat acordate de statele membre în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, întrucât acestea vor prezenta dificultăți specifice nu numai pentru IMM-uri, ci și pentru autoritățile locale și regionale și pentru entitățile lor în cadrul programelor politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020; subliniază că simplificarea nu ar trebui să se facă în detrimentul controlului punerii în aplicare; |
| --- | --- |

24.

pentru a asigura o abordare simplificată, dar coerentă, solicită din nou să se clarifice evaluarea ajutoarelor de stat acordate de statele membre în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, întrucât acestea vor prezenta dificultăți specifice nu numai pentru IMM-uri, ci și pentru autoritățile locale și regionale și pentru entitățile lor în cadrul programelor politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020; subliniază că simplificarea nu ar trebui să se facă în detrimentul controlului punerii în aplicare;

| 25. | subliniază că, în conformitate cu condițiile generale ex ante aplicabile ajutoarelor de stat în cadrul politicii de coeziune, Comisia ar trebui să adopte o abordare mai proactivă față de cazurile de ajutor de stat, în special atunci când se înregistrează o creștere a dimensiunii și a obiectului ajutoarelor scutite de obligația de notificare; susține opinia Curții de Conturi potrivit căreia Comisia ar trebui să realizeze acțiuni de sensibilizare cu privire la obligația de notificare, să promoveze bunele practici, să furnizeze informații clare privind diferitele tipuri de notificări, să publice, pe pagina sa de internet privind concurența, o secțiune actualizată regulat conținând răspunsuri la întrebările frecvente și să înființeze un birou de asistență care să răspundă la întrebări referitoare la interpretarea orientărilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază că, în conformitate cu condițiile generale ex ante aplicabile ajutoarelor de stat în cadrul politicii de coeziune, Comisia ar trebui să adopte o abordare mai proactivă față de cazurile de ajutor de stat, în special atunci când se înregistrează o creștere a dimensiunii și a obiectului ajutoarelor scutite de obligația de notificare; susține opinia Curții de Conturi potrivit căreia Comisia ar trebui să realizeze acțiuni de sensibilizare cu privire la obligația de notificare, să promoveze bunele practici, să furnizeze informații clare privind diferitele tipuri de notificări, să publice, pe pagina sa de internet privind concurența, o secțiune actualizată regulat conținând răspunsuri la întrebările frecvente și să înființeze un birou de asistență care să răspundă la întrebări referitoare la interpretarea orientărilor;

| 26. | consideră că statele membre și regiunile ar trebui să își coordoneze mai bine activitățile cu Comisia, atât din punct de vedere al calității, cât și al termenelor aplicabile informațiilor pe care le prezintă și notificărilor pe care le pregătesc; solicită statelor membre să asigure aplicarea corespunzătoare a condițiilor ex ante privind ajutoarele de stat în cadrul politicii de coeziune, precum și o mai bună conformitate cu normele privind ajutoarele de stat la nivel național; |
| --- | --- |

26.

consideră că statele membre și regiunile ar trebui să își coordoneze mai bine activitățile cu Comisia, atât din punct de vedere al calității, cât și al termenelor aplicabile informațiilor pe care le prezintă și notificărilor pe care le pregătesc; solicită statelor membre să asigure aplicarea corespunzătoare a condițiilor ex ante privind ajutoarele de stat în cadrul politicii de coeziune, precum și o mai bună conformitate cu normele privind ajutoarele de stat la nivel național;

| 27. | solicită Comisiei și statelor membre să își orienteze în mod specific campaniile de informare referitoare la normele privind ajutoarele de stat către organismele regionale și locale, întrucât multe dintre acestea au acordat ajutoare de stat doar ocazional și, prin urmare, nu cunosc în totalitate normele aplicabile; solicită Comisiei să aibă în vedere acest aspect în evaluarea condițiilor ex ante aplicabile ajutoarelor de stat în statele membre; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei și statelor membre să își orienteze în mod specific campaniile de informare referitoare la normele privind ajutoarele de stat către organismele regionale și locale, întrucât multe dintre acestea au acordat ajutoare de stat doar ocazional și, prin urmare, nu cunosc în totalitate normele aplicabile; solicită Comisiei să aibă în vedere acest aspect în evaluarea condițiilor ex ante aplicabile ajutoarelor de stat în statele membre;

| 28. | solicită Comisiei să se asigure că obligațiile administrative, juridice și legate de transparență aferente aplicării normelor de modernizare a ajutoarelor de stat sunt cât mai clare posibil; consideră că anumite norme nou-propuse în proiectul de OAR pentru perioada 2014-2020 – precum scenariile contrafactuale, dovada clară a impactului ajutoarelor asupra opțiunii de investiții sau condiția ca lucrările din cadrul proiectului să nu înceapă înainte ca autoritățile publice să ia o decizie privind acordarea ajutoarelor – pe care Comisia dorește să le aplice în perioada următoare atât întreprinderilor care solicită stimulentele, cât și statelor membre și structurilor administrației subnaționale, nu sunt compatibile cu principiul simplificării și cu reducerii birocrației promovate în politica de coeziune și în alte politici naționale și ale UE; reiterează faptul că aceste norme pot conduce la excluderea anumitor proiecte de la ajutoarele pentru investiții sau la renunțarea la astfel de proiecte; consideră că impunerea unei evaluări periodice a oportunității ajutoarelor de stat în regiunile ultraperiferice ar periclita securitatea și previzibilitatea necesare pentru ca investitorii și întreprinderile să caute oportunități de piață în aceste regiuni; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să se asigure că obligațiile administrative, juridice și legate de transparență aferente aplicării normelor de modernizare a ajutoarelor de stat sunt cât mai clare posibil; consideră că anumite norme nou-propuse în proiectul de OAR pentru perioada 2014-2020 – precum scenariile contrafactuale, dovada clară a impactului ajutoarelor asupra opțiunii de investiții sau condiția ca lucrările din cadrul proiectului să nu înceapă înainte ca autoritățile publice să ia o decizie privind acordarea ajutoarelor – pe care Comisia dorește să le aplice în perioada următoare atât întreprinderilor care solicită stimulentele, cât și statelor membre și structurilor administrației subnaționale, nu sunt compatibile cu principiul simplificării și cu reducerii birocrației promovate în politica de coeziune și în alte politici naționale și ale UE; reiterează faptul că aceste norme pot conduce la excluderea anumitor proiecte de la ajutoarele pentru investiții sau la renunțarea la astfel de proiecte; consideră că impunerea unei evaluări periodice a oportunității ajutoarelor de stat în regiunile ultraperiferice ar periclita securitatea și previzibilitatea necesare pentru ca investitorii și întreprinderile să caute oportunități de piață în aceste regiuni;

Atractivitatea regiunilor și normele privind ajutoarele de stat

| 29. | subliniază că importanța asigurării unor norme clare și simple privind ajutoarele de stat regionale și sectoriale pentru a atrage investiții străine directe în UE și în regiunile sale și pentru a asigura competitivitatea lor la nivel mondial, precum și coeziunea lor economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

29.

subliniază că importanța asigurării unor norme clare și simple privind ajutoarele de stat regionale și sectoriale pentru a atrage investiții străine directe în UE și în regiunile sale și pentru a asigura competitivitatea lor la nivel mondial, precum și coeziunea lor economică, socială și teritorială;

| 30. | salută noile norme propuse privind transparența (punctele 127 și 128 din proiectul de orientări); încurajează statele membre să se conformeze acestor norme și să publice pe o pagină de internet centrală informații complete și exacte cu privire la ajutoarele acordate; |
| --- | --- |

30.

salută noile norme propuse privind transparența (punctele 127 și 128 din proiectul de orientări); încurajează statele membre să se conformeze acestor norme și să publice pe o pagină de internet centrală informații complete și exacte cu privire la ajutoarele acordate;

| 31. | solicită Comisiei să faciliteze și să clarifice accesul la ajutoarele de stat pentru IMM-urile din regiunile cele mai defavorizate, recunoscând importanța acestor entități pentru dezvoltarea regională; în același timp, solicită Comisiei să intensifice eforturile de control în cazurile de dimensiuni mai mari, cu un potențial mai mare de denaturare; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să faciliteze și să clarifice accesul la ajutoarele de stat pentru IMM-urile din regiunile cele mai defavorizate, recunoscând importanța acestor entități pentru dezvoltarea regională; în același timp, solicită Comisiei să intensifice eforturile de control în cazurile de dimensiuni mai mari, cu un potențial mai mare de denaturare;

| 32. | recunoaște problemele indicate de Comisie legate de ajutoarele pentru investiții acordate marilor întreprinderi, având în vedere că dovezile sugerează lipsa unui efect de stimulare; consideră că, deși ajutoarele de stat ar trebui acordate în primul rând IMM-urilor, nu se justifică excluderea marilor întreprinderi, o categorie care include și întreprinderile familiale care depășesc definiția IMM-urilor sau întreprinderile de dimensiune intermediară, de la normele privind ajutoarele de stat în zonele ce fac obiectul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ținând seama de contribuția lor la ocuparea forței de muncă, de lanțurile de aprovizionare pe care le creează împreună cu IMM-urile, de implicarea lor comună în inovare, cercetare și dezvoltare, precum și de rolul lor pozitiv în combaterea crizei economice; este de părere că prezența marilor întreprinderi este adeseori esențială pentru succesul IMM-urilor, care beneficiază de existența clusterelor conduse de mari companii, precum și de activitățile de subcontractare ale acestora; reamintește faptul că însăși Comisia a recunoscut contribuția investițiilor marilor întreprinderi la crearea de reacții în lanț și la facilitarea accesului UE pe piețele mondiale; subliniază faptul că o decizie de excludere a marilor întreprinderi în zonele din categoria „c” ar putea conduce la pierderea de locuri de muncă, la reducerea activității economice din regiunile respective, la scăderea competitivității regionale și a atractivității pentru investițiile străine, precum și la mutarea companiilor în alte regiuni din interiorul sau din afara UE; consideră, prin urmare, că astfel de întreprinderi ar trebui să rămână eligibile pentru ajutoarele de stat în zonele din categoria „c”, făcând obiectul unei examinări amănunțite în urma notificării individuale și al unor criterii adiționale de compatibilitate referitoare la efectul de stimulare și la contribuția la dezvoltarea regională prin intermediul clusterelor și al subcontractării; |
| --- | --- |

32.

recunoaște problemele indicate de Comisie legate de ajutoarele pentru investiții acordate marilor întreprinderi, având în vedere că dovezile sugerează lipsa unui efect de stimulare; consideră că, deși ajutoarele de stat ar trebui acordate în primul rând IMM-urilor, nu se justifică excluderea marilor întreprinderi, o categorie care include și întreprinderile familiale care depășesc definiția IMM-urilor sau întreprinderile de dimensiune intermediară, de la normele privind ajutoarele de stat în zonele ce fac obiectul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, ținând seama de contribuția lor la ocuparea forței de muncă, de lanțurile de aprovizionare pe care le creează împreună cu IMM-urile, de implicarea lor comună în inovare, cercetare și dezvoltare, precum și de rolul lor pozitiv în combaterea crizei economice; este de părere că prezența marilor întreprinderi este adeseori esențială pentru succesul IMM-urilor, care beneficiază de existența clusterelor conduse de mari companii, precum și de activitățile de subcontractare ale acestora; reamintește faptul că însăși Comisia a recunoscut contribuția investițiilor marilor întreprinderi la crearea de reacții în lanț și la facilitarea accesului UE pe piețele mondiale; subliniază faptul că o decizie de excludere a marilor întreprinderi în zonele din categoria „c” ar putea conduce la pierderea de locuri de muncă, la reducerea activității economice din regiunile respective, la scăderea competitivității regionale și a atractivității pentru investițiile străine, precum și la mutarea companiilor în alte regiuni din interiorul sau din afara UE; consideră, prin urmare, că astfel de întreprinderi ar trebui să rămână eligibile pentru ajutoarele de stat în zonele din categoria „c”, făcând obiectul unei examinări amănunțite în urma notificării individuale și al unor criterii adiționale de compatibilitate referitoare la efectul de stimulare și la contribuția la dezvoltarea regională prin intermediul clusterelor și al subcontractării;

| 33. | consideră că eligibilitatea marilor întreprinderi pentru acordarea de stimulente sub formă de ajutoare de stat ar trebui să fie stabilită nu doar în funcție de dimensiunea întreprinderii sau de sectorul în care activează, ci și în funcție de numărul estimativ al locurilor de muncă ce ar putea fi create și menținute datorită stimulentului, de calitatea și sustenabilitatea acestor locuri de muncă sau ale proiectului vizat, precum și de efectele pe termen lung pentru dezvoltarea regiunii în cauză, inclusiv de aspectele sociale; subliniază faptul că, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre, regiunile implicate și autoritățile locale sunt cele care ar trebui să decidă care proiecte prezintă cel mai mare potențial de a atinge obiectivele politicilor UE; |
| --- | --- |

33.

consideră că eligibilitatea marilor întreprinderi pentru acordarea de stimulente sub formă de ajutoare de stat ar trebui să fie stabilită nu doar în funcție de dimensiunea întreprinderii sau de sectorul în care activează, ci și în funcție de numărul estimativ al locurilor de muncă ce ar putea fi create și menținute datorită stimulentului, de calitatea și sustenabilitatea acestor locuri de muncă sau ale proiectului vizat, precum și de efectele pe termen lung pentru dezvoltarea regiunii în cauză, inclusiv de aspectele sociale; subliniază faptul că, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre, regiunile implicate și autoritățile locale sunt cele care ar trebui să decidă care proiecte prezintă cel mai mare potențial de a atinge obiectivele politicilor UE;

| 34. | împărtășește opinia Comisiei, conform căreia ar trebui să se evite situația în care ajutoarele de stat conduc la relocalizarea unei activități de la un amplasament la altul în cadrul SEE; cu toate acestea, își exprimă rezervele cu privire la proiectele de puncte 24-25 și 122-124, considerându-le insuficient complementare cu politica de coeziune și incompatibile cu obiectivul privind simplificarea; constată îndeosebi că perioada de doi ani este neîndoielnic arbitrară și că această normă ar putea fi imposibil de pus în aplicare, deoarece va fi dificil de demonstrat orice legătură de cauzalitate, precum și existența unui plan pentru următorii doi ani; este preocupat că această normă poate favoriza întreprinderile non-europene în detrimentul celor europene și poate determina relocarea în afara SEE a unei activități care ar putea fi în schimb atrasă prin intermediul ajutoarelor regionale în zonele asistate; |
| --- | --- |

34.

împărtășește opinia Comisiei, conform căreia ar trebui să se evite situația în care ajutoarele de stat conduc la relocalizarea unei activități de la un amplasament la altul în cadrul SEE; cu toate acestea, își exprimă rezervele cu privire la proiectele de puncte 24-25 și 122-124, considerându-le insuficient complementare cu politica de coeziune și incompatibile cu obiectivul privind simplificarea; constată îndeosebi că perioada de doi ani este neîndoielnic arbitrară și că această normă ar putea fi imposibil de pus în aplicare, deoarece va fi dificil de demonstrat orice legătură de cauzalitate, precum și existența unui plan pentru următorii doi ani; este preocupat că această normă poate favoriza întreprinderile non-europene în detrimentul celor europene și poate determina relocarea în afara SEE a unei activități care ar putea fi în schimb atrasă prin intermediul ajutoarelor regionale în zonele asistate;

| 35. | observă riscurile relocalizării întreprinderilor care beneficiază de ajutoare de stat, atât în interiorul, cât și în exteriorul Uniunii Europene, riscuri foarte reale pentru regiuni; observă clauza de salvgardare propusă de Comisie, care ar obliga întreprinderile să mențină investițiile și locurile de muncă create în zona în care a fost acordat ajutorul, în caz contrar acestea trebuind să ramburseze ajutorul respectiv; atrage atenția Comisiei asupra negocierilor curente privind reglementările din domeniul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și solicită alinierea perioadelor prevăzute în cadrul politicii de coeziune și al politicii privind concurența pentru menținerea investițiilor și a locurilor de muncă de către întreprinderile care beneficiază de fonduri ale UE/ajutoare de stat; |
| --- | --- |

35.

observă riscurile relocalizării întreprinderilor care beneficiază de ajutoare de stat, atât în interiorul, cât și în exteriorul Uniunii Europene, riscuri foarte reale pentru regiuni; observă clauza de salvgardare propusă de Comisie, care ar obliga întreprinderile să mențină investițiile și locurile de muncă create în zona în care a fost acordat ajutorul, în caz contrar acestea trebuind să ramburseze ajutorul respectiv; atrage atenția Comisiei asupra negocierilor curente privind reglementările din domeniul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 și solicită alinierea perioadelor prevăzute în cadrul politicii de coeziune și al politicii privind concurența pentru menținerea investițiilor și a locurilor de muncă de către întreprinderile care beneficiază de fonduri ale UE/ajutoare de stat;

| 36. | de asemenea, își exprimă îndoiala cu privire la ineligibilitatea pentru ajutoare regionale a „întreprinderilor aflate în dificultate în sensul Liniilor directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate” (punctul 11 din proiectul de orientări); este de părere că întreprinderile în curs de restructurare nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri mai exigente, îndeosebi având în vedere că o evaluare negativă a priori a solicitărilor de ajutor din partea acestor întreprinderi poate determina relocarea lor în afara UE; subliniază că restructurarea responsabilă a unei întreprinderi în actualul context economic, nesigur și în permanentă schimbare, reprezintă principala măsură de garantare a caracterului durabil pe termen lung al investițiilor, al locurilor de muncă și al creșterii; constată că norma propusă, astfel cum a fost formulată, nu numai că contravine principiului privind sprijinirea întreprinderilor afectate de criza economică din regiunile asistate, ci este și imposibil de pus în aplicare, având în vedere că orientările respective nu conțin în mod explicit nicio definiție exactă a întreprinderilor aflate în dificultate; reamintește Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor (8), prin care solicita un act legislativ privind aspectele respective, și solicită Comisiei să acționeze fără întârziere; |
| --- | --- |

36.

de asemenea, își exprimă îndoiala cu privire la ineligibilitatea pentru ajutoare regionale a „întreprinderilor aflate în dificultate în sensul Liniilor directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate” (punctul 11 din proiectul de orientări); este de părere că întreprinderile în curs de restructurare nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri mai exigente, îndeosebi având în vedere că o evaluare negativă a priori a solicitărilor de ajutor din partea acestor întreprinderi poate determina relocarea lor în afara UE; subliniază că restructurarea responsabilă a unei întreprinderi în actualul context economic, nesigur și în permanentă schimbare, reprezintă principala măsură de garantare a caracterului durabil pe termen lung al investițiilor, al locurilor de muncă și al creșterii; constată că norma propusă, astfel cum a fost formulată, nu numai că contravine principiului privind sprijinirea întreprinderilor afectate de criza economică din regiunile asistate, ci este și imposibil de pus în aplicare, având în vedere că orientările respective nu conțin în mod explicit nicio definiție exactă a întreprinderilor aflate în dificultate; reamintește Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurărilor (8), prin care solicita un act legislativ privind aspectele respective, și solicită Comisiei să acționeze fără întârziere;

| 37. | este convins că este esențial să se mențină o anumită marjă de flexibilitate în ceea ce privește revizuirea orientărilor, astfel cum se menționează la proiectul de punct 177, pentru a permite orice modificare necesară viitoare, dat fiind că aceste orientări sunt elaborate pentru a fi în vigoare pentru o perioadă de 7 ani; |
| --- | --- |

37.

este convins că este esențial să se mențină o anumită marjă de flexibilitate în ceea ce privește revizuirea orientărilor, astfel cum se menționează la proiectul de punct 177, pentru a permite orice modificare necesară viitoare, dat fiind că aceste orientări sunt elaborate pentru a fi în vigoare pentru o perioadă de 7 ani;

o

o o

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0026.

(2)  JO C 54, 4.3.2006, p. 13.

(3)  Bruxelles, 2012 (fără dată).

(4)  EUCO 37/13, 8.2.2013, p. 22.

(5)  Raportul special nr. 15/2011 al Curții de Conturi: „Procedurile Comisiei asigură o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?”.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

(7)  Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 (JO L 142, 14.5.1998, p. 1).

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0005.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/86

---

P7_TA(2013)0268

Raportul anual privind politica din domeniul concurenţei

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (2012/2306(INI))

(2016/C 065/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 101, 102 și 107, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 101, 102 și 107,

| — | având în vedere raportul Comisiei privind politica în domeniul concurenței în 2011 (COM(2012)0253) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2012)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei privind politica în domeniul concurenței în 2011 (COM(2012)0253) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2012)0141),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor în domeniul concurenței prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor în domeniul concurenței prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul CE privind concentrările economice) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul CE privind concentrările economice) (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2008 privind aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale (3) (Comunicarea privind sectorul bancar), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2008 privind aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale (3) (Comunicarea privind sectorul bancar),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2008 intitulată „Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței” (4) (Comunicarea privind recapitalizarea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2008 intitulată „Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței” (4) (Comunicarea privind recapitalizarea),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2009 privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (5) (Comunicarea privind activele depreciate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2009 privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (5) (Comunicarea privind activele depreciate),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2009 privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (6) (Comunicarea privind restructurarea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2009 privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (6) (Comunicarea privind restructurarea),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 decembrie 2008 privind un cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (7) (Cadrul temporar original), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 decembrie 2008 privind un cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (7) (Cadrul temporar original),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 decembrie 2010 privind un cadru temporar al Uniunii pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice” (noul cadru temporar), care a expirat la 31 decembrie 2010 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 decembrie 2010 privind un cadru temporar al Uniunii pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice” (noul cadru temporar), care a expirat la 31 decembrie 2010 (8),

| — | având în vedere raportul final al Grupului de experți la nivel înalt privind reforma structurală a sectorului bancar din UE, din 2 octombrie 2012 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Grupului de experți la nivel înalt privind reforma structurală a sectorului bancar din UE, din 2 octombrie 2012 (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general (10),

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (2011)” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (2011)” (12),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 360/2012 din 25 aprilie 2012 al Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 360/2012 din 25 aprilie 2012 al Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (13),

| — | având în vedere studiul comandat de Parlament și prezentat în iunie 2011, intitulat „Ajutoarele de stat – reglementări de criză pentru sectorul financiar și economia reală” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Parlament și prezentat în iunie 2011, intitulat „Ajutoarele de stat – reglementări de criză pentru sectorul financiar și economia reală” (14),

| — | având în vedere studiul din iunie 2012 intitulat „Recursurile colective în cazurile antitrust”, comandat de Parlament (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din iunie 2012 intitulat „Recursurile colective în cazurile antitrust”, comandat de Parlament (15),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Consultarea publică: Către o abordare europeană coerentă în materie de recursuri colective” (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Consultarea publică: Către o abordare europeană coerentă în materie de recursuri colective” (SEC(2011)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea ajutoarelor de stat în UE” (MAS) (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Modernizarea ajutoarelor de stat în UE” (MAS) (COM(2012)0209),

| — | având în vedere Raportul special nr. 15/2011 al Curții de Conturi Europene intitulat „Asigură procedurile Comisiei o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 15/2011 al Curții de Conturi Europene intitulat „Asigură procedurile Comisiei o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?”,

| — | având în vedere orientările Comisiei privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul schemei de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după 2012 (denumite în continuare „Orientările ETS”) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Comisiei privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul schemei de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după 2012 (denumite în continuare „Orientările ETS”) (16),

| — | având în vedere Acordul-cadru din 20 noiembrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (17) (denumit în continuare „Acordul-cadru”), în special punctele 12 (18) și 16 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru din 20 noiembrie 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (17) (denumit în continuare „Acordul-cadru”), în special punctele 12 (18) și 16 (19),

| — | având în vedere Declarația reuniunii la nivel înalt a statelor din zona euro din 29 iunie 2012 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația reuniunii la nivel înalt a statelor din zona euro din 29 iunie 2012 (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 februarie 2005 referitoare la cel de-al XXXIII-lea raport al Comisiei pentru 2003 privind politica în domeniul concurenței (21), Rezoluția din 4 aprilie 2006 referitoare la raportul Comisiei privind politica în domeniul concurenței pentru 2004 (22), Rezoluția din 19 iunie 2007 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru 2005 (23), Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la rapoartele privind politica în domeniul concurenței pentru 2006 și 2007 (24), Rezoluția din 9 martie 2010 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru 2008 (25), Rezoluția din 20 ianuarie 2011 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2009 (26) și Rezoluția sa din 2 februarie 2012 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 februarie 2005 referitoare la cel de-al XXXIII-lea raport al Comisiei pentru 2003 privind politica în domeniul concurenței (21), Rezoluția din 4 aprilie 2006 referitoare la raportul Comisiei privind politica în domeniul concurenței pentru 2004 (22), Rezoluția din 19 iunie 2007 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru 2005 (23), Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la rapoartele privind politica în domeniul concurenței pentru 2006 și 2007 (24), Rezoluția din 9 martie 2010 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pentru 2008 (25), Rezoluția din 20 ianuarie 2011 referitoare la raportul privind politica în domeniul concurenței pe anul 2009 (26) și Rezoluția sa din 2 februarie 2012 referitoare la Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (27),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (28),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru transport și turism (A7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru transport și turism (A7-0143/2013),

| A. | întrucât politica în domeniul concurenței întemeiată pe principiile piețelor deschise și pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele face parte din codul genetic al UE și constituie o piatră de temelie a economiei sociale de piață europene, un instrument în slujba consumatorilor europeni în vederea asigurării unei piețe interne sănătoase din punct de vedere socioeconomic și a combaterii practicilor abuzive ale anumitor operatori economici, precum și un factor cheie pentru asigurarea bunei funcționări a pieței interne; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica în domeniul concurenței întemeiată pe principiile piețelor deschise și pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele face parte din codul genetic al UE și constituie o piatră de temelie a economiei sociale de piață europene, un instrument în slujba consumatorilor europeni în vederea asigurării unei piețe interne sănătoase din punct de vedere socioeconomic și a combaterii practicilor abuzive ale anumitor operatori economici, precum și un factor cheie pentru asigurarea bunei funcționări a pieței interne;

| B. | întrucât libera circulație a bunurilor, serviciilor, persoanelor și capitalurilor a fost esențială pentru creșterea economică europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât libera circulație a bunurilor, serviciilor, persoanelor și capitalurilor a fost esențială pentru creșterea economică europeană;

| C. | întrucât criza economică și financiară a izbucnit în toamna anului 2008 și s-a agravat în 2011, ducând la o recesiune a economiei UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică și financiară a izbucnit în toamna anului 2008 și s-a agravat în 2011, ducând la o recesiune a economiei UE;

| D. | întrucât, ca răspuns la criză, Comisia a adoptat, printre altele, norme speciale în materie de ajutoare de stat și a utilizat politica în domeniul concurenței ca un instrument de gestionare a crizei; întrucât acesta a fost conceput ca un regim temporar și încă funcționează ca atare; |
| --- | --- |

D.

întrucât, ca răspuns la criză, Comisia a adoptat, printre altele, norme speciale în materie de ajutoare de stat și a utilizat politica în domeniul concurenței ca un instrument de gestionare a crizei; întrucât acesta a fost conceput ca un regim temporar și încă funcționează ca atare;

| E. | întrucât politica în domeniul concurenței este crucială pentru reacția la această criză, pentru susținerea strategiei Europa 2020 și a pieței unice, precum și pentru realizarea de progrese către o uniune bancară, o uniune economică și monetară în adevăratul sens al cuvântului și o integrare și o convergență mai profunde; |
| --- | --- |

E.

întrucât politica în domeniul concurenței este crucială pentru reacția la această criză, pentru susținerea strategiei Europa 2020 și a pieței unice, precum și pentru realizarea de progrese către o uniune bancară, o uniune economică și monetară în adevăratul sens al cuvântului și o integrare și o convergență mai profunde;

| F. | întrucât protecționismul nu ar face decât să adâncească și să prelungească criza, iar aplicarea strictă a normelor de concurență este crucială pentru redresarea economiei europene, |
| --- | --- |

F.

întrucât protecționismul nu ar face decât să adâncească și să prelungească criza, iar aplicarea strictă a normelor de concurență este crucială pentru redresarea economiei europene,

| G. | întrucât Raportul anual privind politica în domeniul concurenței ar trebui să servească drept instrument pentru promovarea competitivității globale a Uniunii, prin stimularea concurenței și deschiderea pentru noi actori, extinzând și consolidând astfel piața internă, și nu ar trebui deci să se refere exclusiv la aplicarea practică a politicii în domeniul concurenței de către Comisie; |
| --- | --- |

G.

întrucât Raportul anual privind politica în domeniul concurenței ar trebui să servească drept instrument pentru promovarea competitivității globale a Uniunii, prin stimularea concurenței și deschiderea pentru noi actori, extinzând și consolidând astfel piața internă, și nu ar trebui deci să se refere exclusiv la aplicarea practică a politicii în domeniul concurenței de către Comisie;

| H. | întrucât concurența nu funcționează la fel de eficient în toate statele membre, |
| --- | --- |

H.

întrucât concurența nu funcționează la fel de eficient în toate statele membre,

| I. | întrucât sectoarele cu un nivel al concurenței redus sunt deseori chiar acelea care înregistrează contraperformanțe în materie de producție economică; |
| --- | --- |

I.

întrucât sectoarele cu un nivel al concurenței redus sunt deseori chiar acelea care înregistrează contraperformanțe în materie de producție economică;

Observații generale

| 1. | ia act de raportul Comisiei pe 2011 privind politica în domeniul concurenței și apreciază faptul că noua structură tematică abordează problemele ridicate de Parlament și permite o identificare clară a priorităților, a obiectivelor și a măsurilor luate; |
| --- | --- |

1.

ia act de raportul Comisiei pe 2011 privind politica în domeniul concurenței și apreciază faptul că noua structură tematică abordează problemele ridicate de Parlament și permite o identificare clară a priorităților, a obiectivelor și a măsurilor luate;

| 2. | subliniază că politica în domeniul concurenței reprezintă o piatră unghiulară a economiei sociale de piață din Europa; subliniază importanța consolidării instrumentelor antitrust, de acordare a ajutoarelor de stat și a măsurilor de control al fuziunilor pentru a asigura eficiență economică, o bună funcționare a pieței interne și progres social. subliniază, de asemenea, că îmbunătățirea accesului și a participării IMM-urilor și sectorului terțiar în cadrul pieței interne presupun o politică activă în domeniul concurenței în vederea eliminării barierelor existente. |
| --- | --- |

2.

subliniază că politica în domeniul concurenței reprezintă o piatră unghiulară a economiei sociale de piață din Europa; subliniază importanța consolidării instrumentelor antitrust, de acordare a ajutoarelor de stat și a măsurilor de control al fuziunilor pentru a asigura eficiență economică, o bună funcționare a pieței interne și progres social. subliniază, de asemenea, că îmbunătățirea accesului și a participării IMM-urilor și sectorului terțiar în cadrul pieței interne presupun o politică activă în domeniul concurenței în vederea eliminării barierelor existente.

| 3. | solicită menținerea unei consecvențe între politica UE în domeniul concurenței și toate celelalte politici ale UE, inclusiv regulamentele sectoriale, pentru a asigura buna funcționare a pieței interne de produse și servicii pentru cetățeni, mediu și întreprinderi; |
| --- | --- |

3.

solicită menținerea unei consecvențe între politica UE în domeniul concurenței și toate celelalte politici ale UE, inclusiv regulamentele sectoriale, pentru a asigura buna funcționare a pieței interne de produse și servicii pentru cetățeni, mediu și întreprinderi;

| 4. | invită Comisia ca, în colaborare cu autoritățile naționale în domeniul concurenței, să efectueze o evaluare temeinică a disfuncționalităților concurenței și a impactului economic al acestora; solicită Comisiei să identifice posibile dezechilibre existente între statele membre în acest domeniu, inclusiv cauzele care stau la baza lor; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia ca, în colaborare cu autoritățile naționale în domeniul concurenței, să efectueze o evaluare temeinică a disfuncționalităților concurenței și a impactului economic al acestora; solicită Comisiei să identifice posibile dezechilibre existente între statele membre în acest domeniu, inclusiv cauzele care stau la baza lor;

| 5. | subliniază faptul că aplicarea politicii în domeniul concurenței în sens larg nu trebuie să urmărească întărirea companiilor deja înființate sau a furnizorilor de bunuri și servicii deja existenți, ci, mai degrabă, ar trebui să aibă drept obiectiv general facilitarea intrării pe piață a unor noi actori și a apariției unor idei și tehnici noi, aducând, astfel, un maximum de beneficii pentru cetățenii Uniunii; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că aplicarea politicii în domeniul concurenței în sens larg nu trebuie să urmărească întărirea companiilor deja înființate sau a furnizorilor de bunuri și servicii deja existenți, ci, mai degrabă, ar trebui să aibă drept obiectiv general facilitarea intrării pe piață a unor noi actori și a apariției unor idei și tehnici noi, aducând, astfel, un maximum de beneficii pentru cetățenii Uniunii;

| 6. | subliniază că extinderea regimului extraordinar de acordare de ajutoare de stat pe timp de criză a fost o decizie dictată de împrejurări care a contribuit la evitarea agravării instabilității financiare și economice, la evitarea protecționismului și la furnizarea unui mecanism de restructurare bancară și de soluționare a crizelor, toate deosebit de utile pentru țările care iau parte la acest program și care se confruntă cu probleme grave; |
| --- | --- |

6.

subliniază că extinderea regimului extraordinar de acordare de ajutoare de stat pe timp de criză a fost o decizie dictată de împrejurări care a contribuit la evitarea agravării instabilității financiare și economice, la evitarea protecționismului și la furnizarea unui mecanism de restructurare bancară și de soluționare a crizelor, toate deosebit de utile pentru țările care iau parte la acest program și care se confruntă cu probleme grave;

| 7. | își exprimă totuși preocuparea cu privire la faptul că, deși s-a intenționat ca regimul de acordare de ajutoare de stat să aibă un caracter temporar, în realitate acesta pare să fi devenit nu chiar așa de temporar; remarcă faptul că în cel de-al treilea său raport anual consecutiv Parlamentul a subliniat necesitatea de a pune capăt acestor măsuri temporare cât mai curând posibil; regretă, totodată, că în unele cazuri abordarea nu a dat rezultate și insistă asupra desprinderii unor învățăminte în urma intervențiilor precedente și asupra adoptării unor practici în consecință; |
| --- | --- |

7.

își exprimă totuși preocuparea cu privire la faptul că, deși s-a intenționat ca regimul de acordare de ajutoare de stat să aibă un caracter temporar, în realitate acesta pare să fi devenit nu chiar așa de temporar; remarcă faptul că în cel de-al treilea său raport anual consecutiv Parlamentul a subliniat necesitatea de a pune capăt acestor măsuri temporare cât mai curând posibil; regretă, totodată, că în unele cazuri abordarea nu a dat rezultate și insistă asupra desprinderii unor învățăminte în urma intervențiilor precedente și asupra adoptării unor practici în consecință;

| 8. | susține că băncile care beneficiază de ajutoare de stat trebuie să își concentreze modelul de afaceri către partea viabilă a activităților lor, să îmbunătățească accesul familiilor și al întreprinderilor la credite, să plafoneze remunerațiile și să reducă la minimum impactul asupra concurenților care nu beneficiază de ajutoare și asupra contribuabililor din UE; în această privință, constată necesitatea de a examina propunerile Grupului de experți la nivel înalt referitor la reforma structurală a sectorului bancar din UE; |
| --- | --- |

8.

susține că băncile care beneficiază de ajutoare de stat trebuie să își concentreze modelul de afaceri către partea viabilă a activităților lor, să îmbunătățească accesul familiilor și al întreprinderilor la credite, să plafoneze remunerațiile și să reducă la minimum impactul asupra concurenților care nu beneficiază de ajutoare și asupra contribuabililor din UE; în această privință, constată necesitatea de a examina propunerile Grupului de experți la nivel înalt referitor la reforma structurală a sectorului bancar din UE;

| 9. | subliniază faptul că procesul în curs de consolidare din sectorul bancar a crescut, de fapt, cota de piață a mai multor instituții financiare majore și, prin urmare, îndeamnă Comisia să supravegheze în continuare atent acest sector, cu scopul de a spori concurența pe piețele bancare europene; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că procesul în curs de consolidare din sectorul bancar a crescut, de fapt, cota de piață a mai multor instituții financiare majore și, prin urmare, îndeamnă Comisia să supravegheze în continuare atent acest sector, cu scopul de a spori concurența pe piețele bancare europene;

| 10. | amintește de Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 29 iunie 2012; este de acord cu faptul că este necesar să se întrerupă cercul vicios care predomină în relația dintre bănci și entitățile suverane și să se respecte angajamentele asumate în regim de urgență; |
| --- | --- |

10.

amintește de Declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 29 iunie 2012; este de acord cu faptul că este necesar să se întrerupă cercul vicios care predomină în relația dintre bănci și entitățile suverane și să se respecte angajamentele asumate în regim de urgență;

| 11. | solicită Comisiei să pună cu strictețe în aplicare normele antitrust și de control al fuziunilor pentru a realiza piețe mai bine reglementate, transparente, deschise și echitabile; salută investigațiile desfășurate de aceasta pe piața instrumentelor derivate extrabursiere, în special cu privire la datele și serviciile comerciale privind swap-ul pe riscul de credit (CDS), la serviciile de plăți și la distribuirea informațiilor financiare către piețe; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să pună cu strictețe în aplicare normele antitrust și de control al fuziunilor pentru a realiza piețe mai bine reglementate, transparente, deschise și echitabile; salută investigațiile desfășurate de aceasta pe piața instrumentelor derivate extrabursiere, în special cu privire la datele și serviciile comerciale privind swap-ul pe riscul de credit (CDS), la serviciile de plăți și la distribuirea informațiilor financiare către piețe;

| 12. | invită autoritățile UE din domeniul concurenței să monitorizeze comportamentul actorilor financiari importanți și al oligopolurilor, precum agențiile de rating al creditelor (ARC), și impactul acestora asupra piețelor, precum și cazurile de volatilitate a prețurilor legate de piețele financiare și să acorde o prioritate absolută cercetării presupusei manipulări a dobânzilor în cazul LIBOR, EURIBOR și TIBOR, cooperând îndeaproape cu alte jurisdicții; |
| --- | --- |

12.

invită autoritățile UE din domeniul concurenței să monitorizeze comportamentul actorilor financiari importanți și al oligopolurilor, precum agențiile de rating al creditelor (ARC), și impactul acestora asupra piețelor, precum și cazurile de volatilitate a prețurilor legate de piețele financiare și să acorde o prioritate absolută cercetării presupusei manipulări a dobânzilor în cazul LIBOR, EURIBOR și TIBOR, cooperând îndeaproape cu alte jurisdicții;

| 13. | consideră că aspectele de mai sus ar trebui investigate în întregime, aceasta și pentru a determina dacă au fost folosite sau nu toate instrumentele la dispoziția UE pentru a preveni asemenea fenomene; în plus, solicită Comisiei să investigheze impactul unor asemenea denaturări în evoluția prețurilor în sectoare precum creditul ipotecar; |
| --- | --- |

13.

consideră că aspectele de mai sus ar trebui investigate în întregime, aceasta și pentru a determina dacă au fost folosite sau nu toate instrumentele la dispoziția UE pentru a preveni asemenea fenomene; în plus, solicită Comisiei să investigheze impactul unor asemenea denaturări în evoluția prețurilor în sectoare precum creditul ipotecar;

Susținerea creșterii economice, a creării de locuri de muncă și a competitivității sustenabile

| 14. | recunoaște că politica în domeniul concurenței reprezintă un instrument esențial pentru dezvoltarea și menținerea pieței interne, fiind, totodată, un factor esențial de generare a productivității, a eficienței și a competitivității globale, având un rol important în susținerea piețelor deschise și echitabile, a finanțelor publice solide și a obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că politica în domeniul concurenței reprezintă un instrument esențial pentru dezvoltarea și menținerea pieței interne, fiind, totodată, un factor esențial de generare a productivității, a eficienței și a competitivității globale, având un rol important în susținerea piețelor deschise și echitabile, a finanțelor publice solide și a obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| 15. | subliniază că, pentru consolidarea pieței unice, pentru restabilirea creșterii economice, pentru sporirea atractivității pieței europene la nivel mondial, pentru realizarea Agendei digitale și pentru încurajarea cercetării și inovării este nevoie de o concurență mai puternică, o pluralitate sănătoasă a entităților economice și o politică industrială proactivă; remarcă faptul că toate instrumentele antitrust și de control al ajutoarelor de stat și al fuziunilor au un rol esențial pentru o mai bună reglementare a pieței, pentru promovarea transparenței și pentru reconstruirea economiei; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, pentru consolidarea pieței unice, pentru restabilirea creșterii economice, pentru sporirea atractivității pieței europene la nivel mondial, pentru realizarea Agendei digitale și pentru încurajarea cercetării și inovării este nevoie de o concurență mai puternică, o pluralitate sănătoasă a entităților economice și o politică industrială proactivă; remarcă faptul că toate instrumentele antitrust și de control al ajutoarelor de stat și al fuziunilor au un rol esențial pentru o mai bună reglementare a pieței, pentru promovarea transparenței și pentru reconstruirea economiei;

| 16. | așteaptă din partea Comisiei să asigure cu succes aplicarea politicii în domeniul concurenței și să promoveze tehnologiile și resursele nepoluante; consideră că noile orientări ETS ar trebui să contribuie la prevenirea relocării emisiilor de dioxid de carbon, la menținerea semnalelor în materie de prețuri și la reducerea la minimum a denaturărilor; consideră că actualul preț scăzut al ETS nu prea contribuie la promovarea tehnologiilor ecologice și întârzie tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

16.

așteaptă din partea Comisiei să asigure cu succes aplicarea politicii în domeniul concurenței și să promoveze tehnologiile și resursele nepoluante; consideră că noile orientări ETS ar trebui să contribuie la prevenirea relocării emisiilor de dioxid de carbon, la menținerea semnalelor în materie de prețuri și la reducerea la minimum a denaturărilor; consideră că actualul preț scăzut al ETS nu prea contribuie la promovarea tehnologiilor ecologice și întârzie tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon;

| 17. | susține ideea că acțiunile publice adoptate pentru sprijinirea victimelor fraudelor de mare amploare și ale practicilor financiare ilegale cu unicul scop de a evita prejudicierea într-o mai mare măsură a acestora și de a le restabili drepturile nu ar trebui să fie considerate ajutoare de stat; |
| --- | --- |

17.

susține ideea că acțiunile publice adoptate pentru sprijinirea victimelor fraudelor de mare amploare și ale practicilor financiare ilegale cu unicul scop de a evita prejudicierea într-o mai mare măsură a acestora și de a le restabili drepturile nu ar trebui să fie considerate ajutoare de stat;

Servicii de interes economic general (SIEG)

| 18. | observă că cetățenii europeni doresc o ofertă de servicii publice necesare și importante de înaltă calitate, la prețuri accesibile și cu un caracter regional, stimulând, totodată, concurența și promovând un mediu concurențial mai echitabil între furnizorii acestor servicii, indiferent dacă aceștia sunt publici sau privați; subliniază că, în acest scop, protejarea concurenței dintre diferiții furnizori este crucială; subliniază că pachetul de SIEG lansat recent ar putea să creeze un cadru mai simplu, mai clar și mai flexibil în acest sens; atrage atenția asupra responsabilității Comisiei în conformitate cu regulile în domeniul concurenței prevăzute în TFUE de a asigura compatibilitatea compensațiilor acordate SIEG cu normele UE privind ajutoarele de stat, pentru a preveni furnizarea către cetățeni a unor servicii de slabă calitate, dar costisitoare; își exprimă preocuparea cu privire la excluderea prea multor servicii de la controlul efectuat de autoritățile competente; |
| --- | --- |

18.

observă că cetățenii europeni doresc o ofertă de servicii publice necesare și importante de înaltă calitate, la prețuri accesibile și cu un caracter regional, stimulând, totodată, concurența și promovând un mediu concurențial mai echitabil între furnizorii acestor servicii, indiferent dacă aceștia sunt publici sau privați; subliniază că, în acest scop, protejarea concurenței dintre diferiții furnizori este crucială; subliniază că pachetul de SIEG lansat recent ar putea să creeze un cadru mai simplu, mai clar și mai flexibil în acest sens; atrage atenția asupra responsabilității Comisiei în conformitate cu regulile în domeniul concurenței prevăzute în TFUE de a asigura compatibilitatea compensațiilor acordate SIEG cu normele UE privind ajutoarele de stat, pentru a preveni furnizarea către cetățeni a unor servicii de slabă calitate, dar costisitoare; își exprimă preocuparea cu privire la excluderea prea multor servicii de la controlul efectuat de autoritățile competente;

| 19. | invită autoritățile UE din domeniul concurenței să monitorizeze piețele serviciilor farmaceutice, de sănătate și de asigurări (în special piețele pentru medicamentele generice și inovatoare), identificând eventuale abuzuri în cazul brevetelor și comportamentele discriminatorii; remarcă faptul că, deși organizarea sectorului sănătății și protecția socială țin în principal de competența statelor membre, aceste servicii ar trebui să facă obiectul unor controale pentru a proteja finanțele publice și a respecta legislația în domeniul concurenței și drepturile cetățenilor UE; |
| --- | --- |

19.

invită autoritățile UE din domeniul concurenței să monitorizeze piețele serviciilor farmaceutice, de sănătate și de asigurări (în special piețele pentru medicamentele generice și inovatoare), identificând eventuale abuzuri în cazul brevetelor și comportamentele discriminatorii; remarcă faptul că, deși organizarea sectorului sănătății și protecția socială țin în principal de competența statelor membre, aceste servicii ar trebui să facă obiectul unor controale pentru a proteja finanțele publice și a respecta legislația în domeniul concurenței și drepturile cetățenilor UE;

Creșterea bunăstării consumatorilor: evoluțiile sectoriale

| 20. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, de la mijlocul lui 2007, prețurile alimentelor au crescut în mod semnificativ, prețurile de producție fiind foarte volatile, reamintind că prețurile alimentelor de consum au o mare contribuție la inflația generală; subliniază că noul cadru de negociere colectivă din lanțul de valori ar trebui să fie însoțit de o orientare pro-concurențială a organizațiilor de producători și de o platformă de monitorizare a prețurilor alimentelor; îndeamnă Comisia ca, în cooperare cu autoritățile naționale în domeniul concurenței, să examineze îndeaproape concurența în sectorul agro-industrial, în ceea ce privește sprijinul, transparența și evoluția prețurilor de consum la toate nivelurile lanțului de valori; reamintește că beneficiile pe care consumatorii le pot obține în sectorul alimentar pot fi sporite prin organizarea unor reforme competitive similare în toate celelalte sectoare ale economiei; |
| --- | --- |

20.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, de la mijlocul lui 2007, prețurile alimentelor au crescut în mod semnificativ, prețurile de producție fiind foarte volatile, reamintind că prețurile alimentelor de consum au o mare contribuție la inflația generală; subliniază că noul cadru de negociere colectivă din lanțul de valori ar trebui să fie însoțit de o orientare pro-concurențială a organizațiilor de producători și de o platformă de monitorizare a prețurilor alimentelor; îndeamnă Comisia ca, în cooperare cu autoritățile naționale în domeniul concurenței, să examineze îndeaproape concurența în sectorul agro-industrial, în ceea ce privește sprijinul, transparența și evoluția prețurilor de consum la toate nivelurile lanțului de valori; reamintește că beneficiile pe care consumatorii le pot obține în sectorul alimentar pot fi sporite prin organizarea unor reforme competitive similare în toate celelalte sectoare ale economiei;

| 21. | subliniază faptul că serviciile de interes economic (SIEG) și social (SISG) general reprezintă o parte semnificativă din totalitatea serviciilor furnizate în statele membre și, prin urmare, se pot obține câștiguri considerabile prin eficientizarea SIEG și SISG; subliniază că, în acest sens, este esențial să se asigure faptul că normele care guvernează SIEG și SISG acordă o importanță prioritară protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că serviciile de interes economic (SIEG) și social (SISG) general reprezintă o parte semnificativă din totalitatea serviciilor furnizate în statele membre și, prin urmare, se pot obține câștiguri considerabile prin eficientizarea SIEG și SISG; subliniază că, în acest sens, este esențial să se asigure faptul că normele care guvernează SIEG și SISG acordă o importanță prioritară protecției consumatorilor;

| 22. | subliniază faptul că speculațiile pe piețele alimentare joacă un rol major în determinarea volatilității prețurilor; invită Comisia să examineze această chestiune în cadrul raportului pe 2012 privind politica în domeniul concurenței și să ia inițiative pentru contracararea speculațiilor de pe piețele alimentare; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că speculațiile pe piețele alimentare joacă un rol major în determinarea volatilității prețurilor; invită Comisia să examineze această chestiune în cadrul raportului pe 2012 privind politica în domeniul concurenței și să ia inițiative pentru contracararea speculațiilor de pe piețele alimentare;

| 23. | invită Comisia să examineze cu mai mare atenție rolul benefic al organizațiilor de producători și al cooperativelor în creșterea bunăstării micilor agricultori și a puterii de negociere a acestora cu industria din amonte; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să examineze cu mai mare atenție rolul benefic al organizațiilor de producători și al cooperativelor în creșterea bunăstării micilor agricultori și a puterii de negociere a acestora cu industria din amonte;

| 24. | așteaptă cu interes raportul pe această temă al Rețelei europene în domeniul concurenței (REC); ia act de faptul că cerealele și produsele lactate sunt cele mai cercetate sectoare în cazuri de încălcare a normelor antitrust și încurajează autoritățile naționale din domeniul concurenței (ANC) să-și intensifice inițiativele în acest domeniu; invită Comisia să examineze sectorul zahărului din UE, în cadrul căruia, în 2011 și 2012, s-a înregistrat o inflație considerabilă a prețurilor; |
| --- | --- |

24.

așteaptă cu interes raportul pe această temă al Rețelei europene în domeniul concurenței (REC); ia act de faptul că cerealele și produsele lactate sunt cele mai cercetate sectoare în cazuri de încălcare a normelor antitrust și încurajează autoritățile naționale din domeniul concurenței (ANC) să-și intensifice inițiativele în acest domeniu; invită Comisia să examineze sectorul zahărului din UE, în cadrul căruia, în 2011 și 2012, s-a înregistrat o inflație considerabilă a prețurilor;

| 25. | îndeamnă încă o dată Comisia să urmărească aplicarea deplină a pachetului privind piața internă a energiei; încurajează Comisia să monitorizeze activ concurența de pe piețele energiei, până la realizarea unei piețe unice a energiei deschise și competitive, în special ori de câte ori privatizarea utilităților publice pornește de la un sistem de piețe monopoliste sau oligopol; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă încă o dată Comisia să urmărească aplicarea deplină a pachetului privind piața internă a energiei; încurajează Comisia să monitorizeze activ concurența de pe piețele energiei, până la realizarea unei piețe unice a energiei deschise și competitive, în special ori de câte ori privatizarea utilităților publice pornește de la un sistem de piețe monopoliste sau oligopol;

| 26. | invită Comisia să examineze cu atenție progresele din cadrul pieței serviciilor expres și de transport aerian de marfă din UE; constată că în SUA există o formă de duopol pe piața serviciilor de curierat expres și, în practică, în ultimii 10 ani, piața a fost închisă pentru concurenții europeni; conchide că, în urma altor fuziuni în acest sector, nu ar mai rămâne decât o singură companie europeană majoră de logistică și de servicii de curierat expres pe piață și că concurența prețurilor pe piața internă ar putea fi afectată în mod semnificativ în dezavantajul consumatorilor; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să examineze cu atenție progresele din cadrul pieței serviciilor expres și de transport aerian de marfă din UE; constată că în SUA există o formă de duopol pe piața serviciilor de curierat expres și, în practică, în ultimii 10 ani, piața a fost închisă pentru concurenții europeni; conchide că, în urma altor fuziuni în acest sector, nu ar mai rămâne decât o singură companie europeană majoră de logistică și de servicii de curierat expres pe piață și că concurența prețurilor pe piața internă ar putea fi afectată în mod semnificativ în dezavantajul consumatorilor;

| 27. | subliniază că, în cadrul pieței aviatice din SUA, nu există condiții echitabile de concurență pentru companiile europene și că, chiar și în prezent, există un dezechilibru evident între piața aviatică a UE și cea a SUA dat fiind faptul că liniilor aeriene de transport de marfă le este refuzat accesul pe piața națională a SUA și că ele cu greu pot concura în condiții nefavorabile; subliniază că acest acces inegal la piață denaturează concurența și afectează în cele din urmă industria logistică europeană și clienții acesteia; |
| --- | --- |

27.

subliniază că, în cadrul pieței aviatice din SUA, nu există condiții echitabile de concurență pentru companiile europene și că, chiar și în prezent, există un dezechilibru evident între piața aviatică a UE și cea a SUA dat fiind faptul că liniilor aeriene de transport de marfă le este refuzat accesul pe piața națională a SUA și că ele cu greu pot concura în condiții nefavorabile; subliniază că acest acces inegal la piață denaturează concurența și afectează în cele din urmă industria logistică europeană și clienții acesteia;

Promovarea legitimității și a eficienței pentru politica în domeniul concurenței

| 28. | susține asumarea de către Parlament a unui rol activ în conturarea politicii în domeniul concurenței, care să includă și competențe de colegiuitor; consideră că Comisia trebuie să-și asume o răspundere deplină și că trebuie să dea curs rezoluțiilor Parlamentului; dorește să consolideze actualul dialog structurat aflat în desfășurare; |
| --- | --- |

28.

susține asumarea de către Parlament a unui rol activ în conturarea politicii în domeniul concurenței, care să includă și competențe de colegiuitor; consideră că Comisia trebuie să-și asume o răspundere deplină și că trebuie să dea curs rezoluțiilor Parlamentului; dorește să consolideze actualul dialog structurat aflat în desfășurare;

| 29. | invită Comisia să continue să fie imparțială și obiectivă și să fie deschisă la îmbunătățiri ale procedurilor din domeniul concurenței; susține respectarea drepturilor procedurale, inclusiv a dreptului întreprinderilor de a avea acces la dosarul Comisiei înainte de a fi audiate; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să continue să fie imparțială și obiectivă și să fie deschisă la îmbunătățiri ale procedurilor din domeniul concurenței; susține respectarea drepturilor procedurale, inclusiv a dreptului întreprinderilor de a avea acces la dosarul Comisiei înainte de a fi audiate;

| 30. | încurajează Comisia să promoveze în continuare o cultură a concurenței loiale prin identificarea principiilor generale și prin susținerea acțiunilor companiilor în acest domeniu, îndeosebi prin manifestarea unui interes sporit și a unei atitudini pozitive față de conformitate, deoarece acest fapt va avea un efect preventiv decisiv, în interesul publicului; |
| --- | --- |

30.

încurajează Comisia să promoveze în continuare o cultură a concurenței loiale prin identificarea principiilor generale și prin susținerea acțiunilor companiilor în acest domeniu, îndeosebi prin manifestarea unui interes sporit și a unei atitudini pozitive față de conformitate, deoarece acest fapt va avea un efect preventiv decisiv, în interesul publicului;

| 31. | solicită Comisiei să ia în calcul folosirea sistemelor alternative de soluționare a litigiilor și să prezinte, în cadrul procedurii legislative ordinare, propunerea mult întârziată de facilitare a demersurilor private individuale și colective pentru recuperarea prejudiciilor suferite de întreprinderi și de consumatori ca urmare a încălcării normelor antitrust ale UE; consideră că o astfel de propunere ar trebui să promoveze concurența, fără a încuraja litigiile nefondate, să acopere prejudiciile minore și difuze, să asigure conformitatea deplină cu normele UE privind transparența, precum și justificarea temeinică și specifică a tuturor excepțiilor în contextul procedurilor de clemență, dar și o coerență deplină cu asigurarea respectării normelor în sfera publică; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să ia în calcul folosirea sistemelor alternative de soluționare a litigiilor și să prezinte, în cadrul procedurii legislative ordinare, propunerea mult întârziată de facilitare a demersurilor private individuale și colective pentru recuperarea prejudiciilor suferite de întreprinderi și de consumatori ca urmare a încălcării normelor antitrust ale UE; consideră că o astfel de propunere ar trebui să promoveze concurența, fără a încuraja litigiile nefondate, să acopere prejudiciile minore și difuze, să asigure conformitatea deplină cu normele UE privind transparența, precum și justificarea temeinică și specifică a tuturor excepțiilor în contextul procedurilor de clemență, dar și o coerență deplină cu asigurarea respectării normelor în sfera publică;

| 32. | face din nou referire la rezoluțiile sale anterioare din 2 februarie 2012 referitoare la „Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței” și la ideea unei propuneri a Comisiei în materie de recursuri colective; |
| --- | --- |

32.

face din nou referire la rezoluțiile sale anterioare din 2 februarie 2012 referitoare la „Raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței” și la ideea unei propuneri a Comisiei în materie de recursuri colective;

| 33. | are o părere bună despre cooperarea din cadrul Rețelei europene din domeniul concurenței (REC), precum și cu instanțele de la nivel național în vedere asigurării eficienței și a coerenței politicilor din domeniul concurenței la nivelul întregii UE; sprijină partajarea eficientă a responsabilității între membrii REC, având în vedere faptul că anumite piețe tind să aibă mai multe dimensiuni naționale decât altele, date fiind condițiile juridice, economice și culturale diferite; invită Comisia să promoveze acordurile de convergență și de cooperare cu alte jurisdicții, care includ dispoziții privind schimbul de informații în timpul investigațiilor în condiții corespunzătoare; |
| --- | --- |

33.

are o părere bună despre cooperarea din cadrul Rețelei europene din domeniul concurenței (REC), precum și cu instanțele de la nivel național în vedere asigurării eficienței și a coerenței politicilor din domeniul concurenței la nivelul întregii UE; sprijină partajarea eficientă a responsabilității între membrii REC, având în vedere faptul că anumite piețe tind să aibă mai multe dimensiuni naționale decât altele, date fiind condițiile juridice, economice și culturale diferite; invită Comisia să promoveze acordurile de convergență și de cooperare cu alte jurisdicții, care includ dispoziții privind schimbul de informații în timpul investigațiilor în condiții corespunzătoare;

| 34. | recunoaște volumul de muncă mare și din ce în ce mai ridicat al Comisiei în domeniul aplicării legislației din domeniul concurenței și afirmă așadar încă o dată că Comisia are nevoie de mai multe resurse, îndeosebi prin intermediul alocării resurselor existente, pentru a fi proactivă și mai eficientă în gestionarea volumului de muncă; |
| --- | --- |

34.

recunoaște volumul de muncă mare și din ce în ce mai ridicat al Comisiei în domeniul aplicării legislației din domeniul concurenței și afirmă așadar încă o dată că Comisia are nevoie de mai multe resurse, îndeosebi prin intermediul alocării resurselor existente, pentru a fi proactivă și mai eficientă în gestionarea volumului de muncă;

| 35. | invită Comisia să promoveze o cultură a concurenței atât în UE, cât și pe plan internațional; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să promoveze o cultură a concurenței atât în UE, cât și pe plan internațional;

Politica în domeniul amenzilor

| 36. | recomandă să se recurgă la procedura de soluționare a disputelor și, dacă este cazul, să se aplice amenzi descurajante și proporționale, evitând, totodată, consecințele economice și sociale ale eliminării de pe piață a întreprinderilor aflate în dificultate; |
| --- | --- |

36.

recomandă să se recurgă la procedura de soluționare a disputelor și, dacă este cazul, să se aplice amenzi descurajante și proporționale, evitând, totodată, consecințele economice și sociale ale eliminării de pe piață a întreprinderilor aflate în dificultate;

| 37. | menționează că amenzile nu ar trebui să împiedice societățile să-și tragă la răspundere directorii și membrii personalului răspunzători; ele nu ar trebui nici să împiedice, dacă este cazul, statele membre să se ocupe de probleme de răspundere penală; invită Comisia să mediteze asupra acestor aspecte și să prezinte un raport; |
| --- | --- |

37.

menționează că amenzile nu ar trebui să împiedice societățile să-și tragă la răspundere directorii și membrii personalului răspunzători; ele nu ar trebui nici să împiedice, dacă este cazul, statele membre să se ocupe de probleme de răspundere penală; invită Comisia să mediteze asupra acestor aspecte și să prezinte un raport;

| 38. | se declară preocupat că aplicarea amenzilor ca unic instrument se poate dovedi prea limitată, având în vedere pericolul pierderii de locuri de muncă ca rezultat al incapacității de a plăti, și solicită elaborarea unei game mai largi de instrumente mai sofisticate, care să acopere aspecte precum responsabilitatea individuală, transparența și responsabilitatea societăților, proceduri mai scurte, dreptul la apărare și la un proces echitabil, mecanisme pentru asigurarea unei administrări eficiente a solicitărilor de clemență (în special pentru a depăși interferențele cauzate de procesele de descoperire din SUA), programe de conformitate a companiilor și dezvoltarea standardelor europene; este în favoarea unei abordări stimulativ-punitive, care să aibă efecte disuasive eficace, încurajând, în același timp, conformitatea; |
| --- | --- |

38.

se declară preocupat că aplicarea amenzilor ca unic instrument se poate dovedi prea limitată, având în vedere pericolul pierderii de locuri de muncă ca rezultat al incapacității de a plăti, și solicită elaborarea unei game mai largi de instrumente mai sofisticate, care să acopere aspecte precum responsabilitatea individuală, transparența și responsabilitatea societăților, proceduri mai scurte, dreptul la apărare și la un proces echitabil, mecanisme pentru asigurarea unei administrări eficiente a solicitărilor de clemență (în special pentru a depăși interferențele cauzate de procesele de descoperire din SUA), programe de conformitate a companiilor și dezvoltarea standardelor europene; este în favoarea unei abordări stimulativ-punitive, care să aibă efecte disuasive eficace, încurajând, în același timp, conformitatea;

| 39. | remarcă din nou faptul că metoda de stabilire a amenzilor este prevăzută într-un document nelegislativ, și anume Orientările privind amenzile din 2006, și solicită din nou Comisiei să introducă o bază detaliată de calculare a amenzilor, în temeiul principiului legalității, împreună cu noi principii de stabilire a amenzilor, în Regulamentul (CE) nr. 1/2003; |
| --- | --- |

39.

remarcă din nou faptul că metoda de stabilire a amenzilor este prevăzută într-un document nelegislativ, și anume Orientările privind amenzile din 2006, și solicită din nou Comisiei să introducă o bază detaliată de calculare a amenzilor, în temeiul principiului legalității, împreună cu noi principii de stabilire a amenzilor, în Regulamentul (CE) nr. 1/2003;

| 40. | își reiterează solicitarea privind o revizuire generală a orientărilor Comisiei privind amenzile, pe baza a șase ani de experiență practică; consideră că această revizuire ar trebui să examineze rolul programelor de conformitate, specificând condițiile în care întreprinderile-mamă care exercită o influență decisivă asupra unei filiale ar trebui să fie considerate responsabile împreună și solidar pentru încălcarea normelor antitrust de către filialele lor și să examineze probleme precum solicitările de clemență, recidivele, plafoanele asociate cifrei de afaceri și interacțiunea dintre responsabilitatea publică și privată; |
| --- | --- |

40.

își reiterează solicitarea privind o revizuire generală a orientărilor Comisiei privind amenzile, pe baza a șase ani de experiență practică; consideră că această revizuire ar trebui să examineze rolul programelor de conformitate, specificând condițiile în care întreprinderile-mamă care exercită o influență decisivă asupra unei filiale ar trebui să fie considerate responsabile împreună și solidar pentru încălcarea normelor antitrust de către filialele lor și să examineze probleme precum solicitările de clemență, recidivele, plafoanele asociate cifrei de afaceri și interacțiunea dintre responsabilitatea publică și privată;

| 41. | subliniază că numărul mare de solicitări de reducere a amenzilor din cauza incapacității de plată a crescut, mai ales în cazul întreprinderilor „mono-produs” și al IMM-urilor; afirmă încă o dată că un sistem de plăți amânate și/sau eșalonate ar putea fi considerat o alternativă la reducerea amenzilor pentru a evita falimentarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

41.

subliniază că numărul mare de solicitări de reducere a amenzilor din cauza incapacității de plată a crescut, mai ales în cazul întreprinderilor „mono-produs” și al IMM-urilor; afirmă încă o dată că un sistem de plăți amânate și/sau eșalonate ar putea fi considerat o alternativă la reducerea amenzilor pentru a evita falimentarea întreprinderilor;

| 42. | salută faptul că Comisia a ținut seama de nevoile specifice ale întreprinderilor „mono-produs” în decizia sa (COMP/39452 din 28 martie 2012); |
| --- | --- |

42.

salută faptul că Comisia a ținut seama de nevoile specifice ale întreprinderilor „mono-produs” în decizia sa (COMP/39452 din 28 martie 2012);

Considerații sectoriale specifice

| 43. | invită Comisia și statele membre să continue să avanseze în direcția definitivării pieței unice a transporturilor, asigurând, totodată, o concurență deschisă și loială în sectoarele transporturilor, serviciilor poștale și turismului și respectând alte obiective ale politicilor Uniunii Europene, cum ar fi funcționarea corectă a serviciilor de transport și de mobilitate, obiectivele politice în domeniul serviciilor publice, al standardelor sociale, al siguranței și al protecției mediului și obiectivele UE privind reducerea emisiilor de CO2 și a dependenței de petrol; salută anunțarea Actului II privind piața unică cu obiectivul de a crea în sfârșit un Cer unic european și de a continua deschiderea pieței feroviare și eforturile de creare a unui spațiu feroviar unic; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia și statele membre să continue să avanseze în direcția definitivării pieței unice a transporturilor, asigurând, totodată, o concurență deschisă și loială în sectoarele transporturilor, serviciilor poștale și turismului și respectând alte obiective ale politicilor Uniunii Europene, cum ar fi funcționarea corectă a serviciilor de transport și de mobilitate, obiectivele politice în domeniul serviciilor publice, al standardelor sociale, al siguranței și al protecției mediului și obiectivele UE privind reducerea emisiilor de CO2 și a dependenței de petrol; salută anunțarea Actului II privind piața unică cu obiectivul de a crea în sfârșit un Cer unic european și de a continua deschiderea pieței feroviare și eforturile de creare a unui spațiu feroviar unic;

| 44. | consideră că Comisia ar trebui să consolideze în continuare legăturile dintre politica în domeniul concurenței și politica în domeniul transporturilor pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului european al transporturilor; |
| --- | --- |

44.

consideră că Comisia ar trebui să consolideze în continuare legăturile dintre politica în domeniul concurenței și politica în domeniul transporturilor pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului european al transporturilor;

| 45. | îndeamnă Comisia să fie mai proactivă în promovarea convergenței normelor de concurență în negocierile internaționale, pentru a asigura condiții echitabile de concurență între UE și țările terțe în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă Comisia să fie mai proactivă în promovarea convergenței normelor de concurență în negocierile internaționale, pentru a asigura condiții echitabile de concurență între UE și țările terțe în sectorul transporturilor;

| 46. | subliniază importanța dezvoltării uniforme a unui spațiu european al transporturilor și a eliminării decalajelor de dezvoltare dintre infrastructurile și sistemele de transport din statele membre pentru realizarea cu adevărat a pieței europene unice și pentru asigurarea unei concurențe loiale în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța dezvoltării uniforme a unui spațiu european al transporturilor și a eliminării decalajelor de dezvoltare dintre infrastructurile și sistemele de transport din statele membre pentru realizarea cu adevărat a pieței europene unice și pentru asigurarea unei concurențe loiale în domeniul transporturilor;

| 47. | subliniază impactul pe care îl au diferențele de impozitare asupra concurenței dintre diferitele moduri de transport și asupra transportului intermodal și invită Comisia să furnizeze o prezentare generală privind impozitarea și diferitele sisteme de TVA pentru diferitele moduri de transport; |
| --- | --- |

47.

subliniază impactul pe care îl au diferențele de impozitare asupra concurenței dintre diferitele moduri de transport și asupra transportului intermodal și invită Comisia să furnizeze o prezentare generală privind impozitarea și diferitele sisteme de TVA pentru diferitele moduri de transport;

| 48. | subliniază că, pentru o concurență liberă și loială la nivel european, este necesară eliminarea obstacolelor fizice, tehnice și de reglementare dintre statele membre, în special prin dezvoltarea unor rețele transeuropene interoperabile și eficiente; |
| --- | --- |

48.

subliniază că, pentru o concurență liberă și loială la nivel european, este necesară eliminarea obstacolelor fizice, tehnice și de reglementare dintre statele membre, în special prin dezvoltarea unor rețele transeuropene interoperabile și eficiente;

| 49. | salută, în principiu, Comunicarea Comisiei privind drepturile pasagerilor pentru toate tipurile de transport, dar subliniază că fiecare mod de transport este, prin natura sa, diferit și că propunerea Comisiei, deși garantează drepturile actuale ale pasagerilor, trebuie să asigure și o abordare proporțională și flexibilă, care să recunoască diferențele dintre modurile de transport; |
| --- | --- |

49.

salută, în principiu, Comunicarea Comisiei privind drepturile pasagerilor pentru toate tipurile de transport, dar subliniază că fiecare mod de transport este, prin natura sa, diferit și că propunerea Comisiei, deși garantează drepturile actuale ale pasagerilor, trebuie să asigure și o abordare proporțională și flexibilă, care să recunoască diferențele dintre modurile de transport;

| 50. | îndeamnă autoritățile relevante, în contextul Acordului de transport aerian UE-SUA, să-și intensifice cooperarea pentru elaborarea unor abordări în materie de reglementare compatibile în ceea ce privește chestiunile legate de concurența între alianțele de transportatori aerieni și să caute în mod activ modalități de stimulare a unei competitivități mai viguroase a marilor alianțe pe piața transatlantică; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă autoritățile relevante, în contextul Acordului de transport aerian UE-SUA, să-și intensifice cooperarea pentru elaborarea unor abordări în materie de reglementare compatibile în ceea ce privește chestiunile legate de concurența între alianțele de transportatori aerieni și să caute în mod activ modalități de stimulare a unei competitivități mai viguroase a marilor alianțe pe piața transatlantică;

| 51. | invită Comisia și statele membre să accelereze aplicarea efectivă a legislației privind cerul unic european pentru a crește gradul de transparență al tarifării serviciilor, pentru a facilita în acest fel monitorizarea respectării normelor de concurență și pentru a optimiza competitivitatea și siguranța hub-urilor europene și să depună în continuare eforturi în vederea creșterii competitivității aeroporturilor europene în beneficiul economiei și al pasagerilor; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia și statele membre să accelereze aplicarea efectivă a legislației privind cerul unic european pentru a crește gradul de transparență al tarifării serviciilor, pentru a facilita în acest fel monitorizarea respectării normelor de concurență și pentru a optimiza competitivitatea și siguranța hub-urilor europene și să depună în continuare eforturi în vederea creșterii competitivității aeroporturilor europene în beneficiul economiei și al pasagerilor;

| 52. | invită Comisia să furnizeze o prezentare generală bazată pe dovezi privind cazurile în care transportatorii aerieni sunt avantajați față de alți furnizori de servicii prin condiții speciale sau, așa cum s-a pretins, abuzează de poziția lor dominantă din anumite aeroporturi, în special prin impunerea regulii privind admiterea unui singur bagaj sau a altor restricții privind bagajele de mână admise; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să furnizeze o prezentare generală bazată pe dovezi privind cazurile în care transportatorii aerieni sunt avantajați față de alți furnizori de servicii prin condiții speciale sau, așa cum s-a pretins, abuzează de poziția lor dominantă din anumite aeroporturi, în special prin impunerea regulii privind admiterea unui singur bagaj sau a altor restricții privind bagajele de mână admise;

| 53. | consideră că activitățile comerciale reprezintă o sursă importantă de venituri pentru aeroporturi și că astfel de practici agresive pot constitui un abuz de poziție dominantă din partea transportatorului; |
| --- | --- |

53.

consideră că activitățile comerciale reprezintă o sursă importantă de venituri pentru aeroporturi și că astfel de practici agresive pot constitui un abuz de poziție dominantă din partea transportatorului;

| 54. | îndeamnă Comisia să consolideze monitorizarea comercializării, a utilizării și a alocării sloturilor în aeroporturile europene pentru a asigura o concurență loială, precum și protejarea conectivității regionale peste tot în Europa; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă Comisia să consolideze monitorizarea comercializării, a utilizării și a alocării sloturilor în aeroporturile europene pentru a asigura o concurență loială, precum și protejarea conectivității regionale peste tot în Europa;

| 55. | invită Comisia să monitorizeze măsurile care îi afectează pe operatorii aerieni low-cost pentru a se asigura că ele nu constituie instrumente ale unei concurențe neloiale; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să monitorizeze măsurile care îi afectează pe operatorii aerieni low-cost pentru a se asigura că ele nu constituie instrumente ale unei concurențe neloiale;

| 56. | îndeamnă Comisia ca, în cadrul revizuirii orientărilor privind ajutoarele de stat destinate sectorului aviației și aeroporturilor din UE, să se asigure că nu există nicio denaturare a concurenței și să creeze condiții de concurență echitabile pentru toți participanții de pe piață; |
| --- | --- |

56.

îndeamnă Comisia ca, în cadrul revizuirii orientărilor privind ajutoarele de stat destinate sectorului aviației și aeroporturilor din UE, să se asigure că nu există nicio denaturare a concurenței și să creeze condiții de concurență echitabile pentru toți participanții de pe piață;

| 57. | subliniază că s-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește liberalizarea sectorului feroviar din Europa și că această situație dezavantajează transportul feroviar față de alte mijloace de transport, în special în ceea ce privește chestiunile legate de competitivitatea sectorului feroviar în Europa; |
| --- | --- |

57.

subliniază că s-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește liberalizarea sectorului feroviar din Europa și că această situație dezavantajează transportul feroviar față de alte mijloace de transport, în special în ceea ce privește chestiunile legate de competitivitatea sectorului feroviar în Europa;

| 58. | îndeamnă Comisia să finalizeze implementarea spațiului feroviar european unic, asigurându-se că există condiții adecvate pentru deschiderea sectorului către o concurență liberă și loială, inclusiv prin măsuri permițând societăților eficiente și inovatoare din sectorul feroviar să își desfășoare activitatea fără restricții, printr-o separare clară între gestionarii de infrastructură și operatorii feroviari, prin crearea unor organisme de reglementare naționale puternice și prin armonizarea dispozițiilor care reglementează situația personalului; invită Comisia să țină seama, atunci când pregătește deschiderea piețelor feroviare naționale pentru transportul de pasageri, de diferitele modele operaționale ale întreprinderilor feroviare naționale și să prezinte propuneri specifice de eliminare a restricțiilor în calea concurenței care derivă din lipsa de coerență a dispozițiilor referitoare la siguranță, interoperabilitate și autorizare; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă Comisia să finalizeze implementarea spațiului feroviar european unic, asigurându-se că există condiții adecvate pentru deschiderea sectorului către o concurență liberă și loială, inclusiv prin măsuri permițând societăților eficiente și inovatoare din sectorul feroviar să își desfășoare activitatea fără restricții, printr-o separare clară între gestionarii de infrastructură și operatorii feroviari, prin crearea unor organisme de reglementare naționale puternice și prin armonizarea dispozițiilor care reglementează situația personalului; invită Comisia să țină seama, atunci când pregătește deschiderea piețelor feroviare naționale pentru transportul de pasageri, de diferitele modele operaționale ale întreprinderilor feroviare naționale și să prezinte propuneri specifice de eliminare a restricțiilor în calea concurenței care derivă din lipsa de coerență a dispozițiilor referitoare la siguranță, interoperabilitate și autorizare;

| 59. | invită Comisia și statele membre să garanteze deschiderea sectorului transportului feroviar către o concurență loială, asigurând, totodată, o calitate superioară a serviciilor, fără a compromite furnizarea serviciilor publice; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia și statele membre să garanteze deschiderea sectorului transportului feroviar către o concurență loială, asigurând, totodată, o calitate superioară a serviciilor, fără a compromite furnizarea serviciilor publice;

| 60. | subliniază că o deschidere mai mare a pieței transportului rutier de mărfuri din UE este acceptabilă doar dacă se garantează condiții echitabile între întreprinderile de transport, precum și protejarea legislației sociale și a condițiilor de muncă a lucrătorilor mobili în toate statele membre. |
| --- | --- |

60.

subliniază că o deschidere mai mare a pieței transportului rutier de mărfuri din UE este acceptabilă doar dacă se garantează condiții echitabile între întreprinderile de transport, precum și protejarea legislației sociale și a condițiilor de muncă a lucrătorilor mobili în toate statele membre.

| 61. | subliniază necesitatea evitării concurenței neloiale în cadrul sectorului liberalizat al transportului rutier prin garantarea aplicării corecte a standardelor sociale, de siguranță și de mediu, acordând o atenție specială practicilor de dumping și deschiderii acestei piețe pentru serviciile de cabotaj; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea evitării concurenței neloiale în cadrul sectorului liberalizat al transportului rutier prin garantarea aplicării corecte a standardelor sociale, de siguranță și de mediu, acordând o atenție specială practicilor de dumping și deschiderii acestei piețe pentru serviciile de cabotaj;

| 62. | invită Comisia să facă, în colaborare cu statele membre, propuneri specifice pentru eliminarea diferențelor considerabile care există între statele membre în ceea ce privește sancțiunile pentru încălcarea gravă a legislației comunitare din sectorul transportului rutier, punând în acest fel capăt denaturării concurenței; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să facă, în colaborare cu statele membre, propuneri specifice pentru eliminarea diferențelor considerabile care există între statele membre în ceea ce privește sancțiunile pentru încălcarea gravă a legislației comunitare din sectorul transportului rutier, punând în acest fel capăt denaturării concurenței;

| 63. | invită statele membre să pună în aplicare cea de-a treia Directivă poștală; încurajează Comisia să analizeze temeinic consecințele sociale ale liberalizării pieței poștale și ale obligației de serviciu universal în acest sector, inclusiv finanțarea serviciului universal, și să prezinte un raport în acest sens; |
| --- | --- |

63.

invită statele membre să pună în aplicare cea de-a treia Directivă poștală; încurajează Comisia să analizeze temeinic consecințele sociale ale liberalizării pieței poștale și ale obligației de serviciu universal în acest sector, inclusiv finanțarea serviciului universal, și să prezinte un raport în acest sens;

| 64. | invită Comisia, având în vedere Tratatul de la Lisabona, noile competențe consolidate și potențialul economic al turismului pentru UE, să faciliteze cooperarea proactivă între societățile de turism și să ia măsurile necesare pentru a asigura competitivitatea la nivel mondial a destinațiilor turistice de excelență ale UE; invită Comisia să accelereze procedurile din propunerea legislativă privind pachetele de călătorie pentru a asigura o concurență corectă și pentru a garanta o piață cu adevărat liberă în sectorul european al turismului. |
| --- | --- |

64.

invită Comisia, având în vedere Tratatul de la Lisabona, noile competențe consolidate și potențialul economic al turismului pentru UE, să faciliteze cooperarea proactivă între societățile de turism și să ia măsurile necesare pentru a asigura competitivitatea la nivel mondial a destinațiilor turistice de excelență ale UE; invită Comisia să accelereze procedurile din propunerea legislativă privind pachetele de călătorie pentru a asigura o concurență corectă și pentru a garanta o piață cu adevărat liberă în sectorul european al turismului.

| 65. | consideră că aplicarea legislației privind ajutoarele de stat trebuie să vizeze atingerea obiectivelor stabilite în Strategia UE 2020, în special prin posibilitatea de a realiza investiții în economia reală și prin promovarea unei mai mari concentrări a resurselor în domeniul cercetării, inovării și dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

65.

consideră că aplicarea legislației privind ajutoarele de stat trebuie să vizeze atingerea obiectivelor stabilite în Strategia UE 2020, în special prin posibilitatea de a realiza investiții în economia reală și prin promovarea unei mai mari concentrări a resurselor în domeniul cercetării, inovării și dezvoltării durabile;

| 66. | ia act de faptul că piața europeană a plăților electronice continuă să fie fragmentată atât în interiorul frontierelor naționale, cât și în afara acestora; încurajează adoptarea măsurilor necesare generale și de impunere a respectării legislației pentru a asigura o piață unică a plăților mai deschisă, mai transparentă, mai inovatoare și mai competitivă, care aduce avantaje și oferă variante pentru toți consumatorii în ceea ce privește opțiunile de plată efectuată prin card, internet și telefonul mobil, portofelele mobile, interoperabilitatea, costurile și portabilitatea; pin urmare, solicită Comisiei să evalueze posibilele metode de a aduce noi actori (bancari și nebancari) pe piața europeană a plăților prin card, internet și telefon mobil, protejând, în același timp, viitoarele inovații tehnologice din sector; consideră că este necesară o întărire a supravegherii comisioanelor interbancare multilaterale și salută propunerile cuprinse în Actul privind piața unică II, pentru o revizuire a Directivei privind serviciile de plată și pentru o inițiativă legislativă privind comisioanele bancare multilaterale; |
| --- | --- |

66.

ia act de faptul că piața europeană a plăților electronice continuă să fie fragmentată atât în interiorul frontierelor naționale, cât și în afara acestora; încurajează adoptarea măsurilor necesare generale și de impunere a respectării legislației pentru a asigura o piață unică a plăților mai deschisă, mai transparentă, mai inovatoare și mai competitivă, care aduce avantaje și oferă variante pentru toți consumatorii în ceea ce privește opțiunile de plată efectuată prin card, internet și telefonul mobil, portofelele mobile, interoperabilitatea, costurile și portabilitatea; pin urmare, solicită Comisiei să evalueze posibilele metode de a aduce noi actori (bancari și nebancari) pe piața europeană a plăților prin card, internet și telefon mobil, protejând, în același timp, viitoarele inovații tehnologice din sector; consideră că este necesară o întărire a supravegherii comisioanelor interbancare multilaterale și salută propunerile cuprinse în Actul privind piața unică II, pentru o revizuire a Directivei privind serviciile de plată și pentru o inițiativă legislativă privind comisioanele bancare multilaterale;

| 67. | salută intenția Comisiei de a rămâne vigilentă cu privire la transparența piețelor financiare, însă consideră că este nevoie de un efort suplimentar pentru a garanta primirea la timp a unor informații de încredere și de înaltă calitate, în special pentru piețele instrumentelor derivate; |
| --- | --- |

67.

salută intenția Comisiei de a rămâne vigilentă cu privire la transparența piețelor financiare, însă consideră că este nevoie de un efort suplimentar pentru a garanta primirea la timp a unor informații de încredere și de înaltă calitate, în special pentru piețele instrumentelor derivate;

| 68. | este de părere că concurența între întreprinderi trebuie să aibă loc într-un cadru care să asigure respectarea efectivă a drepturilor consumatorilor și că un sistem de acțiuni colective în despăgubire și de soluționare alternativă a litigiilor sunt instrumente indispensabile în acest scop; |
| --- | --- |

68.

este de părere că concurența între întreprinderi trebuie să aibă loc într-un cadru care să asigure respectarea efectivă a drepturilor consumatorilor și că un sistem de acțiuni colective în despăgubire și de soluționare alternativă a litigiilor sunt instrumente indispensabile în acest scop;

| 69. | subliniază că Comisia analizează în general doar folosirea abuzivă a poziției de piață a unei societăți; consideră că pe anumite piețe acest lucru nu este suficient pentru a preveni riscul acordurilor de tip cartel; solicită Comisiei să examineze modul în care se poate reduce la minimum pericolul reprezentat de cartele și crește la maximum concurența; solicită Comisiei să prezinte orientării clare și transparente privind politica în domeniul concurenței, care să ia în considerare aceste principii. |
| --- | --- |

69.

subliniază că Comisia analizează în general doar folosirea abuzivă a poziției de piață a unei societăți; consideră că pe anumite piețe acest lucru nu este suficient pentru a preveni riscul acordurilor de tip cartel; solicită Comisiei să examineze modul în care se poate reduce la minimum pericolul reprezentat de cartele și crește la maximum concurența; solicită Comisiei să prezinte orientării clare și transparente privind politica în domeniul concurenței, care să ia în considerare aceste principii.

| 70. | îndeamnă Comisia să urmărească punerea în aplicare deplină a pachetului privind piața internă a energiei, dat fiind că încă nu s-a obținut o adevărată piață unică deschisă și competitivă în sectorul energiei; încurajează Comisia să monitorizeze activ concurența de pe piețele energiei, în special în toate cazurile în care privatizarea utilităților publice are loc pe fondul unor piețe de tip monopol sau oligopol; |
| --- | --- |

70.

îndeamnă Comisia să urmărească punerea în aplicare deplină a pachetului privind piața internă a energiei, dat fiind că încă nu s-a obținut o adevărată piață unică deschisă și competitivă în sectorul energiei; încurajează Comisia să monitorizeze activ concurența de pe piețele energiei, în special în toate cazurile în care privatizarea utilităților publice are loc pe fondul unor piețe de tip monopol sau oligopol;

| 71. | constată că lipsa unor dispoziții juridice efective pentru compensarea daunelor cauzate de încălcarea normelor în domeniul concurenței reprezintă un dezavantaj pentru consumatori, precum și că amenzile pentru încălcarea acestora sunt plătite exclusiv la bugetele publice ale statelor membre; |
| --- | --- |

71.

constată că lipsa unor dispoziții juridice efective pentru compensarea daunelor cauzate de încălcarea normelor în domeniul concurenței reprezintă un dezavantaj pentru consumatori, precum și că amenzile pentru încălcarea acestora sunt plătite exclusiv la bugetele publice ale statelor membre;

| 72. | solicită Comisiei să asigure puteri de negociere echilibrate între producători și distribuitori, subliniind în același timp:






  — | importanța combaterii practicilor discriminatorii din domeniul distribuției online reglementate de Regulamentul de exceptare pe categorii privind restricțiile verticale [Regulamentul (UE) nr. 330/2010 al Comisiei] pentru a garanta capacitatea distribuitorilor de a utiliza metode de distribuție inovatoare, precum platformele online, și pentru a satisface un număr și o varietate mai mare de clienți; |
| --- | --- | --- |

72.

solicită Comisiei să asigure puteri de negociere echilibrate între producători și distribuitori, subliniind în același timp:

—

importanța combaterii practicilor discriminatorii din domeniul distribuției online reglementate de Regulamentul de exceptare pe categorii privind restricțiile verticale [Regulamentul (UE) nr. 330/2010 al Comisiei] pentru a garanta capacitatea distribuitorilor de a utiliza metode de distribuție inovatoare, precum platformele online, și pentru a satisface un număr și o varietate mai mare de clienți;

| — | importanța comercianților pe piață în ceea ce privește vânzarea de noi autovehicule după expirarea Regulamentului (CE) nr. 1400/2002 al Comisiei în 31 mai 2013; solicită Comisiei să insiste asupra nevoii de a dezvolta principiile de bună conduită între producători și comercianți în contextul acordurilor verticale din sectorul autovehiculelor, în special în ceea ce privește protejarea investițiilor după rezilierea unui contract și posibilitatea de a transfera activitatea către un alt membru al rețelei care folosește aceeași marcă comercială, pentru a promova transparența în relațiile comerciale și contractuale dintre părți. |
| --- | --- |

—

importanța comercianților pe piață în ceea ce privește vânzarea de noi autovehicule după expirarea Regulamentului (CE) nr. 1400/2002 al Comisiei în 31 mai 2013; solicită Comisiei să insiste asupra nevoii de a dezvolta principiile de bună conduită între producători și comercianți în contextul acordurilor verticale din sectorul autovehiculelor, în special în ceea ce privește protejarea investițiilor după rezilierea unui contract și posibilitatea de a transfera activitatea către un alt membru al rețelei care folosește aceeași marcă comercială, pentru a promova transparența în relațiile comerciale și contractuale dintre părți.

| 73. | salută, în acest context, eforturile depuse de părțile interesate din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente pentru a ajunge la un acord privind principiile de bună practică în materie de relații între întreprinderi (B2B) și privind măsurile de punere în aplicare în ceea ce privește concurența liberă și loială; solicită Comisiei să își mențină angajamentul de a monitoriza punerea în aplicare a acestor principii, la fel cum va proceda și Parlamentul prin organizarea anuală a Mesei rotunde privind comerțul cu amănuntul; |
| --- | --- |

73.

salută, în acest context, eforturile depuse de părțile interesate din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente pentru a ajunge la un acord privind principiile de bună practică în materie de relații între întreprinderi (B2B) și privind măsurile de punere în aplicare în ceea ce privește concurența liberă și loială; solicită Comisiei să își mențină angajamentul de a monitoriza punerea în aplicare a acestor principii, la fel cum va proceda și Parlamentul prin organizarea anuală a Mesei rotunde privind comerțul cu amănuntul;

| 74. | recunoaște faptul că sistemul de franciză reprezintă o soluție bună pentru a permite comercianților cu amănuntul independenți să supraviețuiască în cadrul unui mediu foarte competitiv; solicită Comisiei să asigure monitorizarea evoluțiilor din cadrul relațiilor dintre francizor și beneficiarul francizei, puteri de negociere echilibrate între francizor și beneficiarul francizei, și, dacă este cazul, să înainteze propuneri legislative; |
| --- | --- |

74.

recunoaște faptul că sistemul de franciză reprezintă o soluție bună pentru a permite comercianților cu amănuntul independenți să supraviețuiască în cadrul unui mediu foarte competitiv; solicită Comisiei să asigure monitorizarea evoluțiilor din cadrul relațiilor dintre francizor și beneficiarul francizei, puteri de negociere echilibrate între francizor și beneficiarul francizei, și, dacă este cazul, să înainteze propuneri legislative;

| 75. | consideră că, pe lângă relația sa cu Parlamentul European și Comitetul Economic și Social, Comisia ar trebui, de asemenea, să structureze mai bine colaborarea cu organizațiile consumatorilor și că această relație ar trebui considerată un element important pentru monitorizarea normelor în domeniul concurenței; din acest motiv, dialogul dintre DG Concurență al Comisiei Europene și aceste organizații ar trebui încurajat și intensificat; |
| --- | --- |

75.

consideră că, pe lângă relația sa cu Parlamentul European și Comitetul Economic și Social, Comisia ar trebui, de asemenea, să structureze mai bine colaborarea cu organizațiile consumatorilor și că această relație ar trebui considerată un element important pentru monitorizarea normelor în domeniul concurenței; din acest motiv, dialogul dintre DG Concurență al Comisiei Europene și aceste organizații ar trebui încurajat și intensificat;

| 76. | salută politica privind ajutoarele de stat, care a contribuit la stabilizarea sistemului financiar atunci când a fost aplicată băncilor; solicită Comisiei să extindă evaluarea bunei funcționări a pieței unice pentru a include băncile publice de investiții pe termen lung, inclusiv Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

76.

salută politica privind ajutoarele de stat, care a contribuit la stabilizarea sistemului financiar atunci când a fost aplicată băncilor; solicită Comisiei să extindă evaluarea bunei funcționări a pieței unice pentru a include băncile publice de investiții pe termen lung, inclusiv Banca Europeană de Investiții;

| 77. | consideră că proprietatea asupra mijloacelor de comunicare în masă și managementul acesteia ar trebui să fie transparente și neconcentrate; solicită Comisiei să evalueze modul în care normele actuale în materie de concurență se raportează la concentrarea tot mai mare a mass-mediei comerciale din statele membre; solicită, de asemenea, Comisiei să aplice normele privind concurența și să intervină atunci când mass-media este prea concentrată și când pluralismul mass-mediei este în pericol; solicită norme destinate să asigure o abordare și o soluționare adecvată a conflictelor de interese; |
| --- | --- |

77.

consideră că proprietatea asupra mijloacelor de comunicare în masă și managementul acesteia ar trebui să fie transparente și neconcentrate; solicită Comisiei să evalueze modul în care normele actuale în materie de concurență se raportează la concentrarea tot mai mare a mass-mediei comerciale din statele membre; solicită, de asemenea, Comisiei să aplice normele privind concurența și să intervină atunci când mass-media este prea concentrată și când pluralismul mass-mediei este în pericol; solicită norme destinate să asigure o abordare și o soluționare adecvată a conflictelor de interese;

| 78. | invită Comisia să asigure o mai bună armonizare între politica în domeniul concurenței și obiectivele privind ocuparea forței de muncă ale Strategiei UE 2020, făcând astfel posibil un sprijin mai eficient pentru IMM-uri, care sunt principala sursă de locuri de muncă; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia să asigure o mai bună armonizare între politica în domeniul concurenței și obiectivele privind ocuparea forței de muncă ale Strategiei UE 2020, făcând astfel posibil un sprijin mai eficient pentru IMM-uri, care sunt principala sursă de locuri de muncă;

| 79. | solicită Comisiei să facă o trimitere specială în viitoarele rapoarte anuale la impactul politicii în domeniul concurenței asupra ocupării forței de muncă și afacerilor sociale; |
| --- | --- |

79.

solicită Comisiei să facă o trimitere specială în viitoarele rapoarte anuale la impactul politicii în domeniul concurenței asupra ocupării forței de muncă și afacerilor sociale;

| 80. | subliniază faptul că în cadrul Uniunii Europene competitivitatea trebuie asigurată prin inovație și contribuția lucrătorilor cu calificări înalte, fără a submina nivelul salariilor și/sau pensiilor, prin încurajarea unor standarde sociale ridicate în toate statele sale membre și prin consolidarea cererii interne; prin urmare, solicită statelor membre să realizeze mai multe investiții în educație, formare profesională, cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că în cadrul Uniunii Europene competitivitatea trebuie asigurată prin inovație și contribuția lucrătorilor cu calificări înalte, fără a submina nivelul salariilor și/sau pensiilor, prin încurajarea unor standarde sociale ridicate în toate statele sale membre și prin consolidarea cererii interne; prin urmare, solicită statelor membre să realizeze mai multe investiții în educație, formare profesională, cercetare și dezvoltare;

| 81. | solicită statelor membre să urmărească o politică activă și integrativă privind piața forței de muncă cu scopul de a consolida competitivitatea economiilor din Uniune și de a asigura locuri de muncă sigure, de calitate și durabile pentru persoanele care caută de lucru; |
| --- | --- |

81.

solicită statelor membre să urmărească o politică activă și integrativă privind piața forței de muncă cu scopul de a consolida competitivitatea economiilor din Uniune și de a asigura locuri de muncă sigure, de calitate și durabile pentru persoanele care caută de lucru;

| 82. | salută abordarea Comisiei privind definirea SIEG prin introducerea unor măsuri de integrare/reintegrare a lucrătorilor pe piața muncii în cadrul serviciilor de interes deosebit pentru cetățeni; |
| --- | --- |

82.

salută abordarea Comisiei privind definirea SIEG prin introducerea unor măsuri de integrare/reintegrare a lucrătorilor pe piața muncii în cadrul serviciilor de interes deosebit pentru cetățeni;

| 83. | solicită Comisiei să acorde o atenție prealabilă evaluării perspectivelor lucrătorilor din cadrul întreprinderilor care sunt în curs de restructurare sau privatizare, reamintind că pe perioada procesului de privatizare ocuparea forței de muncă trebuie să rămână în centrul preocupărilor atât pentru guvernele naționale, cât și pentru Comisie; |
| --- | --- |

83.

solicită Comisiei să acorde o atenție prealabilă evaluării perspectivelor lucrătorilor din cadrul întreprinderilor care sunt în curs de restructurare sau privatizare, reamintind că pe perioada procesului de privatizare ocuparea forței de muncă trebuie să rămână în centrul preocupărilor atât pentru guvernele naționale, cât și pentru Comisie;

| 84. | invită Comisia să continue să monitorizeze punerea în aplicare a normelor privind ajutorul de stat, întrucât efectele de contagiune generate de criză se resimt în continuare și subliniază necesitatea menținerii serviciilor de interes general în statele membre; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia să continue să monitorizeze punerea în aplicare a normelor privind ajutorul de stat, întrucât efectele de contagiune generate de criză se resimt în continuare și subliniază necesitatea menținerii serviciilor de interes general în statele membre;

| 85. | solicită Comisiei să prezinte în continuare anual Parlamentului European un raport privind evoluțiile și efectele aplicării politicii în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

85.

solicită Comisiei să prezinte în continuare anual Parlamentului European un raport privind evoluțiile și efectele aplicării politicii în domeniul concurenței.

o

o o

| 86. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și autorităților naționale din domeniul concurenței (ANC) |
| --- | --- |

86.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și autorităților naționale din domeniul concurenței (ANC)

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(3)  JO C 270, 25.10.2008, p. 8.

(4)  JO C 10, 15.1.2009, p. 2.

(5)  JO C 72, 26.3.2009, p. 1.

(6)  JO C 195, 19.8.2009, p. 9.

(7)  JO C 16, 22.1.2009, p. 1.

(8)  JO C 6, 11.1.2011, p. 5.

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(10)  JO C 8, 11.1.2012, p. 4.

(11)  JO L 7, 11.1.2012, p. 3.

(12)  JO C 8, 11.1.2012, p. 15.

(13)  JO L 114, 26.4.2012, p. 8.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=42288

(15)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=59983.

(16)  JO C 158, 5.6.2012, p. 4.

(17)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(18)  „Fiecare membru al Comisiei se asigură că informațiile circulă periodic și direct între membrul Comisiei și președintele comisiei parlamentare competente.”

(19)  „În termen de trei luni de la adoptarea unei rezoluții parlamentare, Comisia furnizează în scris Parlamentului informații cu privire la măsurile luate ca urmare a cererilor specifice care i-au fost adresate prin rezoluțiile Parlamentului, inclusiv în cazul în care nu a urmat punctul de vedere al acestuia.”

(20)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131359.pdf

(21)  JO C 304 E, 1.12.2005, p. 114.

(22)  JO C 293 E, 2.12.2006, p. 143.

(23)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 105.

(24)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 43.

(25)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 16.

(26)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 60.

(27)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0031.

(28)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0494.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/96

---

P7_TA(2013)0269

Pregătirea reuniunii Consiliului European (27–28 iunie 2013) – Procesul decizional democratic în viitoarea UEM

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la consolidarea democrației europene în viitoarea UEM (2013/2672(RSP))

(2016/C 065/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la viitoare propuneri legislative privind UEM: răspuns la comunicările Comisiei (1), Parlamentul a arătat că coordonarea ex ante oficială la nivelul UE a reformelor care vizează politicile economice ar trebui (i) să fie consolidată pe baza metodei comunitare, (ii) să fie aliniată la instrumentele semestrului european pentru coordonarea politicilor economice și (iii) să fie elaborată cu luarea în considerare a noilor instrumente de solidaritate și de stimulare; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la viitoare propuneri legislative privind UEM: răspuns la comunicările Comisiei (1), Parlamentul a arătat că coordonarea ex ante oficială la nivelul UE a reformelor care vizează politicile economice ar trebui (i) să fie consolidată pe baza metodei comunitare, (ii) să fie aliniată la instrumentele semestrului european pentru coordonarea politicilor economice și (iii) să fie elaborată cu luarea în considerare a noilor instrumente de solidaritate și de stimulare;

| B. | întrucât mecanismele ce urmează a fi utilizate în cadrul coordonării ex ante ar trebui să se aplice tuturor statelor membre din zona euro și să fie deschise tuturor statelor membre din Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât mecanismele ce urmează a fi utilizate în cadrul coordonării ex ante ar trebui să se aplice tuturor statelor membre din zona euro și să fie deschise tuturor statelor membre din Uniune;

| C. | întrucât, în rezoluția sa din 23 mai 2013 menționată anterior, Parlamentul a opinat că orice nou instrument de convergență și competitivitate (ICC) ar trebui să fie adoptat prin procedura legislativă ordinară, să se bazeze pe metoda comunitară și să prevadă un control adecvat din partea Parlamentului; întrucât Parlamentul subliniază că acest mecanism ar trebui finanțat prin intermediul unui nou instrument lansat și reglementat conform metodei comunitare ca parte integrantă a bugetului UE, dar care să se afle în afara plafonului din cadrul financiar multianual (CFM), astfel încât să se asigure participarea deplină a Parlamentului; întrucât este de acord cu Comisia că ICC sunt primele elemente fundamentale ale unei capacități fiscale veritabile care să sprijine solidaritatea și realizarea unor reforme structurale durabile, generatoare de creștere economică; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în rezoluția sa din 23 mai 2013 menționată anterior, Parlamentul a opinat că orice nou instrument de convergență și competitivitate (ICC) ar trebui să fie adoptat prin procedura legislativă ordinară, să se bazeze pe metoda comunitară și să prevadă un control adecvat din partea Parlamentului; întrucât Parlamentul subliniază că acest mecanism ar trebui finanțat prin intermediul unui nou instrument lansat și reglementat conform metodei comunitare ca parte integrantă a bugetului UE, dar care să se afle în afara plafonului din cadrul financiar multianual (CFM), astfel încât să se asigure participarea deplină a Parlamentului; întrucât este de acord cu Comisia că ICC sunt primele elemente fundamentale ale unei capacități fiscale veritabile care să sprijine solidaritatea și realizarea unor reforme structurale durabile, generatoare de creștere economică;

| D. | întrucât Comisia ar trebui să prezinte fără întârziere, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, propuneri de transpunere în legislația secundară a angajamentelor asumate la 28 iunie 2012 de șefii de stat sau de guvern cu privire la Pactul pentru creștere și locuri de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia ar trebui să prezinte fără întârziere, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, propuneri de transpunere în legislația secundară a angajamentelor asumate la 28 iunie 2012 de șefii de stat sau de guvern cu privire la Pactul pentru creștere și locuri de muncă;

| E. | întrucât, în rezoluția sa din 23 mai 2013 menționată anterior, Parlamentul a subliniat necesitatea de a adopta, în cadrul semestrului european, un cod de convergență bazat pe Strategia Europa 2020 care să includă o componentă socială, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în rezoluția sa din 23 mai 2013 menționată anterior, Parlamentul a subliniat necesitatea de a adopta, în cadrul semestrului european, un cod de convergență bazat pe Strategia Europa 2020 care să includă o componentă socială,

| 1. | consideră că absența generală și copleșitoare de ambiție de care a dat dovadă Consiliul ca răspuns la criză este foarte îngrijorătoare; este îngrijorat, de asemenea, de influența negativă pe care ciclurile electorale naționale o au asupra abilității Uniunii de a lua decizii autonome; regretă că toate deciziile privind viitoarea arhitectură a UEM au fost amânate din nou, precum și faptul că Consiliul European a amânat de două ori deciziile așteptate din partea sa cu privire la viitorul UEM și s-ar putea să le mai amâne o dată la următorul summit; |
| --- | --- |

1.

consideră că absența generală și copleșitoare de ambiție de care a dat dovadă Consiliul ca răspuns la criză este foarte îngrijorătoare; este îngrijorat, de asemenea, de influența negativă pe care ciclurile electorale naționale o au asupra abilității Uniunii de a lua decizii autonome; regretă că toate deciziile privind viitoarea arhitectură a UEM au fost amânate din nou, precum și faptul că Consiliul European a amânat de două ori deciziile așteptate din partea sa cu privire la viitorul UEM și s-ar putea să le mai amâne o dată la următorul summit;

| 2. | își manifestă îngrijorarea că responsabilitatea democratică în UEM (cel de-al patrulea element fundamental) nu a fost abordată în mod adecvat în dezbaterile din Consiliu până acum; consideră acest lucru profund regretabil; |
| --- | --- |

2.

își manifestă îngrijorarea că responsabilitatea democratică în UEM (cel de-al patrulea element fundamental) nu a fost abordată în mod adecvat în dezbaterile din Consiliu până acum; consideră acest lucru profund regretabil;

| 3. | își reiterează din nou opinia că orice nouă inițiativă de creare a unei UEM profunde și veritabile, bazate pe stabilitate, creștere durabilă, solidaritate și democrație, trebuie să fie în mod obligatoriu adoptată conform metodei comunitare; subliniază că instituțiile europene trebuie să aplice principiul cooperării loiale; reamintește Consiliului European că tratatele nu îi conferă competențe de inițiativă legislativă și că trebuie să înceteze să îi mai dea Comisiei instrucțiuni privind forma și/sau conținutul oricărei noi inițiative legislative, ocolind rolul de coordonare, execuție și gestionare pe care tratatele îl conferă Comisiei; |
| --- | --- |

3.

își reiterează din nou opinia că orice nouă inițiativă de creare a unei UEM profunde și veritabile, bazate pe stabilitate, creștere durabilă, solidaritate și democrație, trebuie să fie în mod obligatoriu adoptată conform metodei comunitare; subliniază că instituțiile europene trebuie să aplice principiul cooperării loiale; reamintește Consiliului European că tratatele nu îi conferă competențe de inițiativă legislativă și că trebuie să înceteze să îi mai dea Comisiei instrucțiuni privind forma și/sau conținutul oricărei noi inițiative legislative, ocolind rolul de coordonare, execuție și gestionare pe care tratatele îl conferă Comisiei;

| 4. | atenționează Consiliul European, în acest context, să nu interfereze în mod nejustificat cu procesul semestrului european și să se asigure că sunt respectate procedurile convenite; |
| --- | --- |

4.

atenționează Consiliul European, în acest context, să nu interfereze în mod nejustificat cu procesul semestrului european și să se asigure că sunt respectate procedurile convenite;

| 5. | reamintește că nu poate să accepte noi elemente interguvernamentale în cadrul UEM și că va lua toate măsurile necesare și adecvate în limita competențelor sale, în cazul în care atenționările sale sunt ignorate; reamintește că pactul fiscal ar trebui integrat în dreptul UE în termen de cinci ani, pe baza unei evaluări a experienței acumulate în punerea sa în aplicare, în conformitate cu articolul 16 din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în UEM; |
| --- | --- |

5.

reamintește că nu poate să accepte noi elemente interguvernamentale în cadrul UEM și că va lua toate măsurile necesare și adecvate în limita competențelor sale, în cazul în care atenționările sale sunt ignorate; reamintește că pactul fiscal ar trebui integrat în dreptul UE în termen de cinci ani, pe baza unei evaluări a experienței acumulate în punerea sa în aplicare, în conformitate cu articolul 16 din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în UEM;

| 6. | reamintește poziția sa de principiu, conform căreia UEM consolidată nu ar trebui să divizeze UE, ci, dimpotrivă, să genereze o integrare mai profundă și o guvernanță mai solidă, pentru care să poată opta toate statele membre care nu fac parte din zona euro; |
| --- | --- |

6.

reamintește poziția sa de principiu, conform căreia UEM consolidată nu ar trebui să divizeze UE, ci, dimpotrivă, să genereze o integrare mai profundă și o guvernanță mai solidă, pentru care să poată opta toate statele membre care nu fac parte din zona euro;

| 7. | reamintește Comisiei că are dreptul exclusiv de inițiativă legislativă; își exprimă, prin urmare, uimirea față de faptul că Comisia nu a prezentat încă texte legislative bazate pe propunerile din Comunicarea sa intitulată „Proiect pentru o uniune economică și monetară profundă și veritabilă” (COM(2012)0777) și pe declarația sa anexată la așa-numitul „pachet de două regulamente”; consideră că, dacă nu ia de urgență această inițiativă, Comisia își neglijează responsabilitățile politice și cele ce îi sunt atribuite prin tratate; |
| --- | --- |

7.

reamintește Comisiei că are dreptul exclusiv de inițiativă legislativă; își exprimă, prin urmare, uimirea față de faptul că Comisia nu a prezentat încă texte legislative bazate pe propunerile din Comunicarea sa intitulată „Proiect pentru o uniune economică și monetară profundă și veritabilă” (COM(2012)0777) și pe declarația sa anexată la așa-numitul „pachet de două regulamente”; consideră că, dacă nu ia de urgență această inițiativă, Comisia își neglijează responsabilitățile politice și cele ce îi sunt atribuite prin tratate;

| 8. | invită Comisia să prezinte, în cadrul semestrului european, o propunere privind adoptarea unui cod de convergență care să se bazeze pe Strategia Europa 2020 și să conțină o componentă socială semnificativă; insistă ca programele naționale de punere în aplicare să asigure aplicarea codului de convergență de către toate statele membre, cu sprijinul unui mecanism bazat pe stimulente; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să prezinte, în cadrul semestrului european, o propunere privind adoptarea unui cod de convergență care să se bazeze pe Strategia Europa 2020 și să conțină o componentă socială semnificativă; insistă ca programele naționale de punere în aplicare să asigure aplicarea codului de convergență de către toate statele membre, cu sprijinul unui mecanism bazat pe stimulente;

| 9. | reamintește că prioritatea Parlamentului este de a se asigura că orice nou instrument financiar corelat cu instrumentul de convergență și competitivitate (ICC) face parte integrantă din bugetul UE și este integral supus procedurii legislative ordinare; |
| --- | --- |

9.

reamintește că prioritatea Parlamentului este de a se asigura că orice nou instrument financiar corelat cu instrumentul de convergență și competitivitate (ICC) face parte integrantă din bugetul UE și este integral supus procedurii legislative ordinare;

| 10. | subliniază faptul că actuala monedă a Uniunii este euro, că parlamentul său este Parlamentul European și că viitoarea arhitectură a UEM trebuie să recunoască că Parlamentul este instituția în fața căreia răspund toate celelalte la nivelul UE; solicită ca, de fiecare dată când se transferă sau se creează noi competențe la nivelul Uniunii ori se înființează noi instituții ale Uniunii, să se asigure un nivel adecvat de control democratic din partea Parlamentului European și de răspundere în fața acestuia; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că actuala monedă a Uniunii este euro, că parlamentul său este Parlamentul European și că viitoarea arhitectură a UEM trebuie să recunoască că Parlamentul este instituția în fața căreia răspund toate celelalte la nivelul UE; solicită ca, de fiecare dată când se transferă sau se creează noi competențe la nivelul Uniunii ori se înființează noi instituții ale Uniunii, să se asigure un nivel adecvat de control democratic din partea Parlamentului European și de răspundere în fața acestuia;

| 11. | își reiterează solicitarea repetată ca mecanismul european de stabilitate (MES) să fie integrat în acquis-ul comunitar, astfel încât gestionarea sa să se facă conform metodei comunitare și să fie supusă răspunderii în fața Parlamentului; solicită Comisiei să prezinte o propunere în acest scop; reamintește Eurogrupului că Parlamentul a primit asigurări în scris că MES va fi supus controlului Parlamentului; |
| --- | --- |

11.

își reiterează solicitarea repetată ca mecanismul european de stabilitate (MES) să fie integrat în acquis-ul comunitar, astfel încât gestionarea sa să se facă conform metodei comunitare și să fie supusă răspunderii în fața Parlamentului; solicită Comisiei să prezinte o propunere în acest scop; reamintește Eurogrupului că Parlamentul a primit asigurări în scris că MES va fi supus controlului Parlamentului;

| 12. | reamintește că participarea UE la sistemul troicii ar trebui să fie supus sistemului de control democratic din partea Parlamentului și de răspundere în fața acestuia; |
| --- | --- |

12.

reamintește că participarea UE la sistemul troicii ar trebui să fie supus sistemului de control democratic din partea Parlamentului și de răspundere în fața acestuia;

| 13. | este extrem de îngrijorat de întârzierile înregistrate în crearea uniunii bancare și adoptarea detaliilor practice privind recapitalizarea directă a băncilor de către MES; este alarmat în special de fragmentarea în curs a sistemului bancar din UE; subliniază că o uniune bancară robustă și ambițioasă este un element-cheie pentru o UEM mai profundă și veritabilă și o politică-cheie asupra căreia Parlamentul insistă de mai bine de trei ani, în special de la adoptarea pozițiilor sale cu privire la Regulamentul privind Autoritatea Bancară Europeană; |
| --- | --- |

13.

este extrem de îngrijorat de întârzierile înregistrate în crearea uniunii bancare și adoptarea detaliilor practice privind recapitalizarea directă a băncilor de către MES; este alarmat în special de fragmentarea în curs a sistemului bancar din UE; subliniază că o uniune bancară robustă și ambițioasă este un element-cheie pentru o UEM mai profundă și veritabilă și o politică-cheie asupra căreia Parlamentul insistă de mai bine de trei ani, în special de la adoptarea pozițiilor sale cu privire la Regulamentul privind Autoritatea Bancară Europeană;

| 14. | insistă ca la Consiliul European de primăvară Președintele Parlamentului să prezinte opiniile Parlamentului cu privire la analiza anuală a creșterii; consideră că ar trebui să se negocieze un acord interinstituțional pentru a implica Parlamentul în aprobarea analizei anuale a creșterii și a orientărilor în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

14.

insistă ca la Consiliul European de primăvară Președintele Parlamentului să prezinte opiniile Parlamentului cu privire la analiza anuală a creșterii; consideră că ar trebui să se negocieze un acord interinstituțional pentru a implica Parlamentul în aprobarea analizei anuale a creșterii și a orientărilor în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European și Comisiei. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0222.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/98

---

P7_TA(2013)0270

Pregătirea reuniunii Consiliului European (27–28 iunie 2013) – Măsurile europene de combatere a șomajului în rândul tinerilor

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la pregătirea reuniunii Consiliului European (27–28 iunie 2013) – măsurile la nivel european de combatere a șomajului în rândul tinerilor (2013/2673(RSP))

(2016/C 065/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei și Rezoluția care o însoțește din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei și Rezoluția care o însoțește din 24 mai 2012 referitoare la inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către integrarea tinerilor pe piața muncii” (COM(2012)0727), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2012 intitulată „Către integrarea tinerilor pe piața muncii” (COM(2012)0727),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la înființarea unei garanții pentru tineret (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2013 referitoare la înființarea unei garanții pentru tineret (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013,

| — | având în vedere Recomandările Consiliului din 28 februarie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandările Consiliului din 28 februarie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 privind Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (COM(2013)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 privind Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (COM(2013)0144),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale (3),

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în aprilie 2013, 23,5 % din populația tânără din UE nu avea un loc de muncă, cu rate ale șomajului ce ajungeau de la 7,5 %, în Germania și 8 % în Austria, până la 62,5 % în Grecia și 56,4 % în Spania, indicând diferențe geografice foarte accentuate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în aprilie 2013, 23,5 % din populația tânără din UE nu avea un loc de muncă, cu rate ale șomajului ce ajungeau de la 7,5 %, în Germania și 8 % în Austria, până la 62,5 % în Grecia și 56,4 % în Spania, indicând diferențe geografice foarte accentuate;

| B. | întrucât 8,3 milioane de europeni cu vârsta sub 25 de ani nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET); întrucât aceste cifre continuă să crească și creează riscul unei generații pierdute; |
| --- | --- |

B.

întrucât 8,3 milioane de europeni cu vârsta sub 25 de ani nu sunt încadrați în muncă, învățământ sau formare profesională (NEET); întrucât aceste cifre continuă să crească și creează riscul unei generații pierdute;

| C. | întrucât tinerii care provin din medii deosebit de vulnerabile sunt expuși în mai mare măsură riscului de a abandona sistemul educațional și de formare fără a fi obținut o calificare secundară superioară; |
| --- | --- |

C.

întrucât tinerii care provin din medii deosebit de vulnerabile sunt expuși în mai mare măsură riscului de a abandona sistemul educațional și de formare fără a fi obținut o calificare secundară superioară;

| D. | întrucât 15 % dintre copii părăsesc școala fără a absolvi învățământul liceal și întrucât 10 % dintre cetățenii UE trăiesc în gospodării fără persoane ocupate; |
| --- | --- |

D.

întrucât 15 % dintre copii părăsesc școala fără a absolvi învățământul liceal și întrucât 10 % dintre cetățenii UE trăiesc în gospodării fără persoane ocupate;

| E. | întrucât primele semne ale unui eventual abandon școlar reprezintă un avertisment timpuriu privind reluarea ciclică a sărăciei; |
| --- | --- |

E.

întrucât primele semne ale unui eventual abandon școlar reprezintă un avertisment timpuriu privind reluarea ciclică a sărăciei;

| F. | întrucât, în 2011, pierderile economice cauzate de lipsa integrării tinerilor pe piața muncii au fost estimate la 153 de miliarde EUR, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE; întrucât acest lucru reprezintă o povară socială și economică importantă; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2011, pierderile economice cauzate de lipsa integrării tinerilor pe piața muncii au fost estimate la 153 de miliarde EUR, respectiv 1,2 % din PIB-ul UE; întrucât acest lucru reprezintă o povară socială și economică importantă;

| G. | întrucât politicile în domeniul educației și formării pot juca un rol crucial în combaterea ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor și pot sprijini în mod fundamental integrarea și participarea; întrucât sunt necesare mai multe investiții în educație și formare profesională, în integrarea în structurile educaționale și în educația superioară și cercetare; întrucât perfecționarea competențelor este esențială pentru a oferi persoanelor posibilitatea de a obține locuri de muncă de calitate în sectoare în care se preconizează o creștere a ocupării forței de muncă, precum cel al locurilor de muncă ecologice, al TIC sau al îngrijirii; |
| --- | --- |

G.

întrucât politicile în domeniul educației și formării pot juca un rol crucial în combaterea ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor și pot sprijini în mod fundamental integrarea și participarea; întrucât sunt necesare mai multe investiții în educație și formare profesională, în integrarea în structurile educaționale și în educația superioară și cercetare; întrucât perfecționarea competențelor este esențială pentru a oferi persoanelor posibilitatea de a obține locuri de muncă de calitate în sectoare în care se preconizează o creștere a ocupării forței de muncă, precum cel al locurilor de muncă ecologice, al TIC sau al îngrijirii;

| H. | întrucât, în pofida ratei medii ridicate a șomajului în rândul tinerilor, există sectoare, precum TIC și sectorul sănătății, care se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în a ocupa locurile de muncă disponibile cu personal calificat; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în pofida ratei medii ridicate a șomajului în rândul tinerilor, există sectoare, precum TIC și sectorul sănătății, care se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în a ocupa locurile de muncă disponibile cu personal calificat;

| I. | întrucât, în prezent, sunt dezvoltate numeroase politici care afectează tinerii fără implicarea lor sau a altor părți interesate; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în prezent, sunt dezvoltate numeroase politici care afectează tinerii fără implicarea lor sau a altor părți interesate;

| J. | întrucât accentuarea importanței competențelor practice, a sistemului dual de formare profesională și a studiilor universitare cu dublă specializare, academică și profesională, s-a dovedit a fi utilă în unele dintre statele membre, îndeosebi în timpul crizei, contribuind la menținerea unor rate mai scăzute ale șomajului în rândul tinerilor și la integrarea lor mai ușoară pe piața muncii, |
| --- | --- |

J.

întrucât accentuarea importanței competențelor practice, a sistemului dual de formare profesională și a studiilor universitare cu dublă specializare, academică și profesională, s-a dovedit a fi utilă în unele dintre statele membre, îndeosebi în timpul crizei, contribuind la menținerea unor rate mai scăzute ale șomajului în rândul tinerilor și la integrarea lor mai ușoară pe piața muncii,

| 1. | salută faptul că Consiliul European a recunoscut rolul important al încadrării în muncă a tinerilor pentru prosperitatea Europei; îndeamnă Consiliul European și Comisia să-și intensifice eforturile de combatere a șomajului în rândul tinerilor, ca parte a unui demers mai larg de promovare a drepturilor sociale și de soluționare a dezechilibrelor sociale din Uniunea Europeană; subliniază faptul că Parlamentul European va monitoriza îndeaproape progresele și va observa dacă măsurile promise sunt luate, mai ales în ceea ce privește garanția pentru tineret; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Consiliul European a recunoscut rolul important al încadrării în muncă a tinerilor pentru prosperitatea Europei; îndeamnă Consiliul European și Comisia să-și intensifice eforturile de combatere a șomajului în rândul tinerilor, ca parte a unui demers mai larg de promovare a drepturilor sociale și de soluționare a dezechilibrelor sociale din Uniunea Europeană; subliniază faptul că Parlamentul European va monitoriza îndeaproape progresele și va observa dacă măsurile promise sunt luate, mai ales în ceea ce privește garanția pentru tineret;

| 2. | îndeamnă Comisia și statele membre să adopte o abordare bazată pe drepturi față de tineri și în domeniul ocupării forței de muncă; subliniază faptul că, în special în vremuri de criză accentuată, calitatea locurilor de muncă pentru tineri nu trebuie compromisă și că atât standardele fundamentale în domeniul muncii, precum și alte standarde în domeniul muncii trebuie să reprezinte elemente esențiale; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia și statele membre să adopte o abordare bazată pe drepturi față de tineri și în domeniul ocupării forței de muncă; subliniază faptul că, în special în vremuri de criză accentuată, calitatea locurilor de muncă pentru tineri nu trebuie compromisă și că atât standardele fundamentale în domeniul muncii, precum și alte standarde în domeniul muncii trebuie să reprezinte elemente esențiale;

| 3. | subliniază că dezechilibrele interne dintre statele membre, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și, mai ales, indicatorii sociali legați de tineri, sunt din ce în ce mai pronunțate; solicită să se ia imediat măsuri la nivelul UE pentru reducerea acestor dezechilibre în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

3.

subliniază că dezechilibrele interne dintre statele membre, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și, mai ales, indicatorii sociali legați de tineri, sunt din ce în ce mai pronunțate; solicită să se ia imediat măsuri la nivelul UE pentru reducerea acestor dezechilibre în cadrul semestrului european;

| 4. | în acest context, solicită să dezvolte indicatori comuni privind investițiile sociale, îndeosebi în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

4.

în acest context, solicită să dezvolte indicatori comuni privind investițiile sociale, îndeosebi în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor;

| 5. | insistă asupra faptului că soluția la problema urgentă a șomajului în rândul tinerilor este îmbunătățirea generală a mediului economic, de exemplu, consolidarea pieței unice a serviciilor, a economiei digitale și a comerțului prin intermediul acordurilor de liber schimb și promovarea intereselor IMM-urilor și alte microîntreprinderilor, garantând, totodată, drepturile sociale fundamentale; subliniază faptul că cel mai eficient instrument în combaterea șomajului pe termen lung este creșterea economică durabilă; consideră, de asemenea, că măsurile special care vizează îndeosebi tinerii sunt importante, însă este și mai important să se ia măsuri pentru a garanta că UE se bazează pe o economie solidă, competitivă și modernă; salută investițiile pe termen scurt și mediu, precum inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, însă atrage atenția asupra faptului că nu există măsuri structurale pe termen lung și nu au fost întreprinse reformele necesare pentru ca sistemele educaționale din anumite state membre să poată face față provocărilor viitoare și să garanteze încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

5.

insistă asupra faptului că soluția la problema urgentă a șomajului în rândul tinerilor este îmbunătățirea generală a mediului economic, de exemplu, consolidarea pieței unice a serviciilor, a economiei digitale și a comerțului prin intermediul acordurilor de liber schimb și promovarea intereselor IMM-urilor și alte microîntreprinderilor, garantând, totodată, drepturile sociale fundamentale; subliniază faptul că cel mai eficient instrument în combaterea șomajului pe termen lung este creșterea economică durabilă; consideră, de asemenea, că măsurile special care vizează îndeosebi tinerii sunt importante, însă este și mai important să se ia măsuri pentru a garanta că UE se bazează pe o economie solidă, competitivă și modernă; salută investițiile pe termen scurt și mediu, precum inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, însă atrage atenția asupra faptului că nu există măsuri structurale pe termen lung și nu au fost întreprinse reformele necesare pentru ca sistemele educaționale din anumite state membre să poată face față provocărilor viitoare și să garanteze încadrarea în muncă;

| 6. | subliniază importanța creșterii oportunităților de mobilitate voluntară în rândul tinerilor prin eliminarea barierelor existente în calea stagiilor de ucenicie, de formare și de practică transfrontaliere, pentru o mai bună adaptare a ofertei la cererea de activități de formare profesională pentru tineri la locul de muncă și prin îmbunătățirea transferabilității pensiilor și a drepturilor în domeniul muncii și al protecției sociale în întreaga UE, ținând seama, în același timp, de riscurile asociate exodului de creiere; de asemenea, solicită Comisiei și statelor membre să facă toate eforturile necesare pentru a preveni fenomenul exodului de creiere prin măsuri durabile, care să garanteze rămânerea unui număr suficient de persoane cu calificare înaltă pe piața forței de muncă a comunităților lor sau reîntoarcerea lor în statele membre de origine, cu scopul de a le permite statelor membre respective să se redreseze din punct de vedere economic și de a stimula creșterea sustenabilă; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța creșterii oportunităților de mobilitate voluntară în rândul tinerilor prin eliminarea barierelor existente în calea stagiilor de ucenicie, de formare și de practică transfrontaliere, pentru o mai bună adaptare a ofertei la cererea de activități de formare profesională pentru tineri la locul de muncă și prin îmbunătățirea transferabilității pensiilor și a drepturilor în domeniul muncii și al protecției sociale în întreaga UE, ținând seama, în același timp, de riscurile asociate exodului de creiere; de asemenea, solicită Comisiei și statelor membre să facă toate eforturile necesare pentru a preveni fenomenul exodului de creiere prin măsuri durabile, care să garanteze rămânerea unui număr suficient de persoane cu calificare înaltă pe piața forței de muncă a comunităților lor sau reîntoarcerea lor în statele membre de origine, cu scopul de a le permite statelor membre respective să se redreseze din punct de vedere economic și de a stimula creșterea sustenabilă;

| 7. | solicită Comisiei să elaboreze recomandări privind fezabilitatea definirii unui nivel comun de indemnizații de șomaj în UE, în raport cu salariile anterioare ale șomerului; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să elaboreze recomandări privind fezabilitatea definirii unui nivel comun de indemnizații de șomaj în UE, în raport cu salariile anterioare ale șomerului;

Garanția pentru tineret

| 8. | salută Recomandarea Consiliului din 28 februarie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret; solicită să se introducă rapid în toate statele membre mecanisme de aplicare a garanției pentru tineret; subliniază faptul că garanția pentru tineret nu este o garanție pentru obținerea unui loc de muncă, ci un instrument care garantează că toți cetățenii UE și rezidenții legali fără un loc de muncă cu vârsta sub 25 de ani și proaspeții absolvenți sub 30 de ani primesc o ofertă de angajare de bună calitate ori își continuă educația sau ucenicia în termen de patru luni de când devin șomeri sau își termină studiile; subliniază în special faptul că mecanismele de aplicare a garanției pentru tineret ar trebui să îmbunătățească în mod efectiv situația tinerilor care nu sunt încadrați în muncă și nu urmează un program de educație sau formare (NEET); |
| --- | --- |

8.

salută Recomandarea Consiliului din 28 februarie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret; solicită să se introducă rapid în toate statele membre mecanisme de aplicare a garanției pentru tineret; subliniază faptul că garanția pentru tineret nu este o garanție pentru obținerea unui loc de muncă, ci un instrument care garantează că toți cetățenii UE și rezidenții legali fără un loc de muncă cu vârsta sub 25 de ani și proaspeții absolvenți sub 30 de ani primesc o ofertă de angajare de bună calitate ori își continuă educația sau ucenicia în termen de patru luni de când devin șomeri sau își termină studiile; subliniază în special faptul că mecanismele de aplicare a garanției pentru tineret ar trebui să îmbunătățească în mod efectiv situația tinerilor care nu sunt încadrați în muncă și nu urmează un program de educație sau formare (NEET);

| 9. | solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte obiective și indicatori clari pentru sistemele de garanție pentru tineret, pentru a putea măsura și evalua în mod eficient impactul acestei inițiative; subliniază că intenționează să monitorizeze îndeaproape toate activitățile statelor membre pentru ca garanția pentru tineret să devină realitate și invită organizațiile de tineret să informeze permanent Paramentul European cu privire la analiza lor referitoare la măsurile luate de statele membre; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte obiective și indicatori clari pentru sistemele de garanție pentru tineret, pentru a putea măsura și evalua în mod eficient impactul acestei inițiative; subliniază că intenționează să monitorizeze îndeaproape toate activitățile statelor membre pentru ca garanția pentru tineret să devină realitate și invită organizațiile de tineret să informeze permanent Paramentul European cu privire la analiza lor referitoare la măsurile luate de statele membre;

| 10. | atrage atenția că sistemele de garanție pentru tineret ar trebui însoțite de un cadru privind calitatea pentru a garanta că formarea și locurile de muncă oferite includ remunerare, condiții de muncă și standarde de sănătate și siguranță adecvate; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția că sistemele de garanție pentru tineret ar trebui însoțite de un cadru privind calitatea pentru a garanta că formarea și locurile de muncă oferite includ remunerare, condiții de muncă și standarde de sănătate și siguranță adecvate;

Fonduri UE

| 11. | salută acordarea celor 6 miliarde EUR alocate pentru noua Inițiativă privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și solicită acordarea unui avans în primii ani ai cadrului financiar multianual pentru a soluționa problema șomajului în rândul tinerilor și pentru a pune în aplicare urgent garanțiile pentru tineret; subliniază faptul că costurile punerii în aplicare a garanțiilor pentru tineret în zona euro sunt estimate la 21 miliarde EUR de către Organizația Internațională a Muncii și solicită, prin urmare, ca alocarea să fie revizuită prin majorare ca parte a revizuirii cadrului financiar multianual; salută extinderea grupului eligibil pentru garanția pentru tineret la persoanele cu vârste de sub 30 de ani; |
| --- | --- |

11.

salută acordarea celor 6 miliarde EUR alocate pentru noua Inițiativă privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și solicită acordarea unui avans în primii ani ai cadrului financiar multianual pentru a soluționa problema șomajului în rândul tinerilor și pentru a pune în aplicare urgent garanțiile pentru tineret; subliniază faptul că costurile punerii în aplicare a garanțiilor pentru tineret în zona euro sunt estimate la 21 miliarde EUR de către Organizația Internațională a Muncii și solicită, prin urmare, ca alocarea să fie revizuită prin majorare ca parte a revizuirii cadrului financiar multianual; salută extinderea grupului eligibil pentru garanția pentru tineret la persoanele cu vârste de sub 30 de ani;

| 12. | salută succesorul propus al Instrumentului european de microfinanțare Progress prevăzut în Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială pentru perioada 2014-2020, fiind un instrument valoros și pentru tineret, având drept obiectiv crearea de locuri de muncă noi, durabile și de calitate; |
| --- | --- |

12.

salută succesorul propus al Instrumentului european de microfinanțare Progress prevăzut în Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială pentru perioada 2014-2020, fiind un instrument valoros și pentru tineret, având drept obiectiv crearea de locuri de muncă noi, durabile și de calitate;

| 13. | subliniază faptul că finanțarea UE pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor este disponibilă înainte de 2014, în special prin reprogramarea fondurilor structurale disponibile și prin folosirea integrală a celor 60 miliarde EUR din partea Băncii Europene de Investiții, conform Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă; salută realocarea și accelerarea celor 16 miliarde EUR de fonduri structurale pentru sprijinirea oportunităților profesionale pentru tineret și susținerea accesului IMM-urilor la finanțare; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că finanțarea UE pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor este disponibilă înainte de 2014, în special prin reprogramarea fondurilor structurale disponibile și prin folosirea integrală a celor 60 miliarde EUR din partea Băncii Europene de Investiții, conform Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă; salută realocarea și accelerarea celor 16 miliarde EUR de fonduri structurale pentru sprijinirea oportunităților profesionale pentru tineret și susținerea accesului IMM-urilor la finanțare;

| 14. | invită Comisia să solicite în mod activ sprijin și inițiative, precum și alte forme de cooperare cu sectorul privat în combaterea șomajului în rândul tinerilor; încurajează Banca Europeană de Investiții să contribuie la punerea în aplicare a garanției pentru tineret, de exemplu prin condiționarea împrumuturilor de crearea de locuri de muncă și formare, sau prin favorizarea dezvoltării unor sisteme educaționale duale; subliniază, totodată, că împrumuturile acordate de BEI ar trebui să fie considerate ca un ajutor suplimentar și nu ca un substitut la finanțarea UE sub formă de subvenții; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să solicite în mod activ sprijin și inițiative, precum și alte forme de cooperare cu sectorul privat în combaterea șomajului în rândul tinerilor; încurajează Banca Europeană de Investiții să contribuie la punerea în aplicare a garanției pentru tineret, de exemplu prin condiționarea împrumuturilor de crearea de locuri de muncă și formare, sau prin favorizarea dezvoltării unor sisteme educaționale duale; subliniază, totodată, că împrumuturile acordate de BEI ar trebui să fie considerate ca un ajutor suplimentar și nu ca un substitut la finanțarea UE sub formă de subvenții;

Combaterea șomajului în rândul tinerilor la nivel național

| 15. | subliniază faptul că investițiile în ocuparea forței muncă în rândul tinerilor trebuie să reprezinte o componentă cheie a strategiilor naționale de investiții sociale; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că investițiile în ocuparea forței muncă în rândul tinerilor trebuie să reprezinte o componentă cheie a strategiilor naționale de investiții sociale;

| 16. | solicită o abordare politică cuprinzătoare și ambițioasă care să analizeze într-un mod integrat inițiativele în materie de educație, formare profesională, locuri de muncă și activități independente destinate tinerilor la toate nivelurile; subliniază faptul că este important să se vizeze tranziția dintre diferitele căi educaționale și de formare și să se recunoască competențele bazate pe învățarea non-formală și informală; subliniază că siguranța venitului și încrederea în perspectivele pieței muncii sunt condiții prealabile esențiale în alegerea studiilor superioare, iar tinerii expuși la riscuri mai ridicate de excluziune sunt deosebit de afectați de acest lucru; |
| --- | --- |

16.

solicită o abordare politică cuprinzătoare și ambițioasă care să analizeze într-un mod integrat inițiativele în materie de educație, formare profesională, locuri de muncă și activități independente destinate tinerilor la toate nivelurile; subliniază faptul că este important să se vizeze tranziția dintre diferitele căi educaționale și de formare și să se recunoască competențele bazate pe învățarea non-formală și informală; subliniază că siguranța venitului și încrederea în perspectivele pieței muncii sunt condiții prealabile esențiale în alegerea studiilor superioare, iar tinerii expuși la riscuri mai ridicate de excluziune sunt deosebit de afectați de acest lucru;

| 17. | este profund preocupat de reducerile bugetare efectuate de statele membre în domeniul educației, formării și tineretului și, prin urmare, subliniază necesitatea de a reforma sistemele de educație ale statelor membre, folosind resurse UE și naționale, pentru ca educația tinerilor să devină mai competitivă și mai eficientă din punct de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

17.

este profund preocupat de reducerile bugetare efectuate de statele membre în domeniul educației, formării și tineretului și, prin urmare, subliniază necesitatea de a reforma sistemele de educație ale statelor membre, folosind resurse UE și naționale, pentru ca educația tinerilor să devină mai competitivă și mai eficientă din punct de vedere al costurilor;

| 18. | îndeamnă statele membre să ia măsuri ample pentru a combate șomajul din rândul tinerilor, în special prin acțiuni preventive care să vizeze abandonul școlar timpuriu sau părăsirea timpurie a sistemelor de formare ori a programelor de ucenicie (de exemplu, prin introducerea unui sistem educațional dual sau a altor tipuri de cadre la fel de eficiente) și să elaboreze strategii globale pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă statele membre să ia măsuri ample pentru a combate șomajul din rândul tinerilor, în special prin acțiuni preventive care să vizeze abandonul școlar timpuriu sau părăsirea timpurie a sistemelor de formare ori a programelor de ucenicie (de exemplu, prin introducerea unui sistem educațional dual sau a altor tipuri de cadre la fel de eficiente) și să elaboreze strategii globale pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare;

| 19. | ia act de faptul că investițiile sociale destinate tinerilor se pot concretiza printr-o gamă variată de forme, care includ: stabilirea de parteneriate între școli, centre de formare și întreprinderi locale sau regionale; oferirea de cursuri de formare și de programe de stagii de calitate și bine orientate pentru tineri; programe de formare profesională în cooperare cu întreprinderile; planuri de consiliere din partea angajaților cu vechime având drept scop recrutarea și formarea tinerilor la locul de muncă sau asigurarea unei tranziții mai armonioase de la educație la câmpul muncii; încurajarea participării tinerilor în societate și promovarea mobilității la nivel regional, european și internațional prin noi progrese în direcția recunoașterii reciproce a calificărilor și a competențelor; subliniază, de asemenea, faptul că investițiile sociale pot fi însoțite de stimulente eficiente, cum ar fi subvențiile pentru angajări sau contribuțiile la asigurarea socială destinate tinerilor, care vor garanta condiții de viață și de muncă decente, pentru ca angajatorii publici și privați să recruteze tineri, să investească atât în crearea unor locuri de muncă de calitate pentru tineri, cât și în formarea continuă a acestora și în îmbunătățirea competențelor lor pe perioada angajării și să sprijine spiritul antreprenorial al tinerilor; |
| --- | --- |

19.

ia act de faptul că investițiile sociale destinate tinerilor se pot concretiza printr-o gamă variată de forme, care includ: stabilirea de parteneriate între școli, centre de formare și întreprinderi locale sau regionale; oferirea de cursuri de formare și de programe de stagii de calitate și bine orientate pentru tineri; programe de formare profesională în cooperare cu întreprinderile; planuri de consiliere din partea angajaților cu vechime având drept scop recrutarea și formarea tinerilor la locul de muncă sau asigurarea unei tranziții mai armonioase de la educație la câmpul muncii; încurajarea participării tinerilor în societate și promovarea mobilității la nivel regional, european și internațional prin noi progrese în direcția recunoașterii reciproce a calificărilor și a competențelor; subliniază, de asemenea, faptul că investițiile sociale pot fi însoțite de stimulente eficiente, cum ar fi subvențiile pentru angajări sau contribuțiile la asigurarea socială destinate tinerilor, care vor garanta condiții de viață și de muncă decente, pentru ca angajatorii publici și privați să recruteze tineri, să investească atât în crearea unor locuri de muncă de calitate pentru tineri, cât și în formarea continuă a acestora și în îmbunătățirea competențelor lor pe perioada angajării și să sprijine spiritul antreprenorial al tinerilor;

| 20. | solicită statelor membre să analizeze dacă practicile încercate și testate, în special cele ale statelor membre cu rate reduse ale șomajului, și să studieze dacă concepte precum sistemul dual de educație și formare și studiile profesionale, precum și sistemele de garanție pentru tineret care au fost deja puse în aplicare pot fi compatibile cu sistemele lor naționale; subliniază că sistemul dual de formare profesională și studiile cu dublă specializare, fiind concentrate pe experiența practică, au rezistat cu succes testului crizei economice, contribuind la reducerea șomajului în rândul tinerilor prin faptul că aceștia au devenit mai ușor de integrat în câmpul muncii și invită, prin urmare, statele afectate de criză să aibă în vedere reformarea sistemelor lor de formare în acest sens; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre să analizeze dacă practicile încercate și testate, în special cele ale statelor membre cu rate reduse ale șomajului, și să studieze dacă concepte precum sistemul dual de educație și formare și studiile profesionale, precum și sistemele de garanție pentru tineret care au fost deja puse în aplicare pot fi compatibile cu sistemele lor naționale; subliniază că sistemul dual de formare profesională și studiile cu dublă specializare, fiind concentrate pe experiența practică, au rezistat cu succes testului crizei economice, contribuind la reducerea șomajului în rândul tinerilor prin faptul că aceștia au devenit mai ușor de integrat în câmpul muncii și invită, prin urmare, statele afectate de criză să aibă în vedere reformarea sistemelor lor de formare în acest sens;

| 21. | subliniază faptul că țările aflate în criză au în prezent rate ale șomajului în rândul tinerilor extrem de alarmante; prin urmare, solicită Comisiei să evalueze măsurile de ieșire criză din punctul de vedere al impactului acestora asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și solicită statelor membre și Comisiei să aibă în vedere încheierea acelor măsuri care au un impact negativ asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că țările aflate în criză au în prezent rate ale șomajului în rândul tinerilor extrem de alarmante; prin urmare, solicită Comisiei să evalueze măsurile de ieșire criză din punctul de vedere al impactului acestora asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și solicită statelor membre și Comisiei să aibă în vedere încheierea acelor măsuri care au un impact negativ asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor;

| 22. | solicită statelor membre să îmbunătățească cooperarea între întreprinderi și sectorul educațional la toate nivelurile în vederea îmbunătățirii modului în care programele de studii reflectă cererea de pe piața muncii, de exemplu prin extinderea alianțelor competențelor sectoriale și a alianțelor cunoașterii; subliniază necesitatea de a institui programe de studii mai flexibile care să se poată adapta mai bine viitoarelor evoluții ale pieței muncii; |
| --- | --- |

22.

solicită statelor membre să îmbunătățească cooperarea între întreprinderi și sectorul educațional la toate nivelurile în vederea îmbunătățirii modului în care programele de studii reflectă cererea de pe piața muncii, de exemplu prin extinderea alianțelor competențelor sectoriale și a alianțelor cunoașterii; subliniază necesitatea de a institui programe de studii mai flexibile care să se poată adapta mai bine viitoarelor evoluții ale pieței muncii;

| 23. | subliniază necesitatea ca statele membre să îmbunătățească sprijinul pentru activitățile independente în rândul tinerilor, împiedicând falimentul și falsa activitate independentă; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea ca statele membre să îmbunătățească sprijinul pentru activitățile independente în rândul tinerilor, împiedicând falimentul și falsa activitate independentă;

o

o o

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului European și Consiliului. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului European și Consiliului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0224.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0016.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0092.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/102

---

P7_TA(2013)0271

Impas în ceea ce privește revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001

Rezoluţia Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (2013/2637(RSP))

(2016/C 065/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2011)0137),

| — | având în vedere articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere poziția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011) (2),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul la documente (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 și O-00059/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul la documente (O-00049/2013, O-00050/2013, O-00051/2013, O-00052/2013, O-00053/2013, O-00054/2013, O-00058/2013 și O-00059/2013),

| — | având în vedere declarația Comisiei din 21 mai 2013 privind impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din 21 mai 2013 privind impasul înregistrat în procesul de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4)din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4)din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât transparența este un instrument esențial care permite cetățenilor să participe la procesul decizional de la nivelul UE, precum și la garantarea responsabilității instituțiilor europene față de cetățenii lor, contribuind, prin urmare, la angajamentul și încrederea acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât transparența este un instrument esențial care permite cetățenilor să participe la procesul decizional de la nivelul UE, precum și la garantarea responsabilității instituțiilor europene față de cetățenii lor, contribuind, prin urmare, la angajamentul și încrederea acestora,

| B. | întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a sporit obligațiile de transparență la nivelul UE și a consacrat dreptul de acces la documente ca un drept fundamental; |
| --- | --- |

B.

întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a sporit obligațiile de transparență la nivelul UE și a consacrat dreptul de acces la documente ca un drept fundamental;

| C. | întrucât Parlamentul a solicitat în repetate rânduri o transparență sporită în procedura legislativă, inclusiv în ceea ce privește grupurile de lucru ale Consiliului, publicarea avizelor juridice în procedurile legislative și mai multă transparență în cadrul trilogurilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul a solicitat în repetate rânduri o transparență sporită în procedura legislativă, inclusiv în ceea ce privește grupurile de lucru ale Consiliului, publicarea avizelor juridice în procedurile legislative și mai multă transparență în cadrul trilogurilor;

| D. | întrucât Parlamentul și-a exprimat regretul față de lipsa de transparență în ceea ce privește activitatea agențiilor UE, negocierile internaționale și dialogul dintre Comisie și statele membre, îndeosebi în cazul în care este vorba de drepturile fundamentale sau de interesele cetățenilor europeni (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul și-a exprimat regretul față de lipsa de transparență în ceea ce privește activitatea agențiilor UE, negocierile internaționale și dialogul dintre Comisie și statele membre, îndeosebi în cazul în care este vorba de drepturile fundamentale sau de interesele cetățenilor europeni (3);

| E. | întrucât jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și hotărârile Ombudsmanului European au influențat substanțial interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; întrucât jurisprudența și hotărârile menționate, în special în ceea ce privește utilizarea motivelor de nerecunoaștere în procedurile legislative, cum ar fi Turco și Access Info, ar trebui să fie reflectată în legislație; |
| --- | --- |

E.

întrucât jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și hotărârile Ombudsmanului European au influențat substanțial interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; întrucât jurisprudența și hotărârile menționate, în special în ceea ce privește utilizarea motivelor de nerecunoaștere în procedurile legislative, cum ar fi Turco și Access Info, ar trebui să fie reflectată în legislație;

| F. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 este perceput de cetățenii europeni și publicul din UE ca un element-cheie al legislației, oferind instrumente ce permit o supraveghere adecvată a activităților UE; întrucât aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 poate fi în continuare îmbunătățită, așa cum arată mai multe cazuri de care s-a ocupat Ombudsmanul; |
| --- | --- |

F.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 este perceput de cetățenii europeni și publicul din UE ca un element-cheie al legislației, oferind instrumente ce permit o supraveghere adecvată a activităților UE; întrucât aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 poate fi în continuare îmbunătățită, așa cum arată mai multe cazuri de care s-a ocupat Ombudsmanul;

| G. | întrucât în 2008 Comisia a propus o reformare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, propunere pe care nu a retras-o după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât Parlamentul a informat în mod corespunzător Comisia despre faptul că procedura de reformare nu era adecvată; |
| --- | --- |

G.

întrucât în 2008 Comisia a propus o reformare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, propunere pe care nu a retras-o după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât Parlamentul a informat în mod corespunzător Comisia despre faptul că procedura de reformare nu era adecvată;

| H. | întrucât în 2011 Comisia a prezentat o nouă propunere care doar extinde implicit domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 la toate instituțiile, oficiile, agențiile și organele UE; întrucât Parlamentul a reunit procedurile din 2008 și 2011 într-una singură; |
| --- | --- |

H.

întrucât în 2011 Comisia a prezentat o nouă propunere care doar extinde implicit domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 la toate instituțiile, oficiile, agențiile și organele UE; întrucât Parlamentul a reunit procedurile din 2008 și 2011 într-una singură;

| I. | întrucât Parlamentul și-a adoptat poziția în prima lectură la 15 decembrie 2011, iar trilogurile au început sub Președinția daneză, în prima jumătate a anului 2012; întrucât Comisia nu a fost de acord cu posibilele compromisuri propuse, acesta fiind motivul principal pentru care procedura este în impas de mai mult de un an; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul și-a adoptat poziția în prima lectură la 15 decembrie 2011, iar trilogurile au început sub Președinția daneză, în prima jumătate a anului 2012; întrucât Comisia nu a fost de acord cu posibilele compromisuri propuse, acesta fiind motivul principal pentru care procedura este în impas de mai mult de un an;

| J. | întrucât Președinția cipriotă și Președinția irlandeză nu au fost în măsură să deblocheze situația în Consiliu și să lanseze noi negocieri, din cauza rezistenței Comisiei, care determină necesitatea de a obține unanimitatea în Consiliu pentru anumite aspecte; |
| --- | --- |

J.

întrucât Președinția cipriotă și Președinția irlandeză nu au fost în măsură să deblocheze situația în Consiliu și să lanseze noi negocieri, din cauza rezistenței Comisiei, care determină necesitatea de a obține unanimitatea în Consiliu pentru anumite aspecte;

| K. | întrucât, date fiind obligațiile de transparență impuse de tratate după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 nu ar trebui să reducă nivelul actual de transparență; |
| --- | --- |

K.

întrucât, date fiind obligațiile de transparență impuse de tratate după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 nu ar trebui să reducă nivelul actual de transparență;

| L. | întrucât absența unui acord asupra unei noi versiuni a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar transmite un semnal negativ despre natura UE cetățenilor săi, iar acest eșec ar submina legitimitatea procesului decizional în UE, în special ținând seama că se apropie rapid alegeri europene cheie, |
| --- | --- |

L.

întrucât absența unui acord asupra unei noi versiuni a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar transmite un semnal negativ despre natura UE cetățenilor săi, iar acest eșec ar submina legitimitatea procesului decizional în UE, în special ținând seama că se apropie rapid alegeri europene cheie,

| 1. | reafirmă în mod ferm importanța dreptului fundamental de acces la informații și documente, precum și a transparenței și deschiderii instituțiilor și proceselor decizionale din cadrul lor, întrucât acestea reprezintă pilonii democrației și pot apropia cetățenii de UE; |
| --- | --- |

1.

reafirmă în mod ferm importanța dreptului fundamental de acces la informații și documente, precum și a transparenței și deschiderii instituțiilor și proceselor decizionale din cadrul lor, întrucât acestea reprezintă pilonii democrației și pot apropia cetățenii de UE;

| 2. | solicită tuturor instituțiilor, oficiilor, organelor și agențiilor UE să aplice integral Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

2.

solicită tuturor instituțiilor, oficiilor, organelor și agențiilor UE să aplice integral Regulamentul (CE) nr. 1049/2001;

| 3. | consideră că modificarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să reprezinte o prioritate pentru toate instituțiile UE și regretă blocajul care a fost creat; solicită tuturor instituțiilor UE să colaboreze pentru a găsi o soluție cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

3.

consideră că modificarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să reprezinte o prioritate pentru toate instituțiile UE și regretă blocajul care a fost creat; solicită tuturor instituțiilor UE să colaboreze pentru a găsi o soluție cât mai curând posibil;

| 4. | își reafirmă angajamentul față de revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 care ar trebui, în ansamblu, să le ofere cetățenilor UE un acces mai larg și îmbunătățit la documentele UE; |
| --- | --- |

4.

își reafirmă angajamentul față de revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 care ar trebui, în ansamblu, să le ofere cetățenilor UE un acces mai larg și îmbunătățit la documentele UE;

| 5. | solicită Comisiei să se implice pe deplin, la nivel politic și la nivel tehnic, în adaptarea la Tratatul de la Lisabona a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, sau să ia măsurile necesare pentru a ieși din impas; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să se implice pe deplin, la nivel politic și la nivel tehnic, în adaptarea la Tratatul de la Lisabona a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, sau să ia măsurile necesare pentru a ieși din impas;

| 6. | solicită Consiliului să reînceapă de îndată dezbaterile privind Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, să își adopte poziția în primă lectură și să continue negocierile; |
| --- | --- |

6.

solicită Consiliului să reînceapă de îndată dezbaterile privind Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, să își adopte poziția în primă lectură și să continue negocierile;

| 7. | își reafirmă poziția mai sus menționată, exprimată în primă lectură, la 15 decembrie 2011 (4), ca punct de plecare pentru negocieri și insistă asupra faptului că textul modificat, ca minim absolut și în conformitate cu cerințele din tratat ar trebui: să extindă în mod explicit domeniul de aplicare la toate instituțiile, oficiile și agențiile Uniunii Europene; să sporească transparența legislativă, inclusiv accesul la avizele juridice legislative, astfel încât orice derogare de la regula generală de transparență legislativă în procedurile legislative să constituie o excepție; să clarifice relația dintre transparență și protecția datelor; să includă Convenția de la Aarhus; să considere definiția cuprinzătoare actuală a documentului drept bază minimă pentru evoluția ulterioară; să asigure accesul adecvat la documente și transparența în raport cu negocierile și acordurile internaționale; să asigure transparența financiară a fondurilor UE; să nu introducă exceptări pe categorii; |
| --- | --- |

7.

își reafirmă poziția mai sus menționată, exprimată în primă lectură, la 15 decembrie 2011 (4), ca punct de plecare pentru negocieri și insistă asupra faptului că textul modificat, ca minim absolut și în conformitate cu cerințele din tratat ar trebui: să extindă în mod explicit domeniul de aplicare la toate instituțiile, oficiile și agențiile Uniunii Europene; să sporească transparența legislativă, inclusiv accesul la avizele juridice legislative, astfel încât orice derogare de la regula generală de transparență legislativă în procedurile legislative să constituie o excepție; să clarifice relația dintre transparență și protecția datelor; să includă Convenția de la Aarhus; să considere definiția cuprinzătoare actuală a documentului drept bază minimă pentru evoluția ulterioară; să asigure accesul adecvat la documente și transparența în raport cu negocierile și acordurile internaționale; să asigure transparența financiară a fondurilor UE; să nu introducă exceptări pe categorii;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0580.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0500.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0500, alineatul (18).

(4)  EP-PE_TC1-COD(2008)0090.

---

Joi, 13 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/105

---

P7_TA(2013)0274

Libertatea presei şi a mass-mediei în lume

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (2011/2081(INI))

(2016/C 065/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 19 din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO), articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și articolul 10 din Convenția pentru protecția diversității expresiilor culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 din Declarația Universală a Drepturilor Omului (DUDO), articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și articolul 10 din Convenția pentru protecția diversității expresiilor culturale,

| — | având în vedere articolul 13 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile copilului, care recunoaște dreptul la libertatea de exprimare al copiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile copilului, care recunoaște dreptul la libertatea de exprimare al copiilor,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 28 martie 2008 (7/36) referitoare la extinderea mandatului raportorului special privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 28 martie 2008 (7/36) referitoare la extinderea mandatului raportorului special privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare (1),

| — | având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU, Frank La Rue, privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare (2), ce subliniază, de asemenea, aplicabilitatea normelor și standardelor internaționale privind dreptul la libertatea de opinie și de exprimare în cazul internetului, considerat drept mijloc de comunicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU, Frank La Rue, privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare (2), ce subliniază, de asemenea, aplicabilitatea normelor și standardelor internaționale privind dreptul la libertatea de opinie și de exprimare în cazul internetului, considerat drept mijloc de comunicare,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 5 iulie 2012 , intitulată „The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet” (3) (Promovarea, protecția și exercitarea drepturilor omului pe internet), care recunoaște importanța protecției drepturilor omului și libera circulație a informațiilor în mediul online, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 5 iulie 2012 , intitulată „The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet” (3) (Promovarea, protecția și exercitarea drepturilor omului pe internet), care recunoaște importanța protecției drepturilor omului și libera circulație a informațiilor în mediul online,

| — | având în vedere raportul din 21 martie 2011 al Reprezentantului special al ONU, John Ruggie, privind problema drepturilor omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi comerciale, intitulat „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: implementarea cadrului Organizației Națiunilor Unite «Protecție, respect și remediere»” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 21 martie 2011 al Reprezentantului special al ONU, John Ruggie, privind problema drepturilor omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi comerciale, intitulat „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: implementarea cadrului Organizației Națiunilor Unite «Protecție, respect și remediere»” (4),

| — | având în vedere Rezoluția S/RES/1738 a Consiliului de Securitate al ONU privind atacurile, în conflictele armate, împotriva jurnaliștilor, profesioniștilor din mass-media și personalului asociat (5), din 23 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția S/RES/1738 a Consiliului de Securitate al ONU privind atacurile, în conflictele armate, împotriva jurnaliștilor, profesioniștilor din mass-media și personalului asociat (5), din 23 decembrie 2006,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva din 12 august 1949 (6), în special articolul 79 din Protocolul adițional I al acesteia, privind protecția jurnaliștilor angajați în misiuni profesionale periculoase în zone de conflict armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva din 12 august 1949 (6), în special articolul 79 din Protocolul adițional I al acesteia, privind protecția jurnaliștilor angajați în misiuni profesionale periculoase în zone de conflict armat,

| — | având în vedere Planul de acțiune al ONU pentru siguranța jurnaliștilor și problema impunității, adoptat la 12 aprilie 2012 de Comitetul directorilor executivi din cadrul ONU (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al ONU pentru siguranța jurnaliștilor și problema impunității, adoptat la 12 aprilie 2012 de Comitetul directorilor executivi din cadrul ONU (7),

| — | având în vedere Rezoluția 1920(2013) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind „Situația libertății mass-mediei în Europa”, adoptată la 24 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1920(2013) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind „Situația libertății mass-mediei în Europa”, adoptată la 24 ianuarie 2013,

| — | având în vedere activitatea desfășurată de Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) pentru libertatea mass-mediei și, în special, rapoartele reprezentantului său pentru libertatea mass-mediei, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată de Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) pentru libertatea mass-mediei și, în special, rapoartele reprezentantului său pentru libertatea mass-mediei,

| — | având în vedere rapoartele elaborate de ONG-uri referitoare la mass-media, cum ar fi cele ale organizației „Reporteri fără frontiere” (Indicii libertății presei) și ale organizației Freedom House (rapoartele privind libertatea presei), dar și ale Institutului Internațional de Presă (programul „Death Watch” și raportul anual al libertății presei la nivel mondial), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele elaborate de ONG-uri referitoare la mass-media, cum ar fi cele ale organizației „Reporteri fără frontiere” (Indicii libertății presei) și ale organizației Freedom House (rapoartele privind libertatea presei), dar și ale Institutului Internațional de Presă (programul „Death Watch” și raportul anual al libertății presei la nivel mondial),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și calea către o redresare durabilă și favorabilă incluziunii” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și calea către o redresare durabilă și favorabilă incluziunii” (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la Conferința Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (WCIT-12) a Organizației Internaționale a Telecomunicațiilor și la eventuala extindere a sferei de aplicare a regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la Conferința Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (WCIT-12) a Organizației Internaționale a Telecomunicațiilor și la eventuala extindere a sferei de aplicare a regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (12),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația (11855/2012), adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația (11855/2012), adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012,

| — | având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la Reprezentantul Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la Reprezentantul Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (13),

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, în numele Uniunii Europene, cu ocazia Zilei Mondiale a Libertății Presei (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, în numele Uniunii Europene, cu ocazia Zilei Mondiale a Libertății Presei (14),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM (2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM (2011)0886),

| — | având în vedere comunicarea din 12 decembrie 2011 a comisarului pentru Agenda digitală privind Strategia „No Disconnect” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea din 12 decembrie 2011 a comisarului pentru Agenda digitală privind Strategia „No Disconnect” (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (16),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la educarea privind mijloacele de informare din mediul digital (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la educarea privind mijloacele de informare din mediul digital (17),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (IEDDO) (18), precum și toate celelalte instrumente de finanțare externă ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (IEDDO) (18), precum și toate celelalte instrumente de finanțare externă ale UE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și democrația în acordurile Uniunii Europene (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și democrația în acordurile Uniunii Europene (19),

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind o serie de cazuri stringente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, inclusiv rezoluțiile sale specifice pentru anumite țări prin care își manifestă îngrijorarea cu privire la libertatea presei și a media, în special în privința detenției jurnaliștilor și a bloggerilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind o serie de cazuri stringente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, inclusiv rezoluțiile sale specifice pentru anumite țări prin care își manifestă îngrijorarea cu privire la libertatea presei și a media, în special în privința detenției jurnaliștilor și a bloggerilor;

| — | având în vedere articolul 11 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special prevederea conform căreia „Libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt respectate”; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special prevederea conform căreia „Libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt respectate”;

| — | având în vedere articolele 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere orientările Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului a Consiliului Europei și negocierile în curs de desfășurare pentru aderarea UE la această convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului a Consiliului Europei și negocierile în curs de desfășurare pentru aderarea UE la această convenție,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0176/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0176/2013),

Principiile și rolul presei și al media

| A. | întrucât dreptul la libertatea de exprimare este un drept universal al omului, care stă la baza democrației și este esențial pentru realizarea altor drepturi la care aspiră oamenii din întreaga lume, cum ar fi dezvoltarea, demnitatea și împlinirea fiecărei ființe umane; |
| --- | --- |

A.

întrucât dreptul la libertatea de exprimare este un drept universal al omului, care stă la baza democrației și este esențial pentru realizarea altor drepturi la care aspiră oamenii din întreaga lume, cum ar fi dezvoltarea, demnitatea și împlinirea fiecărei ființe umane;

| B. | întrucât restricțiile privind libertatea de exprimare au consecințe grave, ar trebui să fie foarte limitate și pot fi justificate numai dacă se respectă o serie de condiții precise și stricte, prevăzute de o legislație care este considerată ea însăși legitimă în temeiul dreptului internațional; întrucât libertatea de exprimare este un drept fundamental și este strâns legată de libertatea și pluralismul presei și al mass-mediei; întrucât statele care au aderat la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și la Convenția Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) sunt obligate să se asigure că sunt garantate independența, libertatea și pluralismul presei și mijloacelor media; |
| --- | --- |

B.

întrucât restricțiile privind libertatea de exprimare au consecințe grave, ar trebui să fie foarte limitate și pot fi justificate numai dacă se respectă o serie de condiții precise și stricte, prevăzute de o legislație care este considerată ea însăși legitimă în temeiul dreptului internațional; întrucât libertatea de exprimare este un drept fundamental și este strâns legată de libertatea și pluralismul presei și al mass-mediei; întrucât statele care au aderat la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și la Convenția Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) sunt obligate să se asigure că sunt garantate independența, libertatea și pluralismul presei și mijloacelor media;

| C. | întrucât platformele media sunt esențiale pentru exercitarea dreptului la libertatea de exprimare; întrucât presa independentă, ca manifestare colectivă a libertății de exprimare, este unul dintre actorii majori ai peisajului mediatic și are rol de santinelă a democrației; |
| --- | --- |

C.

întrucât platformele media sunt esențiale pentru exercitarea dreptului la libertatea de exprimare; întrucât presa independentă, ca manifestare colectivă a libertății de exprimare, este unul dintre actorii majori ai peisajului mediatic și are rol de santinelă a democrației;

| D. | întrucât libertatea presei, a mass-media, a sectorului digital și a jurnalismului este considerată un bun public; |
| --- | --- |

D.

întrucât libertatea presei, a mass-media, a sectorului digital și a jurnalismului este considerată un bun public;

| E. | întrucât platformele media (digitale) au un caracter din ce în ce mai global și au număr din ce în ce mai mare de utilizatori; |
| --- | --- |

E.

întrucât platformele media (digitale) au un caracter din ce în ce mai global și au număr din ce în ce mai mare de utilizatori;

| F. | întrucât internetul și mass-media sunt instrumente folosite de apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât internetul și mass-media sunt instrumente folosite de apărătorii drepturilor omului;

| G. | întrucât neutralitatea internetului este un principiu esențial pentru caracterul deschis al internetului, încurajând comunicarea prin asigurarea concurenței și transparenței, neutralitatea acestuia este, de asemenea, benefică pentru oportunitățile de afaceri și stimulează inovația, crearea de locuri de muncă și creștere economică; |
| --- | --- |

G.

întrucât neutralitatea internetului este un principiu esențial pentru caracterul deschis al internetului, încurajând comunicarea prin asigurarea concurenței și transparenței, neutralitatea acestuia este, de asemenea, benefică pentru oportunitățile de afaceri și stimulează inovația, crearea de locuri de muncă și creștere economică;

| H. | întrucât libertatea cuvântului și de exprimare, libertatea mediei și a jurnaliștilor sunt amenințate în toată lumea și întrucât jurnaliștii sunt adesea apărători ai drepturilor omului și promotori ai libertății de asociere, de gândire și ai libertății religioase și a convingerilor; întrucât, cu toate acestea, ziariștii sunt adesea persecutați și deținuți în închisori; |
| --- | --- |

H.

întrucât libertatea cuvântului și de exprimare, libertatea mediei și a jurnaliștilor sunt amenințate în toată lumea și întrucât jurnaliștii sunt adesea apărători ai drepturilor omului și promotori ai libertății de asociere, de gândire și ai libertății religioase și a convingerilor; întrucât, cu toate acestea, ziariștii sunt adesea persecutați și deținuți în închisori;

| I. | întrucât noile platforme media digitale și online au contribuit la creșterea diversității și a pluralismului; |
| --- | --- |

I.

întrucât noile platforme media digitale și online au contribuit la creșterea diversității și a pluralismului;

| J. | întrucât trebuie optimizate eforturile și programele UE de promovare și de protecție a libertății presei și a mass-mediei în toată lumea, plecând de la activitatea valoroasă a societății civile și a organizațiilor de jurnaliști; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie optimizate eforturile și programele UE de promovare și de protecție a libertății presei și a mass-mediei în toată lumea, plecând de la activitatea valoroasă a societății civile și a organizațiilor de jurnaliști;

| K. | întrucât UE este credibilă pe scena mondială numai dacă libertățile presei și ale mass-media sunt protejate și respectate și în interiorul Uniunii; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE este credibilă pe scena mondială numai dacă libertățile presei și ale mass-media sunt protejate și respectate și în interiorul Uniunii;

Evoluții recente

| 1. | recunoaște faptul că guvernele sunt responsabilii principali pentru garantarea și protejarea libertății presei și a mass-mediei; subliniază că guvernele au, de asemenea, responsabilitatea principală pentru îngrădirea libertății presei și a media, iar în cele mai grave cazuri, recurg din ce în ce mai frecvent la presiuni juridice pentru a restricționa această libertate, de exemplu abuzând de legislația antiterorism sau antiextremism și de legile privind securitatea națională, trădarea sau subversiunea; observă faptul că trebuie să se realizeze un echilibru între problemele de securitate națională și libertatea de informare, pentru a preveni abuzurile și a pentru a garanta independența presei și a mass-mediei; recunoaște că imperiile mediatice deținute de politicieni sunt uneori abilitate să desfășoare campanii de dezinformare; subliniază că este esențial ca presa și mass-media să poată funcționa independent și fără presiuni de natură politică și financiară; este alarmat de faptul că, potrivit celor mai recente clasamente anuale și rapoarte de analiză (a se vedea lista din anexa de la finalul raportului A7-0176/2013), calificativele acordate libertății presei și a mass-mediei în diferite țări din interiorul și din afara Europei înregistrează o tendință generală descrescătoare; |
| --- | --- |

1.

recunoaște faptul că guvernele sunt responsabilii principali pentru garantarea și protejarea libertății presei și a mass-mediei; subliniază că guvernele au, de asemenea, responsabilitatea principală pentru îngrădirea libertății presei și a media, iar în cele mai grave cazuri, recurg din ce în ce mai frecvent la presiuni juridice pentru a restricționa această libertate, de exemplu abuzând de legislația antiterorism sau antiextremism și de legile privind securitatea națională, trădarea sau subversiunea; observă faptul că trebuie să se realizeze un echilibru între problemele de securitate națională și libertatea de informare, pentru a preveni abuzurile și a pentru a garanta independența presei și a mass-mediei; recunoaște că imperiile mediatice deținute de politicieni sunt uneori abilitate să desfășoare campanii de dezinformare; subliniază că este esențial ca presa și mass-media să poată funcționa independent și fără presiuni de natură politică și financiară; este alarmat de faptul că, potrivit celor mai recente clasamente anuale și rapoarte de analiză (a se vedea lista din anexa de la finalul raportului A7-0176/2013), calificativele acordate libertății presei și a mass-mediei în diferite țări din interiorul și din afara Europei înregistrează o tendință generală descrescătoare;

| 2. | subliniază faptul că mass-media liberă, independentă și pluralistă, atât online, cât și cea tradițională, reprezintă una dintre componentele fundamentale ale democrației și pluralismului; recunoaște importanța resurselor de informare, ca garanții reale ale libertății și pluralismului mass-mediei; subliniază faptul că menținerea și consolidarea libertății și a independenței mass-mediei în lume constituie un interes comun; constată că rolul mass-mediei libere și independente și schimburile libere de informații sunt deosebit de importante în contextul schimbărilor democratice care au loc în regimurile nedemocratice; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că mass-media liberă, independentă și pluralistă, atât online, cât și cea tradițională, reprezintă una dintre componentele fundamentale ale democrației și pluralismului; recunoaște importanța resurselor de informare, ca garanții reale ale libertății și pluralismului mass-mediei; subliniază faptul că menținerea și consolidarea libertății și a independenței mass-mediei în lume constituie un interes comun; constată că rolul mass-mediei libere și independente și schimburile libere de informații sunt deosebit de importante în contextul schimbărilor democratice care au loc în regimurile nedemocratice;

| 3. | regretă faptul că în întreaga lume jurnaliștii sunt frecvent răniți, uciși sau supuși unor abuzuri grave, adesea agresorii nefiind pedepsiți; subliniază, așadar, că trebuie combătută impunitatea; subliniază că autoritățile nu se pot ocupa de amenințările și violențele împotriva jurnaliștilor și nu le pot asigura siguranța decât dacă autoritățile politice, judiciare și de poliție iau măsuri ferme împotriva celor care atacă jurnaliști și activitatea lor; subliniază că impunitatea afectează nu doar libertatea presei, ci și activitatea zilnică a jurnaliștilor, creând un climat de teamă și de autocenzură; consideră că UE ar trebui să ia o poziție mai fermă împotriva țărilor care permit în mod constant impunitatea unor astfel de acte și solicită tuturor statelor membre să garanteze siguranța jurnaliștilor; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că în întreaga lume jurnaliștii sunt frecvent răniți, uciși sau supuși unor abuzuri grave, adesea agresorii nefiind pedepsiți; subliniază, așadar, că trebuie combătută impunitatea; subliniază că autoritățile nu se pot ocupa de amenințările și violențele împotriva jurnaliștilor și nu le pot asigura siguranța decât dacă autoritățile politice, judiciare și de poliție iau măsuri ferme împotriva celor care atacă jurnaliști și activitatea lor; subliniază că impunitatea afectează nu doar libertatea presei, ci și activitatea zilnică a jurnaliștilor, creând un climat de teamă și de autocenzură; consideră că UE ar trebui să ia o poziție mai fermă împotriva țărilor care permit în mod constant impunitatea unor astfel de acte și solicită tuturor statelor membre să garanteze siguranța jurnaliștilor;

| 4. | subliniază că legile, reglementările statutare, intimidarea, amenzile și proprietatea presei concentrată în mâinile politicienilor sau ale altor persoane cu interese contradictorii, toate acestea constituie elemente ce pot limita libertatea de a obține informații sau de a avea acces la acestea, sau pot conduce la amenințări la adresa libertății de exprimare; |
| --- | --- |

4.

subliniază că legile, reglementările statutare, intimidarea, amenzile și proprietatea presei concentrată în mâinile politicienilor sau ale altor persoane cu interese contradictorii, toate acestea constituie elemente ce pot limita libertatea de a obține informații sau de a avea acces la acestea, sau pot conduce la amenințări la adresa libertății de exprimare;

| 5. | subliniază faptul că guvernele pot exercita o presiune indirectă asupra presei și mass-mediei; consideră că, în multe țări, mass-media se bazează foarte mult pe publicitatea oferită de guvern, care poate deveni ulterior un instrument de presiune împotriva sa, și că acordarea de licențe sau impunerea de sancțiuni fiscale pot fi, de asemenea, folosite pentru a restricționa funcționarea mass-mediei care are atitudini critice; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că guvernele pot exercita o presiune indirectă asupra presei și mass-mediei; consideră că, în multe țări, mass-media se bazează foarte mult pe publicitatea oferită de guvern, care poate deveni ulterior un instrument de presiune împotriva sa, și că acordarea de licențe sau impunerea de sancțiuni fiscale pot fi, de asemenea, folosite pentru a restricționa funcționarea mass-mediei care are atitudini critice;

| 6. | regretă faptul că incriminarea exprimării este din ce în ce mai frecventă; reamintește că jurnaliștii din întreaga lume sunt frecvent deținuți în închisori din cauza activității lor; este la curent cu faptul că legile privind defăimarea, blasfemia și legislația penală referitoare la defăimare, precum și legile care se referă la „stricarea imaginii țării de origine în străinătate” sau la „propaganda homosexuală” sunt folosite pentru a trimite în detenție sau pentru a cenzura jurnaliștii și pentru a bloca libera exprimare; regretă faptul că cenzura stimulează autocenzura; solicită încetarea hărțuirii jurnaliștilor, care ar trebui să își poată desfășura activitatea în mod independent, fără să se teamă de violențe și de recriminări, precum și eliberarea imediată a tuturor jurnaliștilor și bloggerilor deținuți în închisori ca urmare a activității lor; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că incriminarea exprimării este din ce în ce mai frecventă; reamintește că jurnaliștii din întreaga lume sunt frecvent deținuți în închisori din cauza activității lor; este la curent cu faptul că legile privind defăimarea, blasfemia și legislația penală referitoare la defăimare, precum și legile care se referă la „stricarea imaginii țării de origine în străinătate” sau la „propaganda homosexuală” sunt folosite pentru a trimite în detenție sau pentru a cenzura jurnaliștii și pentru a bloca libera exprimare; regretă faptul că cenzura stimulează autocenzura; solicită încetarea hărțuirii jurnaliștilor, care ar trebui să își poată desfășura activitatea în mod independent, fără să se teamă de violențe și de recriminări, precum și eliberarea imediată a tuturor jurnaliștilor și bloggerilor deținuți în închisori ca urmare a activității lor;

| 7. | condamnă cu fermitate faptul că mulți jurnaliști nu au acces la asistență juridică, deși profesia lor se află din ce în ce mai frecvent în prima linie în lupta pentru drepturile omului, în mediul online sau offline; |
| --- | --- |

7.

condamnă cu fermitate faptul că mulți jurnaliști nu au acces la asistență juridică, deși profesia lor se află din ce în ce mai frecvent în prima linie în lupta pentru drepturile omului, în mediul online sau offline;

| 8. | consideră că tendința de concentrare a proprietății mass-mediei în conglomerate de mari dimensiuni reprezintă o amenințare la adresa libertății și a pluralismului mass-mediei, în special odată cu apariția, în paralel, a digitalizării; subliniază importanța unei structuri mediatice de bază deschise și favorabile, precum și a existenței unor autorități de reglementare independente; |
| --- | --- |

8.

consideră că tendința de concentrare a proprietății mass-mediei în conglomerate de mari dimensiuni reprezintă o amenințare la adresa libertății și a pluralismului mass-mediei, în special odată cu apariția, în paralel, a digitalizării; subliniază importanța unei structuri mediatice de bază deschise și favorabile, precum și a existenței unor autorități de reglementare independente;

| 9. | recunoaște potențialul fundațiilor private și a ONG-urilor în sprijinirea jurnalismului de calitate și în stimularea inovării; |
| --- | --- |

9.

recunoaște potențialul fundațiilor private și a ONG-urilor în sprijinirea jurnalismului de calitate și în stimularea inovării;

| 10. | subliniază că întreprinderile au noi responsabilități într-o lume conectată global și digital, dar se confruntă și cu noi provocări, în domenii care erau în mod tradițional apanajul autorităților publice; este la curent cu faptul că ordinele guvernamentale de blocare care afectează conținuturile și serviciile online exercită o presiune asupra independenței editoriale și a continuității serviciului; |
| --- | --- |

10.

subliniază că întreprinderile au noi responsabilități într-o lume conectată global și digital, dar se confruntă și cu noi provocări, în domenii care erau în mod tradițional apanajul autorităților publice; este la curent cu faptul că ordinele guvernamentale de blocare care afectează conținuturile și serviciile online exercită o presiune asupra independenței editoriale și a continuității serviciului;

| 11. | este la curent că, mult prea des, mass-media este utilizată ca instrument tradițional de propagandă sau este implicată în astfel de instrumente și că, în special în ceea ce privește mijloacele mass-media publice, independența financiară și politică sunt esențiale, la fel ca și pluralismul; subliniază faptul că mass-media publică liberă și independentă joacă un rol esențial în consolidarea democrației, în maximizarea implicării societății civile în dezbaterile publice și în participarea democratică a cetățenilor; |
| --- | --- |

11.

este la curent că, mult prea des, mass-media este utilizată ca instrument tradițional de propagandă sau este implicată în astfel de instrumente și că, în special în ceea ce privește mijloacele mass-media publice, independența financiară și politică sunt esențiale, la fel ca și pluralismul; subliniază faptul că mass-media publică liberă și independentă joacă un rol esențial în consolidarea democrației, în maximizarea implicării societății civile în dezbaterile publice și în participarea democratică a cetățenilor;

| 12. | încurajează elaborarea de coduri etice pentru jurnaliști și pentru persoanele implicate în managementul centrelor media, pentru a asigura independența totală a jurnaliștilor și a organismelor mass-media; recunoaște importanța aplicării acestor coduri prin înființarea unor organisme de reglementare independente; |
| --- | --- |

12.

încurajează elaborarea de coduri etice pentru jurnaliști și pentru persoanele implicate în managementul centrelor media, pentru a asigura independența totală a jurnaliștilor și a organismelor mass-media; recunoaște importanța aplicării acestor coduri prin înființarea unor organisme de reglementare independente;

Digitalizarea

| 13. | recunoaște impactul potențial al mass-mediei actuale din ce în ce mai digitalizate și influența asupra puterii conferite persoanelor obișnuite, prin creșterea nivelului de informare și de gândire critică, și este conștient de faptul că aceste fenomene le creează anxietate celor aflați la putere; |
| --- | --- |

13.

recunoaște impactul potențial al mass-mediei actuale din ce în ce mai digitalizate și influența asupra puterii conferite persoanelor obișnuite, prin creșterea nivelului de informare și de gândire critică, și este conștient de faptul că aceste fenomene le creează anxietate celor aflați la putere;

| 14. | recunoaște rolul fundamental al platformelor mass-media digitale și online în revoltele împotriva regimurilor dictatoriale din ultimii ani; |
| --- | --- |

14.

recunoaște rolul fundamental al platformelor mass-media digitale și online în revoltele împotriva regimurilor dictatoriale din ultimii ani;

| 15. | subliniază că accesul la informații, în mediul online, dar și offline, este necesar pentru evoluția opiniilor și a exprimării acestora, precum și pentru exprimarea și comunicarea conținuturilor prin intermediul platformelor media, întrucât acestea constituie modalități esențiale de monitorizare a puterii; |
| --- | --- |

15.

subliniază că accesul la informații, în mediul online, dar și offline, este necesar pentru evoluția opiniilor și a exprimării acestora, precum și pentru exprimarea și comunicarea conținuturilor prin intermediul platformelor media, întrucât acestea constituie modalități esențiale de monitorizare a puterii;

| 16. | recunoaște că digitalizarea mijloacelor mass-media și a informației a lărgit sfera de influență și impactul acestora, dar în același timp, linia de demarcație dintre informație și opinie a devenit mai neclară; constată o creștere semnificativă a conținuturilor generate de utilizatori și a jurnalismului practicat de cetățeni; |
| --- | --- |

16.

recunoaște că digitalizarea mijloacelor mass-media și a informației a lărgit sfera de influență și impactul acestora, dar în același timp, linia de demarcație dintre informație și opinie a devenit mai neclară; constată o creștere semnificativă a conținuturilor generate de utilizatori și a jurnalismului practicat de cetățeni;

| 17. | consideră că digitalizarea presei și a mijloacelor mass-media adaugă noi dimensiuni în peisajul mediatic, ridicând probleme legate de accesul la informații și de calitatea, obiectivitatea și protecția acestora; |
| --- | --- |

17.

consideră că digitalizarea presei și a mijloacelor mass-media adaugă noi dimensiuni în peisajul mediatic, ridicând probleme legate de accesul la informații și de calitatea, obiectivitatea și protecția acestora;

| 18. | subliniază că digitalizarea facilitează accesul la informații, controlul funcționarilor oficiali, difuzarea largă a datelor și a documentației, precum și aducerea în atenția publicului a unor nedreptăți sau cazuri de corupție; |
| --- | --- |

18.

subliniază că digitalizarea facilitează accesul la informații, controlul funcționarilor oficiali, difuzarea largă a datelor și a documentației, precum și aducerea în atenția publicului a unor nedreptăți sau cazuri de corupție;

| 19. | subliniază că pentru a debloca întregul potențial al infrastructurilor TI, este nevoie de interoperabilitate globală și de reglementări adecvate, aceste elemente TIC trebuind incluse în mijloacele media existente sau viitoare, împreună cu condiții fundamentale precum independența, pluralitatea și diversitatea; |
| --- | --- |

19.

subliniază că pentru a debloca întregul potențial al infrastructurilor TI, este nevoie de interoperabilitate globală și de reglementări adecvate, aceste elemente TIC trebuind incluse în mijloacele media existente sau viitoare, împreună cu condiții fundamentale precum independența, pluralitatea și diversitatea;

| 20. | regretă toate încercările de creare a diferite forme de „internet închis”, deoarece acestea reprezintă încălcări grave ale dreptului la informare; îndeamnă toate autoritățile să se abțină de la astfel de încercări; |
| --- | --- |

20.

regretă toate încercările de creare a diferite forme de „internet închis”, deoarece acestea reprezintă încălcări grave ale dreptului la informare; îndeamnă toate autoritățile să se abțină de la astfel de încercări;

| 21. | este îngrijorat de supravegherea în masă, de cenzura în masă și de tendințele de blocare și filtrare care nu numai că afectează mass-media și activitatea jurnaliștilor și a bloggerilor, ci și perturbă activitatea societății civile în demersurile acesteia vizând importante transformări politice, economice și sociale; condamnă toate arestările și tentativele de arestare a bloggerilor; consideră că astfel de acțiuni constituie un atac la adresa libertății de exprimare și de opinie; |
| --- | --- |

21.

este îngrijorat de supravegherea în masă, de cenzura în masă și de tendințele de blocare și filtrare care nu numai că afectează mass-media și activitatea jurnaliștilor și a bloggerilor, ci și perturbă activitatea societății civile în demersurile acesteia vizând importante transformări politice, economice și sociale; condamnă toate arestările și tentativele de arestare a bloggerilor; consideră că astfel de acțiuni constituie un atac la adresa libertății de exprimare și de opinie;

| 22. | regretă faptul că numeroase tehnologii și servicii utilizate în țări terțe pentru a încălca drepturile omului prin cenzurarea informațiilor, supraveghere în masă, monitorizare, precum și prin urmărirea și localizarea cetățenilor și a activităților acestora în rețelele de telefonie (mobilă) și pe internet, provin din UE; îndeamnă Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a pune capăt acestui „comerț cu arme digitale”; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că numeroase tehnologii și servicii utilizate în țări terțe pentru a încălca drepturile omului prin cenzurarea informațiilor, supraveghere în masă, monitorizare, precum și prin urmărirea și localizarea cetățenilor și a activităților acestora în rețelele de telefonie (mobilă) și pe internet, provin din UE; îndeamnă Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a pune capăt acestui „comerț cu arme digitale”;

| 23. | subliniază necesitatea unei mai bune înțelegeri a rolului intermediarilor și a responsabilităților acestora; consideră că autoritățile de reglementare a pieței pot contribui la menținerea concurenței, dar că este necesară, de asemenea, explorarea unor noi modalități de implicare a actorilor privați pentru a păstra valoarea publică a informației; recunoaște că autoreglementarea poate implica riscuri specifice atunci când lipsește un control (democratic); |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea unei mai bune înțelegeri a rolului intermediarilor și a responsabilităților acestora; consideră că autoritățile de reglementare a pieței pot contribui la menținerea concurenței, dar că este necesară, de asemenea, explorarea unor noi modalități de implicare a actorilor privați pentru a păstra valoarea publică a informației; recunoaște că autoreglementarea poate implica riscuri specifice atunci când lipsește un control (democratic);

| 24. | subliniază că platformele și serviciile digitale și cele bazate pe date (computerizate), cum ar fi motoarele de căutare, sunt în proprietate privată, astfel încât este nevoie de transparență pentru a păstra valoarea publică a informației și pentru a preveni restricționarea accesului la informații și a libertății de exprimare; |
| --- | --- |

24.

subliniază că platformele și serviciile digitale și cele bazate pe date (computerizate), cum ar fi motoarele de căutare, sunt în proprietate privată, astfel încât este nevoie de transparență pentru a păstra valoarea publică a informației și pentru a preveni restricționarea accesului la informații și a libertății de exprimare;

| 25. | subliniază necesitatea semnalării neregulilor și a protecției surselor, precum și necesitatea ca UE să acționeze în această direcție la nivel global; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea semnalării neregulilor și a protecției surselor, precum și necesitatea ca UE să acționeze în această direcție la nivel global;

| 26. | condamnă cu fermitate orice încercare de a folosi internetul sau rețelele de socializare on line pentru promovarea și stimularea activităților teroriste; îndeamnă autoritățile să adopte o poziție fermă în acest sens; |
| --- | --- |

26.

condamnă cu fermitate orice încercare de a folosi internetul sau rețelele de socializare on line pentru promovarea și stimularea activităților teroriste; îndeamnă autoritățile să adopte o poziție fermă în acest sens;

Politicile și acțiunile externe ale UE

| 27. | subliniază că promovarea și protecția libertății presei și a mass-mediei la nivel global sunt esențiale pentru ca UE să fie considerată o comunitate de valori; subliniază că UE trebuie să își demonstreze o autoritate politică maximă, pentru a asigura protecția jurnaliștilor la nivel global; |
| --- | --- |

27.

subliniază că promovarea și protecția libertății presei și a mass-mediei la nivel global sunt esențiale pentru ca UE să fie considerată o comunitate de valori; subliniază că UE trebuie să își demonstreze o autoritate politică maximă, pentru a asigura protecția jurnaliștilor la nivel global;

| 28. | consideră că UE trebuie să-și asume un rol de lider în asigurarea independenței, pluralismului și diversității media și în apărarea statutului, libertății și securității jurnaliștilor și a bloggerilor; subliniază că, în acest scop, UE nu trebuie să intervină în conținut, ci mai degrabă trebuie să susțină crearea unui mediu propice și să elimine restricțiile libertății de exprimare la nivel global; |
| --- | --- |

28.

consideră că UE trebuie să-și asume un rol de lider în asigurarea independenței, pluralismului și diversității media și în apărarea statutului, libertății și securității jurnaliștilor și a bloggerilor; subliniază că, în acest scop, UE nu trebuie să intervină în conținut, ci mai degrabă trebuie să susțină crearea unui mediu propice și să elimine restricțiile libertății de exprimare la nivel global;

| 29. | subliniază cu îngrijorare faptul că, în ultimii ani, unele mijloace de comunicare în masă, mai ales din UE, au ajuns chiar ele să fie monitorizate pentru comportament neetic și presupus ilegal; consideră că UE poate avea o influență doar dacă își soluționează mai întâi problemele de pe teritoriul său; |
| --- | --- |

29.

subliniază cu îngrijorare faptul că, în ultimii ani, unele mijloace de comunicare în masă, mai ales din UE, au ajuns chiar ele să fie monitorizate pentru comportament neetic și presupus ilegal; consideră că UE poate avea o influență doar dacă își soluționează mai întâi problemele de pe teritoriul său;

| 30. | încurajează Comisia să continue să monitorizeze atent independența presei și a mijloacelor mass-media din statele membre; |
| --- | --- |

30.

încurajează Comisia să continue să monitorizeze atent independența presei și a mijloacelor mass-media din statele membre;

| 31. | consideră că, deși UE se ocupă de libertatea presei și a mass-mediei printr-o serie de politici și programe, nu se acordă o atenție specifică de ansamblu asupra acestei problematici, și nici o viziune și valori de referință coerente care să-i ghideze acțiunea; |
| --- | --- |

31.

consideră că, deși UE se ocupă de libertatea presei și a mass-mediei printr-o serie de politici și programe, nu se acordă o atenție specifică de ansamblu asupra acestei problematici, și nici o viziune și valori de referință coerente care să-i ghideze acțiunea;

| 32. | consideră că lipsa unei strategii globale generează fragmentare și riscuri, în detrimentul unor principii politice importante, precum transparența și răspunderea; |
| --- | --- |

32.

consideră că lipsa unei strategii globale generează fragmentare și riscuri, în detrimentul unor principii politice importante, precum transparența și răspunderea;

Strategia

| 33. | solicită insistent Comisiei, în special DG DEVCO, precum și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să îmbunătățească cooperarea și coordonarea programării, în special prin crearea unor sinergii între activitatea politică și cea diplomatică și prin implementarea în comun a finanțării și a proiectelor, inclusiv prin monitorizare și evaluare; solicită Comisiei să amelioreze analiza și evaluarea programării anterioare, actuale și viitoare și să facă publice rezultatele; |
| --- | --- |

33.

solicită insistent Comisiei, în special DG DEVCO, precum și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să îmbunătățească cooperarea și coordonarea programării, în special prin crearea unor sinergii între activitatea politică și cea diplomatică și prin implementarea în comun a finanțării și a proiectelor, inclusiv prin monitorizare și evaluare; solicită Comisiei să amelioreze analiza și evaluarea programării anterioare, actuale și viitoare și să facă publice rezultatele;

| 34. | solicită o trecere de la finanțarea ad-hoc a proiectelor la o abordare mai viabilă, care să implice și donatori și interlocutori privați; recunoaște necesitatea unei perspective asupra programării adaptate în funcție de fiecare țară, la nivel național și regional; |
| --- | --- |

34.

solicită o trecere de la finanțarea ad-hoc a proiectelor la o abordare mai viabilă, care să implice și donatori și interlocutori privați; recunoaște necesitatea unei perspective asupra programării adaptate în funcție de fiecare țară, la nivel național și regional;

| 35. | îndeamnă UE să joace un rol mai important, în special în relația cu țările candidate, dar și în relațiile cu țările din vecinătatea sa imediată din sud și din est, precum și în contextul negocierilor comerciale și de asociere; invită UE să adopte o strategie prin care să monitorizeze atent și să reacționeze la schimbările legislative care limitează pluralismul și libertatea presei în țările terțe; |
| --- | --- |

35.

îndeamnă UE să joace un rol mai important, în special în relația cu țările candidate, dar și în relațiile cu țările din vecinătatea sa imediată din sud și din est, precum și în contextul negocierilor comerciale și de asociere; invită UE să adopte o strategie prin care să monitorizeze atent și să reacționeze la schimbările legislative care limitează pluralismul și libertatea presei în țările terțe;

| 36. | subliniază faptul că instrumentele financiare externe existente, cum ar fi IEDDO, instrumentele geografice și altele, trebuie utilizate în mod flexibil pentru a contribui la consolidarea societății civile; subliniază că asumarea răspunderii și construcția capacităților la nivel local sunt esențiale pentru o dezvoltare și un progres sustenabile; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că instrumentele financiare externe existente, cum ar fi IEDDO, instrumentele geografice și altele, trebuie utilizate în mod flexibil pentru a contribui la consolidarea societății civile; subliniază că asumarea răspunderii și construcția capacităților la nivel local sunt esențiale pentru o dezvoltare și un progres sustenabile;

| 37. | subliniază faptul că UE trebuie să sprijine educația și formarea celor care elaborează politicile și reglementările, precum și mass-media din țările terțe, pentru a promova libertatea presei și a mass-mediei și forme de reglementare a pieței adecvate și neutre din punct de vedere tehnologic, reamintind în special că, în perioade de tranziție, libertățile sunt adesea limitate în numele stabilității și securității; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că UE trebuie să sprijine educația și formarea celor care elaborează politicile și reglementările, precum și mass-media din țările terțe, pentru a promova libertatea presei și a mass-mediei și forme de reglementare a pieței adecvate și neutre din punct de vedere tehnologic, reamintind în special că, în perioade de tranziție, libertățile sunt adesea limitate în numele stabilității și securității;

| 38. | subliniază faptul că dezvoltarea mass-media și crearea unui cadru propice pentru libertatea de exprimare ar trebui să constituie o parte importantă a dialogului UE la nivel de țară; subliniază că, în acordurile de comerciale, de parteneriat, de cooperare și de asociere cu țările terțe precum și în programele de ajutor, trebuie respectate valori de referință și condiționalități clare, în conformitate cu articolul 21 din TUE; îndeamnă SEAE și Comisia să respecte și să pună în aplicare rapoartele și recomandările Parlamentului cu privire la negocierile pentru astfel de acorduri; reamintește faptul că, pentru a asigura credibilitatea și eficacitatea UE în relațiile și interacțiunile sale cu alte state și țări, este esențial să se promoveze coerența, coordonarea și transparența între Parlament, SEAE și Comisie în ceea ce privește punerea în aplicare și monitorizarea acestor drepturi fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că dezvoltarea mass-media și crearea unui cadru propice pentru libertatea de exprimare ar trebui să constituie o parte importantă a dialogului UE la nivel de țară; subliniază că, în acordurile de comerciale, de parteneriat, de cooperare și de asociere cu țările terțe precum și în programele de ajutor, trebuie respectate valori de referință și condiționalități clare, în conformitate cu articolul 21 din TUE; îndeamnă SEAE și Comisia să respecte și să pună în aplicare rapoartele și recomandările Parlamentului cu privire la negocierile pentru astfel de acorduri; reamintește faptul că, pentru a asigura credibilitatea și eficacitatea UE în relațiile și interacțiunile sale cu alte state și țări, este esențial să se promoveze coerența, coordonarea și transparența între Parlament, SEAE și Comisie în ceea ce privește punerea în aplicare și monitorizarea acestor drepturi fundamentale ale omului;

| 39. | invită Comisia să acorde prioritate combaterii impunității în programele sale privind libertatea de exprimare și libertatea media, inclusiv prin furnizarea de asistență în investigarea infracțiunilor comise împotriva jurnaliștilor, prin constituirea unor fonduri pentru apărarea în instanță și prin furnizarea de expertiză; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să acorde prioritate combaterii impunității în programele sale privind libertatea de exprimare și libertatea media, inclusiv prin furnizarea de asistență în investigarea infracțiunilor comise împotriva jurnaliștilor, prin constituirea unor fonduri pentru apărarea în instanță și prin furnizarea de expertiză;

| 40. | consideră că finanțarea UE nu ar trebui să se limiteze la organizațiile internaționale specializate (intermediare), ci ar trebui să includă și organizațiile locale; |
| --- | --- |

40.

consideră că finanțarea UE nu ar trebui să se limiteze la organizațiile internaționale specializate (intermediare), ci ar trebui să includă și organizațiile locale;

| 41. | invită Comisia să-și revizuiască clauzele de confidențialitate în finanțările pentru drepturile omului în contextul presei și al mass-mediei, întrucât acestea pot lăsa o marjă de manevră pentru discreditarea a jurnaliștilor, a centrelor media și a ONG-urilor, prejudiciind astfel, și credibilitatea activităților UE în domeniul drepturilor omului, care sunt prin natura lor deschise și transparente; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să-și revizuiască clauzele de confidențialitate în finanțările pentru drepturile omului în contextul presei și al mass-mediei, întrucât acestea pot lăsa o marjă de manevră pentru discreditarea a jurnaliștilor, a centrelor media și a ONG-urilor, prejudiciind astfel, și credibilitatea activităților UE în domeniul drepturilor omului, care sunt prin natura lor deschise și transparente;

| 42. | subliniază că programele vizând presa și mass-media trebuie să se concentreze și asupra îmbunătățirii structurilor (publice și juridice) și a susținerii întreprinderilor mass-media locale, pentru a mări transparența, independența, capacitatea de a fi sustenabile, profesionalismul și deschiderea acestora; subliniază faptul că politicile UE în domeniul mass-media ar trebui, de asemenea, să urmărească maximizarea pluralismului și a diversității prin intermediul susținerii mijloacelor de comunicare independente și emergente; |
| --- | --- |

42.

subliniază că programele vizând presa și mass-media trebuie să se concentreze și asupra îmbunătățirii structurilor (publice și juridice) și a susținerii întreprinderilor mass-media locale, pentru a mări transparența, independența, capacitatea de a fi sustenabile, profesionalismul și deschiderea acestora; subliniază faptul că politicile UE în domeniul mass-media ar trebui, de asemenea, să urmărească maximizarea pluralismului și a diversității prin intermediul susținerii mijloacelor de comunicare independente și emergente;

| 43. | reamintește faptul că libertatea de exprimare și pluralismul mass-mediei, inclusiv pe internet, sunt valori europene fundamentale; subliniază importanța fundamentală a libertății presei și a mass-mediei în politica de extindere a UE, precum și importanța libertăților digitale în acest context, având în vedere faptul că aceste libertăți constituie drepturi ale omului și, în consecință, fac parte din criteriile politice de la Copenhaga; |
| --- | --- |

43.

reamintește faptul că libertatea de exprimare și pluralismul mass-mediei, inclusiv pe internet, sunt valori europene fundamentale; subliniază importanța fundamentală a libertății presei și a mass-mediei în politica de extindere a UE, precum și importanța libertăților digitale în acest context, având în vedere faptul că aceste libertăți constituie drepturi ale omului și, în consecință, fac parte din criteriile politice de la Copenhaga;

| 44. | consideră că UE ar trebui să includă în asistența sa electorală și componente de susținere, de exemplu prin promovarea cooperării între organismele de management electoral din țările terțe și presă, astfel încât să se îmbunătățească transparența și legitimitatea proceselor electorale și a rezultatelor; |
| --- | --- |

44.

consideră că UE ar trebui să includă în asistența sa electorală și componente de susținere, de exemplu prin promovarea cooperării între organismele de management electoral din țările terțe și presă, astfel încât să se îmbunătățească transparența și legitimitatea proceselor electorale și a rezultatelor;

| 45. | consideră că, în țările aflate în tranziție, UE ar trebui să se axeze pe libertatea presei și a mass-mediei în contextul proceselor de reconciliere și reconstrucție; |
| --- | --- |

45.

consideră că, în țările aflate în tranziție, UE ar trebui să se axeze pe libertatea presei și a mass-mediei în contextul proceselor de reconciliere și reconstrucție;

| 46. | își exprimă aprobarea și aprecierea călduroasă privind activitatea importantă a mai multor organizații internaționale (de jurnaliști) care se ocupă de problema libertății presei și a mass-mediei și subliniază că acestea trebuie să beneficieze de sprijinul deplin al UE, având în vedere caracterul esențial al activităților lor de legătură; |
| --- | --- |

46.

își exprimă aprobarea și aprecierea călduroasă privind activitatea importantă a mai multor organizații internaționale (de jurnaliști) care se ocupă de problema libertății presei și a mass-mediei și subliniază că acestea trebuie să beneficieze de sprijinul deplin al UE, având în vedere caracterul esențial al activităților lor de legătură;

| 47. | solicită SEAE să utilizeze în mod optim angajamentul UE în forurile multilaterale axate pe libertatea presei, a mijloacelor media și pe libertățile digitale, cum ar fi Consiliul Europei și OSCE, dar și în cadrul ONU; |
| --- | --- |

47.

solicită SEAE să utilizeze în mod optim angajamentul UE în forurile multilaterale axate pe libertatea presei, a mijloacelor media și pe libertățile digitale, cum ar fi Consiliul Europei și OSCE, dar și în cadrul ONU;

| 48. | îndeamnă Comisia, Consiliul și SEAE să adopte cât mai curând o strategie privind libertatea presei și a mass-mediei în cadrul politicii externe a UE și să integreze recomandările din prezentul raport în viitoarele orientări privind libertatea de exprimare (online și offline); |
| --- | --- |

48.

îndeamnă Comisia, Consiliul și SEAE să adopte cât mai curând o strategie privind libertatea presei și a mass-mediei în cadrul politicii externe a UE și să integreze recomandările din prezentul raport în viitoarele orientări privind libertatea de exprimare (online și offline);

| 49. | cere ca prezentul raport să fie citit și luat în considerare împreună cu rezoluția sa „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE”; |
| --- | --- |

49.

cere ca prezentul raport să fie citit și luat în considerare împreună cu rezoluția sa „O strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE”;

o

o o

| 50. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintele Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Reprezentantului Special al UE pentru Drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Biroului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile omului, UNESCO, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

50.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintele Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Reprezentantului Special al UE pentru Drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Biroului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile omului, UNESCO, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  http://ap.ohchr.org/documents/E/HRC/resolutions/A_HRC_RES_7_36.pdf.

(2)  În special cele din 16 mai 2011 (A/HRC/17/27), 10 august 2011 (A/66/290), 4 iunie 2012 (A/HRC/20/17) și 7 septembrie 2012 (A/67/357), consultabile la adresa: http://www.ohchr.org/EN/Issues/FreedomOpinion/Pages/Annual.aspx

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/RESOLUTION/GEN/G12/153/25/PDF/G1215325.pdf?OpenElement

(4)  A/HRC/17/31, disponibil la adresa următoare: http://www.ohchr.org/Documents/Issues/Business/A-HRC-17-31_AEV.pdf.

(5)  http://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N06/681/60/pdf/N0668160.pdf?OpenElement

(6)  http://www.un-documents.net/gc-p1.htm.

(7)  http://www.unesco.org/new/fileadmin/MULTIMEDIA/HQ/CI/CI/pdf/official_documents/un_plan_action_safety_en.pdf.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0050.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0049.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0503.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0451.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0250.

(14)  http://eeas.europa.eu/top_stories/2012/20120503_world_press_freedom_day_en.htm. http://europa.eu/rapid/press-release_PRES-13-181_en.htm.

(15)  http://blogs.ec.europa.eu/neelie-kroes/ict-human-rights-guidance.

(16)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 165.

(17)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 9.

(18)  JO L 386, 29.12.2006, p. 1.

(19)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 107.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/112 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/112

---

P7_TA(2013)0276

Serviciile financiare: Absența progreselor în cadrul Consiliului şi întârzieri în cadrul Comisiei privind adoptarea anumitor propuneri

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la serviciile financiare: absența progreselor în cadrul Consiliului și întârzieri în cadrul Comisiei privind adoptarea anumitor propuneri (2013/2658(RSP))

(2016/C 065/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 12 iulie 2010 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare) (COM(2010)0368), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 12 iulie 2010 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare) (COM(2010)0368),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 12 iulie 2010 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de compensare pentru investitori (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 12 iulie 2010 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de compensare pentru investitori (COM(2010)0371),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 19 ianuarie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE în ceea ce privește competențele Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (COM(2011)0008), denumită în continuare „Omnibus II/Solvabilitate II”, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 19 ianuarie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE în ceea ce privește competențele Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (COM(2011)0008), denumită în continuare „Omnibus II/Solvabilitate II”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, de abrogare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (reformare) (COM(2011)0656) și propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului [EMIR] privind instrumentele derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele de tranzacții (COM(2011)0652), denumite în continuare „MiFID revizuită”, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind piețele instrumentelor financiare, de abrogare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului (reformare) (COM(2011)0656) și propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului [EMIR] privind instrumentele derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele de tranzacții (COM(2011)0652), denumite în continuare „MiFID revizuită”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sancțiunile penale pentru utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (COM(2011)0654) și propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) (COM(2011)0651), denumite în continuare „MAD/MAR”, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sancțiunile penale pentru utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (COM(2011)0654) și propunerea Comisiei din 20 octombrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) (COM(2011)0651), denumite în continuare „MAD/MAR”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 7 martie 2012 de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea decontării instrumentelor financiare în Uniunea Europeană și depozitarii centrali de instrumente financiare (Central Securities Depositories – CSD) și de modificare a Directivei 98/26/CE (COM(2012)0073), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 7 martie 2012 de regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea decontării instrumentelor financiare în Uniunea Europeană și depozitarii centrali de instrumente financiare (Central Securities Depositories – CSD) și de modificare a Directivei 98/26/CE (COM(2012)0073),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 6 iunie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor Consiliului 77/91/CEE, 82/891/CEE, 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 6 iunie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor Consiliului 77/91/CEE, 82/891/CEE, 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 3 iulie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în ceea ce privește funcțiile de depozitar, politicile de remunerare și sancțiunile (COM(2012)0350), denumită în continuare „OPCVM V”, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 3 iulie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în ceea ce privește funcțiile de depozitar, politicile de remunerare și sancțiunile (COM(2012)0350), denumită în continuare „OPCVM V”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 3 iulie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind intermedierea de asigurări (reformare) (COM(2012)0360), denumită în continuare „IMD II”, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 3 iulie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind intermedierea de asigurări (reformare) (COM(2012)0360), denumită în continuare „IMD II”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2010 (COM(2010)0135), în special mențiunea referitoare la adoptarea prevăzută în 2010 a unei propuneri legislative de directivă privind securitatea juridică a legislației privind valorile mobiliare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2010 (COM(2010)0135), în special mențiunea referitoare la adoptarea prevăzută în 2010 a unei propuneri legislative de directivă privind securitatea juridică a legislației privind valorile mobiliare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2011 (COM(2010)0623), în special mențiunea referitoare la adoptarea prevăzută în 2011 a unei propuneri legislative de directivă privind securitatea juridică a legislației privind valorile mobiliare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2011 (COM(2010)0623), în special mențiunea referitoare la adoptarea prevăzută în 2011 a unei propuneri legislative de directivă privind securitatea juridică a legislației privind valorile mobiliare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2011 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2012 (COM(2011)0777), în special mențiunea referitoare la adoptarea prevăzută în 2012 a unei propuneri legislative de directivă privind legislația în materie de valori mobiliare și a unei propuneri legislative de modificare a Directivei 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2011 referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru anul 2012 (COM(2011)0777), în special mențiunea referitoare la adoptarea prevăzută în 2012 a unei propuneri legislative de directivă privind legislația în materie de valori mobiliare și a unei propuneri legislative de modificare a Directivei 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne (1),

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului European din 1 și 2 martie 2012, în special mențiunea referitoare la revizuirea MiFID, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului European din 1 și 2 martie 2012, în special mențiunea referitoare la revizuirea MiFID,

| — | având în vedere Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 20 decembrie 2012 privind fondurile de piață monetară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic din 20 decembrie 2012 privind fondurile de piață monetară (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la sistemul bancar paralel (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la sistemul bancar paralel (3),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind serviciile financiare: absența progreselor în cadrul Consiliului și întârzieri în cadrul Comisiei privind adoptarea anumitor propuneri (O-000063/2013 – B7-0208/2013 și O-000065/2013 – B7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind serviciile financiare: absența progreselor în cadrul Consiliului și întârzieri în cadrul Comisiei privind adoptarea anumitor propuneri (O-000063/2013 – B7-0208/2013 și O-000065/2013 – B7-0209/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât pentru redresarea economică a UE este necesar un sector financiar stabil care să pună la dispoziția economiei reale o finanțare competitivă; întrucât, pentru aceasta, este necesar să fie finalizată uniunea bancară, astfel cum au convenit și au reafirmat diferitele instituții ale UE care au competențe în acest sector esențial pentru economia noastră; |
| --- | --- |

A.

întrucât pentru redresarea economică a UE este necesar un sector financiar stabil care să pună la dispoziția economiei reale o finanțare competitivă; întrucât, pentru aceasta, este necesar să fie finalizată uniunea bancară, astfel cum au convenit și au reafirmat diferitele instituții ale UE care au competențe în acest sector esențial pentru economia noastră;

| B. | întrucât la 12 iulie 2010 Comisia a adoptat propunerea de revizuire a Directivei privind sistemele de garantare a depozitelor (SGD), iar la 16 februarie 2012 Parlamentul a votat asupra acesteia în primă lectură (4), după negocieri cu Consiliul care nu au produs niciun rezultat; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 12 iulie 2010 Comisia a adoptat propunerea de revizuire a Directivei privind sistemele de garantare a depozitelor (SGD), iar la 16 februarie 2012 Parlamentul a votat asupra acesteia în primă lectură (4), după negocieri cu Consiliul care nu au produs niciun rezultat;

| C. | întrucât la 12 iulie 2010 Comisia a adoptat propunerea de revizuire a Directivei privind sistemele de compensare pentru investitori (DSCI), iar la 5 iulie 2011 Parlamentul a votat asupra acesteia în primă lectură (5), având în vedere reticența Consiliului față de adoptarea unei abordări generale și față de demararea negocierilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât la 12 iulie 2010 Comisia a adoptat propunerea de revizuire a Directivei privind sistemele de compensare pentru investitori (DSCI), iar la 5 iulie 2011 Parlamentul a votat asupra acesteia în primă lectură (5), având în vedere reticența Consiliului față de adoptarea unei abordări generale și față de demararea negocierilor;

| D. | întrucât la 20 octombrie 2011 Comisia a adoptat propunerile de revizuire a MiFID, iar Parlamentul le-a tratat cu promptitudine, adoptând amendamente la aceste propuneri la 26 octombrie 2012 (6), la numai un an după ce au fost prezentate; de la acea dată, Parlamentul așteaptă să inițieze negocieri cu Consiliul în vederea unui eventual acord pentru prima lectură; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 20 octombrie 2011 Comisia a adoptat propunerile de revizuire a MiFID, iar Parlamentul le-a tratat cu promptitudine, adoptând amendamente la aceste propuneri la 26 octombrie 2012 (6), la numai un an după ce au fost prezentate; de la acea dată, Parlamentul așteaptă să inițieze negocieri cu Consiliul în vederea unui eventual acord pentru prima lectură;

| E. | întrucât, potrivit concluziilor din cadrul reuniunii Consiliului European din 1 și 2 martie 2012, colegiuitorii ar trebui să convină asupra propunerilor de revizuire a MiFID până în decembrie 2012; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit concluziilor din cadrul reuniunii Consiliului European din 1 și 2 martie 2012, colegiuitorii ar trebui să convină asupra propunerilor de revizuire a MiFID până în decembrie 2012;

| F. | întrucât la 7 martie 2012 Comisia a adoptat propunerile privind depozitarii centrali de instrumente financiare (CSDR), iar la 4 februarie 2013 Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului a adoptat raportul corespunzător (A7-0039/2013), așteptând de la acea dată să inițieze negocierile cu Consiliul în vederea unui eventual acord pentru prima lectură; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 7 martie 2012 Comisia a adoptat propunerile privind depozitarii centrali de instrumente financiare (CSDR), iar la 4 februarie 2013 Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului a adoptat raportul corespunzător (A7-0039/2013), așteptând de la acea dată să inițieze negocierile cu Consiliul în vederea unui eventual acord pentru prima lectură;

| G. | întrucât inițial se preconiza ca propunerea Comisiei de directivă privind securitatea juridică a legislației în materie de valori mobiliare să fie adoptată în cursul anului 2010, iar apoi a fost inclusă în programul legislativ și în programul de lucru ale Comisiei pentru 2011 și 2011, nefiind însă adoptată nici până în prezent; |
| --- | --- |

G.

întrucât inițial se preconiza ca propunerea Comisiei de directivă privind securitatea juridică a legislației în materie de valori mobiliare să fie adoptată în cursul anului 2010, iar apoi a fost inclusă în programul legislativ și în programul de lucru ale Comisiei pentru 2011 și 2011, nefiind însă adoptată nici până în prezent;

| H. | întrucât, potrivit Directivei 2007/64/CE privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, Comisia este obligată să prezinte, cel târziu la 1 noiembrie 2012, un raport privind implementarea și impactul acestei directive, însoțit, dacă este cazul, de o propunere de revizuire a acesteia; întrucât Comisia nu a prezentat încă raportul și propunerea de revizuire în cauză; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Directivei 2007/64/CE privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, Comisia este obligată să prezinte, cel târziu la 1 noiembrie 2012, un raport privind implementarea și impactul acestei directive, însoțit, dacă este cazul, de o propunere de revizuire a acesteia; întrucât Comisia nu a prezentat încă raportul și propunerea de revizuire în cauză;

| I. | întrucât, în rezoluția sa privind sistemul bancar paralel, Parlamentul a solicitat să fie luate măsuri suplimentare privind fondurile de piață monetară, în special în vederea îmbunătățirii rezistenței acestor fonduri și a acoperirii riscului de lichiditate, și întrucât în cadrul acestor măsuri ar trebui luată în considerare recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) de a se pune capăt fondurilor cu valoare constantă a activelor nete, recomandare publicată la scurt timp după adoptarea rezoluției; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în rezoluția sa privind sistemul bancar paralel, Parlamentul a solicitat să fie luate măsuri suplimentare privind fondurile de piață monetară, în special în vederea îmbunătățirii rezistenței acestor fonduri și a acoperirii riscului de lichiditate, și întrucât în cadrul acestor măsuri ar trebui luată în considerare recomandarea Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) de a se pune capăt fondurilor cu valoare constantă a activelor nete, recomandare publicată la scurt timp după adoptarea rezoluției;

| J. | întrucât, potrivit articolului 5 din Directiva 2011/89/CE (7), Comisia este obligată să efectueze o analiză completă a Directivei 2002/87/CE (Directiva privind conglomeratele financiare) (8), acordând o atenție deosebită domeniului de aplicare al directivei, extinderii aplicării sale la entitățile nereglementate, criteriilor de identificare a conglomeratelor financiare care se află în proprietatea unor grupuri mai largi fără caracter financiar, conglomeratelor financiare de importanță sistemică și testelor de rezistență obligatorii, și să transmită raportul în cauză Parlamentului și Consiliului până la 31 decembrie 2012, împreună cu propuneri legislative corespunzătoare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit articolului 5 din Directiva 2011/89/CE (7), Comisia este obligată să efectueze o analiză completă a Directivei 2002/87/CE (Directiva privind conglomeratele financiare) (8), acordând o atenție deosebită domeniului de aplicare al directivei, extinderii aplicării sale la entitățile nereglementate, criteriilor de identificare a conglomeratelor financiare care se află în proprietatea unor grupuri mai largi fără caracter financiar, conglomeratelor financiare de importanță sistemică și testelor de rezistență obligatorii, și să transmită raportul în cauză Parlamentului și Consiliului până la 31 decembrie 2012, împreună cu propuneri legislative corespunzătoare;

| K. | întrucât, în urma analizei respective, Comisia a prezentat raportul în cauză la 20 decembrie 2012, menționând în concluzie decizia sa de a nu prezenta în 2013 o propunere legislativă vizând revizuirea Directivei privind conglomeratele financiare, în pofida constatării sale că criteriile de definire și de identificare a unui conglomerat, identificarea entității-mamă căreia îi revine în cele din urmă obligația de a îndeplini cerințele aplicabile întregului grup și consolidarea măsurilor de aplicare în raport cu entitatea în cauză reprezintă aspectele cele mai importante care ar putea fi tratate în cadrul unei viitoare revizuiri a Directivei privind conglomeratele financiare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în urma analizei respective, Comisia a prezentat raportul în cauză la 20 decembrie 2012, menționând în concluzie decizia sa de a nu prezenta în 2013 o propunere legislativă vizând revizuirea Directivei privind conglomeratele financiare, în pofida constatării sale că criteriile de definire și de identificare a unui conglomerat, identificarea entității-mamă căreia îi revine în cele din urmă obligația de a îndeplini cerințele aplicabile întregului grup și consolidarea măsurilor de aplicare în raport cu entitatea în cauză reprezintă aspectele cele mai importante care ar putea fi tratate în cadrul unei viitoare revizuiri a Directivei privind conglomeratele financiare;

| L. | întrucât Comisia s-a angajat să monitorizeze permanent situația pentru a determina perioada potrivită pentru adoptarea propunerilor vizând revizuirea Directivei referitoare la conglomeratele financiare, având în vedere în special negocierile în curs cu privire la CRD IV și la mecanismul de supraveghere unic (MSU); |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia s-a angajat să monitorizeze permanent situația pentru a determina perioada potrivită pentru adoptarea propunerilor vizând revizuirea Directivei referitoare la conglomeratele financiare, având în vedere în special negocierile în curs cu privire la CRD IV și la mecanismul de supraveghere unic (MSU);

| M. | întrucât, cu mai multe ocazii, Comisia și-a făcut cunoscută intenția de a realiza un studiu cuprinzător cu privire la eficacitatea și proporționalitatea măsurilor adoptate de la începutul crizei financiare în cadrul reglementărilor financiare, |
| --- | --- |

M.

întrucât, cu mai multe ocazii, Comisia și-a făcut cunoscută intenția de a realiza un studiu cuprinzător cu privire la eficacitatea și proporționalitatea măsurilor adoptate de la începutul crizei financiare în cadrul reglementărilor financiare,

| 1. | repetă că este dispus să finalizeze examinarea în primă lectură, înainte de încheierea legislaturii în primăvara lui 2014, cel puțin a tuturor propunerilor Comisiei înaintate până în prezent referitoare la serviciile financiare; |
| --- | --- |

1.

repetă că este dispus să finalizeze examinarea în primă lectură, înainte de încheierea legislaturii în primăvara lui 2014, cel puțin a tuturor propunerilor Comisiei înaintate până în prezent referitoare la serviciile financiare;

| 2. | subliniază că, pentru a spori mai mult și cât mai rapid eficiența și soliditatea piețelor financiare din Uniune, propunerile depuse deja de Comisie privind serviciile financiare trebuie adoptate rapid, evitându-se astfel întârzieri în intrarea în vigoare a actelor legislative corespunzătoare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, pentru a spori mai mult și cât mai rapid eficiența și soliditatea piețelor financiare din Uniune, propunerile depuse deja de Comisie privind serviciile financiare trebuie adoptate rapid, evitându-se astfel întârzieri în intrarea în vigoare a actelor legislative corespunzătoare;

| 3. | subliniază profunda sa convingere că stabilitatea sectorului financiar și realizarea cu succes a tuturor reformelor structurale din domeniul financiar reprezintă condiții necesare pentru atingerea unei creșteri economice durabile și pentru ocuparea forței de muncă în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

3.

subliniază profunda sa convingere că stabilitatea sectorului financiar și realizarea cu succes a tuturor reformelor structurale din domeniul financiar reprezintă condiții necesare pentru atingerea unei creșteri economice durabile și pentru ocuparea forței de muncă în Uniunea Europeană;

| 4. | subliniază că și-a demonstrat clar disponibilitatea și capacitatea de a trata rapid și în termene foarte scurte propunerile Comisiei privind reglementarea serviciilor financiare, de exemplu în contextul inițiativelor MSU, Solvabilitate II și al revizuirii MiFID; este dispus să aplice aceeași abordare constructivă și promptă propunerilor Comisiei așteptate în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

4.

subliniază că și-a demonstrat clar disponibilitatea și capacitatea de a trata rapid și în termene foarte scurte propunerile Comisiei privind reglementarea serviciilor financiare, de exemplu în contextul inițiativelor MSU, Solvabilitate II și al revizuirii MiFID; este dispus să aplice aceeași abordare constructivă și promptă propunerilor Comisiei așteptate în viitorul apropiat;

| 5. | îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea acestor inițiative legislative restante în domeniul serviciilor financiare, anunțate de aceasta în ultimii ani; în special, invită Comisia să adopte de urgență propunerea referitoare la Directiva privind legislația valorilor mobiliare, aflată în prezent într-o întârziere de peste doi ani, și să prezinte cât mai curând revizuirea restantă a Directivei privind serviciile de plată în cadrul pieței interne; invită Comisia să adopte cât mai curând cu putință o propunere privind fondurile de piață monetară, ținând pe deplin seama de recomandările corespunzătoare ale CERS; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea acestor inițiative legislative restante în domeniul serviciilor financiare, anunțate de aceasta în ultimii ani; în special, invită Comisia să adopte de urgență propunerea referitoare la Directiva privind legislația valorilor mobiliare, aflată în prezent într-o întârziere de peste doi ani, și să prezinte cât mai curând revizuirea restantă a Directivei privind serviciile de plată în cadrul pieței interne; invită Comisia să adopte cât mai curând cu putință o propunere privind fondurile de piață monetară, ținând pe deplin seama de recomandările corespunzătoare ale CERS;

| 6. | consideră că, având în vedere încheierea negocierilor privind CRD IV și MSU, Comisia ar trebui să prezinte fără întârziere propuneri de revizuire integrală a Directivei din 2002 privind conglomeratele financiare; |
| --- | --- |

6.

consideră că, având în vedere încheierea negocierilor privind CRD IV și MSU, Comisia ar trebui să prezinte fără întârziere propuneri de revizuire integrală a Directivei din 2002 privind conglomeratele financiare;

| 7. | reamintește angajamentul Comisiei de a desfășura înainte de încheierea mandatului un studiu, care să conțină o analiză costuri-beneficii, privind eficacitatea și proporționalitatea numeroaselor acte legislative adoptate de la începutul crizei financiare, acest studiu urmând să reprezinte o evaluare a impactului cumulativ al tuturor actelor legislative de la nivelul UE referitoare la piața financiară care au fost propuse, adoptate și puse în aplicare de la începutul mandatului; solicită ca acest proces să fie lansat cât mai curând cu putință; studiul ar trebui să evalueze și impactul produs în diferitele state membre de nefinalizarea uniunii bancare, inclusiv efectele asupra datoriei suverane; |
| --- | --- |

7.

reamintește angajamentul Comisiei de a desfășura înainte de încheierea mandatului un studiu, care să conțină o analiză costuri-beneficii, privind eficacitatea și proporționalitatea numeroaselor acte legislative adoptate de la începutul crizei financiare, acest studiu urmând să reprezinte o evaluare a impactului cumulativ al tuturor actelor legislative de la nivelul UE referitoare la piața financiară care au fost propuse, adoptate și puse în aplicare de la începutul mandatului; solicită ca acest proces să fie lansat cât mai curând cu putință; studiul ar trebui să evalueze și impactul produs în diferitele state membre de nefinalizarea uniunii bancare, inclusiv efectele asupra datoriei suverane;

| 8. | invită Comisia să adopte, în special, cât mai curând cu putință, propunerile sale privind un proiect de regulament de creare a unui mecanism unic de rezoluție și măsurile ulterioare recomandărilor formulate de grupul de experți de la nivel înalt Liikanen cu privire la reforma structurală a sectorului bancar; subliniază importanța tratării rapide de către colegiuitori, în cadrul procedurii de codecizie, a acestor propuneri așteptate în viitorul apropiat, pentru a permite intrarea în vigoare rapidă a măsurilor corespunzătoare; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să adopte, în special, cât mai curând cu putință, propunerile sale privind un proiect de regulament de creare a unui mecanism unic de rezoluție și măsurile ulterioare recomandărilor formulate de grupul de experți de la nivel înalt Liikanen cu privire la reforma structurală a sectorului bancar; subliniază importanța tratării rapide de către colegiuitori, în cadrul procedurii de codecizie, a acestor propuneri așteptate în viitorul apropiat, pentru a permite intrarea în vigoare rapidă a măsurilor corespunzătoare;

| 9. | invită Comisia să reflecte mai exact evoluțiile financiare în analiza anuală a creșterii întocmită de aceasta, astfel cum se solicită în rezoluțiile Parlamentului din 15 decembrie 2011 (9) și din 18 aprilie 2013 (10); |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să reflecte mai exact evoluțiile financiare în analiza anuală a creșterii întocmită de aceasta, astfel cum se solicită în rezoluțiile Parlamentului din 15 decembrie 2011 (9) și din 18 aprilie 2013 (10);

| 10. | îndeamnă Consiliul să redeschidă negocierile privind SGD, un domeniu de importanță determinantă și de interes direct pentru cetățenii Uniunii Europene, precum și pentru încrederea în sistemul financiar și stabilitatea acestuia; observă că necesitatea de a se adopta rapid această propunere a fost confirmată recent de criza din Cipru; reamintește că un fond european unic de garantare a depozitelor, dotat cu sisteme de garantare a depozitelor care funcționează și care se bazează pe o finanțare adecvată, întărind astfel credibilitatea sistemelor și încrederea deponenților, ar putea să constituie obiectivul pe termen lung, după punerea în funcțiune a unui cadru de salvare eficient și a unui mecanism unic de supraveghere corespunzător; subliniază importanța acestora pentru crearea în condiții corespunzătoare a uniunii bancare și pentru realizarea obiectivului global privind stabilitatea piețelor financiare; consideră că propunerea privind SGD ar trebui adoptată în paralel cu Directiva de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Consiliul să redeschidă negocierile privind SGD, un domeniu de importanță determinantă și de interes direct pentru cetățenii Uniunii Europene, precum și pentru încrederea în sistemul financiar și stabilitatea acestuia; observă că necesitatea de a se adopta rapid această propunere a fost confirmată recent de criza din Cipru; reamintește că un fond european unic de garantare a depozitelor, dotat cu sisteme de garantare a depozitelor care funcționează și care se bazează pe o finanțare adecvată, întărind astfel credibilitatea sistemelor și încrederea deponenților, ar putea să constituie obiectivul pe termen lung, după punerea în funcțiune a unui cadru de salvare eficient și a unui mecanism unic de supraveghere corespunzător; subliniază importanța acestora pentru crearea în condiții corespunzătoare a uniunii bancare și pentru realizarea obiectivului global privind stabilitatea piețelor financiare; consideră că propunerea privind SGD ar trebui adoptată în paralel cu Directiva de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții;

| 11. | își exprimă regretul cu privire la lipsa de capacitate și de hotărâre din partea Consiliului și a statelor membre de a ajunge la acordurile necesare pentru punerea în practică a angajamentelor publice care trebuie să aibă ca rezultat finalizarea uniunii bancare; |
| --- | --- |

11.

își exprimă regretul cu privire la lipsa de capacitate și de hotărâre din partea Consiliului și a statelor membre de a ajunge la acordurile necesare pentru punerea în practică a angajamentelor publice care trebuie să aibă ca rezultat finalizarea uniunii bancare;

| 12. | invită Consiliul să adopte cât mai curând o poziție privind DSCI, pentru a permite demararea negocierilor privind o chestiune care are un impact concret asupra cetățenilor Uniunii, deoarece vizează creșterea nivelului de protecție a investitorilor individuali; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul să adopte cât mai curând o poziție privind DSCI, pentru a permite demararea negocierilor privind o chestiune care are un impact concret asupra cetățenilor Uniunii, deoarece vizează creșterea nivelului de protecție a investitorilor individuali;

| 13. | reamintește angajamentul asumat de G20 de a se asigura, până la sfârșitul lui 2012, tranzacționarea tuturor contractelor privind produsele derivate standardizate extrabursiere (OTC) la burse sau pe platforme de tranzacționare electronice, atunci când este cazul, și decontarea lor prin intermediul contrapărților centrale; prin urmare, îndeamnă Consiliul să utilizeze perioada rămasă în prezentul mandat legislativ pentru a finaliza revizuirea MiFID, astfel încât propunerea Comisiei să poată fi adoptată înainte de alegerile europene din mai 2014; |
| --- | --- |

13.

reamintește angajamentul asumat de G20 de a se asigura, până la sfârșitul lui 2012, tranzacționarea tuturor contractelor privind produsele derivate standardizate extrabursiere (OTC) la burse sau pe platforme de tranzacționare electronice, atunci când este cazul, și decontarea lor prin intermediul contrapărților centrale; prin urmare, îndeamnă Consiliul să utilizeze perioada rămasă în prezentul mandat legislativ pentru a finaliza revizuirea MiFID, astfel încât propunerea Comisiei să poată fi adoptată înainte de alegerile europene din mai 2014;

| 14. | invită Consiliul să continue examinarea CSDR pentru a se putea demara rapid negocierile cu Parlamentul și Comisia în vederea punerii în aplicare la timp a acestuia, înainte de introducerea sistemului Target2Securities; |
| --- | --- |

14.

invită Consiliul să continue examinarea CSDR pentru a se putea demara rapid negocierile cu Parlamentul și Comisia în vederea punerii în aplicare la timp a acestuia, înainte de introducerea sistemului Target2Securities;

| 15. | invită Consiliul să avanseze rapid către faza negocierilor cu Parlamentul și în cazul altor dosare esențiale, pe lângă revizuirea MiFID, cum ar fi OPCVM V și IMD II, care vizează protecția consumatorilor și a investitorilor și care au fost adoptate sau vor fi adoptate în curând de comisa competentă a Parlamentului; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul să avanseze rapid către faza negocierilor cu Parlamentul și în cazul altor dosare esențiale, pe lângă revizuirea MiFID, cum ar fi OPCVM V și IMD II, care vizează protecția consumatorilor și a investitorilor și care au fost adoptate sau vor fi adoptate în curând de comisa competentă a Parlamentului;

| 16. | invită Consiliul să își formuleze cât mai curând poziția cu privire la propunerea Comisiei de directivă privind crearea unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții, deoarece acesta reprezintă un instrument esențial pentru limitarea expunerii în viitor a contribuabililor europeni la falimentele băncilor; |
| --- | --- |

16.

invită Consiliul să își formuleze cât mai curând poziția cu privire la propunerea Comisiei de directivă privind crearea unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții, deoarece acesta reprezintă un instrument esențial pentru limitarea expunerii în viitor a contribuabililor europeni la falimentele băncilor;

| 17. | invită Consiliul să se asigure că este pregătit să încheie rapid negocierile cu Parlamentul cu privire la Omnibus II/Solvabilitate II, imediat ce vor fi disponibile rezultatele evaluării de impact realizate de Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale în ceea ce privește dispozițiile referitoare la garanțiile pe termen lung discutate anterior în cadrul trilogului; solicită să fie adoptate rapid propunerile privind MAD/MAR; |
| --- | --- |

17.

invită Consiliul să se asigure că este pregătit să încheie rapid negocierile cu Parlamentul cu privire la Omnibus II/Solvabilitate II, imediat ce vor fi disponibile rezultatele evaluării de impact realizate de Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale în ceea ce privește dispozițiile referitoare la garanțiile pe termen lung discutate anterior în cadrul trilogului; solicită să fie adoptate rapid propunerile privind MAD/MAR;

| 18. | îndeamnă Comisia să prezinte la timp, pentru a putea fi examinate de Parlament în legislatura în curs, propuneri privind sistemele de garantare a asigurărilor și un cadru de redresare și rezoluție pentru instituțiile financiare care nu sunt bănci, inclusiv un cadru aplicabil cel puțin marilor grupuri transfrontaliere de asigurări și celor care desfășoară o activitate semnificativă în domenii netradiționale și în domenii care nu au legătură cu asigurările; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să prezinte la timp, pentru a putea fi examinate de Parlament în legislatura în curs, propuneri privind sistemele de garantare a asigurărilor și un cadru de redresare și rezoluție pentru instituțiile financiare care nu sunt bănci, inclusiv un cadru aplicabil cel puțin marilor grupuri transfrontaliere de asigurări și celor care desfășoară o activitate semnificativă în domenii netradiționale și în domenii care nu au legătură cu asigurările;

| 19. | solicită Consiliului să clarifice criteriile pe baza cărora s-a decis să se dea sau nu curs dosarelor și să explice modul în care s-a ținut seama de legăturile dintre dosare; |
| --- | --- |

19.

solicită Consiliului să clarifice criteriile pe baza cărora s-a decis să se dea sau nu curs dosarelor și să explice modul în care s-a ținut seama de legăturile dintre dosare;

| 20. | solicită Consiliului să explice detaliat modul în care mobilizează resursele necesare pentru tranzițiile de la o președinție la alta și îmbunătățește eficiența și ușurința acestor tranziții; |
| --- | --- |

20.

solicită Consiliului să explice detaliat modul în care mobilizează resursele necesare pentru tranzițiile de la o președinție la alta și îmbunătățește eficiența și ușurința acestor tranziții;

| 21. | solicită Consiliului, având în vedere lipsa de progrese în cadrul grupurilor de lucru ale acestuia, să își asume responsabilitatea politică și să își adopte pozițiile prin vot cu majoritate calificată, astfel cum prevăd tratatele; |
| --- | --- |

21.

solicită Consiliului, având în vedere lipsa de progrese în cadrul grupurilor de lucru ale acestuia, să își asume responsabilitatea politică și să își adopte pozițiile prin vot cu majoritate calificată, astfel cum prevăd tratatele;

| 22. | subliniază responsabilitatea colegiuitorilor de a întreprinde toate măsurile necesare pentru adoptarea propunerilor prezentate cât mai rapid cu putință, iar atunci când este cazul și este posibil, înainte de încheierea actualului mandat legislativ; |
| --- | --- |

22.

subliniază responsabilitatea colegiuitorilor de a întreprinde toate măsurile necesare pentru adoptarea propunerilor prezentate cât mai rapid cu putință, iar atunci când este cazul și este posibil, înainte de încheierea actualului mandat legislativ;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 319, 5.12.2007, p. 1.

(2)  JO C 146, 25.5.2013, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0427.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0049.

(5)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 328.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0406 și P7_TA(2012)0407.

(7)  JO L 326, 8.12.2011, p. 113.

(8)  JO L 35, 11.2.2003, p. 1.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0583.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0188.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/117

---

P7_TA(2013)0277

Situația din Turcia

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la situația din Turcia (2013/2664(RSP))

(2016/C 065/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special Rezoluția din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul din 2012 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special Rezoluția din 18 aprilie 2013 referitoare la raportul din 2012 cu privire la progresele înregistrate de Turcia (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005,

| — | având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia (2) („Parteneriatul pentru aderare”), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia (2) („Parteneriatul pentru aderare”), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în primele ore ale zilei de vineri, 31 mai 2013, poliția turcă a recurs la violență excesivă pentru a împrăștia un grup de demonstranți care protestau de câteva săptămâni împotriva planurilor de tăiere a unor copaci pentru un nou proiect de construcție în Parcul Gezi din Istanbul, situat în Piața Taksim; |
| --- | --- |

A.

întrucât în primele ore ale zilei de vineri, 31 mai 2013, poliția turcă a recurs la violență excesivă pentru a împrăștia un grup de demonstranți care protestau de câteva săptămâni împotriva planurilor de tăiere a unor copaci pentru un nou proiect de construcție în Parcul Gezi din Istanbul, situat în Piața Taksim;

| B. | întrucât intervenția violentă a poliției a dus la ciocniri cu protestatarii, care s-au extins rapid și în alte orașe din Turcia, și întrucât aceste ciocniri au avut ca rezultat patru morți și peste o mie de răniți, arestări în masă și pagube grave ale bunurilor aflate în proprietate publică și privată; întrucât s-au folosit cantități mari de gaze lacrimogene, recipientele fiind trase direct înspre protestatari și provocând răni grave; |
| --- | --- |

B.

întrucât intervenția violentă a poliției a dus la ciocniri cu protestatarii, care s-au extins rapid și în alte orașe din Turcia, și întrucât aceste ciocniri au avut ca rezultat patru morți și peste o mie de răniți, arestări în masă și pagube grave ale bunurilor aflate în proprietate publică și privată; întrucât s-au folosit cantități mari de gaze lacrimogene, recipientele fiind trase direct înspre protestatari și provocând răni grave;

| C. | întrucât demonstrațiile au beneficiat de sprijin din partea diferitelor pături ale societății turce; întrucât la demonstrații au participat, în egală măsură, și bărbați și femei; |
| --- | --- |

C.

întrucât demonstrațiile au beneficiat de sprijin din partea diferitelor pături ale societății turce; întrucât la demonstrații au participat, în egală măsură, și bărbați și femei;

| D. | întrucât condamnarea dură din partea guvernului turc pare să fi avut efectul opus; |
| --- | --- |

D.

întrucât condamnarea dură din partea guvernului turc pare să fi avut efectul opus;

| E. | întrucât articolul 34 din Constituția Turciei garantează dreptul de a organiza reuniuni și demonstrații pașnice, neînarmate, fără să fie necesară o aprobare; întrucât articolul 26 garantează libertatea de exprimare, iar articolele 27 și 28 garantează „libertatea de exprimare” și „diseminarea liberă a ideilor”; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 34 din Constituția Turciei garantează dreptul de a organiza reuniuni și demonstrații pașnice, neînarmate, fără să fie necesară o aprobare; întrucât articolul 26 garantează libertatea de exprimare, iar articolele 27 și 28 garantează „libertatea de exprimare” și „diseminarea liberă a ideilor”;

| F. | întrucât protestele au legătură și cu preocupări ale anumitor părți ale societății turce cu privire la o serie de decizii și acte legislative recente privind chestiuni precum impunerea unor restricții la vânzarea de alcool și reformele învățământului; |
| --- | --- |

F.

întrucât protestele au legătură și cu preocupări ale anumitor părți ale societății turce cu privire la o serie de decizii și acte legislative recente privind chestiuni precum impunerea unor restricții la vânzarea de alcool și reformele învățământului;

| G. | întrucât protestatarii exprimă din ce în ce mai des preocupări cu privire la o lipsă evidentă a reprezentării minorităților, la o guvernanță autoritară și la lipsa statului de drept și a bunei guvernanțe, precum și a proceselor corecte și echitabile în Turcia; |
| --- | --- |

G.

întrucât protestatarii exprimă din ce în ce mai des preocupări cu privire la o lipsă evidentă a reprezentării minorităților, la o guvernanță autoritară și la lipsa statului de drept și a bunei guvernanțe, precum și a proceselor corecte și echitabile în Turcia;

| H. | întrucât canalele media de largă circulație din Turcia nu au relatat demonstrațiile, iar unii utilizatori de Twitter au fost arestați; |
| --- | --- |

H.

întrucât canalele media de largă circulație din Turcia nu au relatat demonstrațiile, iar unii utilizatori de Twitter au fost arestați;

| I. | întrucât Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, are obligația de a respecta și de a promova democrația și de a consolida drepturile și libertățile democratice, precum și drepturile omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, are obligația de a respecta și de a promova democrația și de a consolida drepturile și libertățile democratice, precum și drepturile omului;

| J. | întrucât comisarul Füle și VC/ÎR, Catherine Ashton, au reacționat la aceste evenimente; |
| --- | --- |

J.

întrucât comisarul Füle și VC/ÎR, Catherine Ashton, au reacționat la aceste evenimente;

| K. | întrucât libertatea de întrunire, libertatea de exprimare (inclusiv prin intermediul rețelelor sociale media, atât online cât și offline) și libertatea presei sunt principiile fundamentale ale UE, |
| --- | --- |

K.

întrucât libertatea de întrunire, libertatea de exprimare (inclusiv prin intermediul rețelelor sociale media, atât online cât și offline) și libertatea presei sunt principiile fundamentale ale UE,

| 1. | transmite sincere condoleanțe familiilor protestatarilor și familiei ofițerului de poliție care și-au pierdut viața și dorește numeroșilor răniți însănătoșire grabnică; |
| --- | --- |

1.

transmite sincere condoleanțe familiilor protestatarilor și familiei ofițerului de poliție care și-au pierdut viața și dorește numeroșilor răniți însănătoșire grabnică;

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea disproporționată și excesivă a forței de către poliția turcă drept reacție la protestele pașnice și legitime din Parcul Gezi din Istanbul și invită autoritățile turce să desfășoare anchete amănunțite asupra actelor de violență ale poliției, să îi defere justiției pe cei responsabili și să ofere despăgubiri victimelor; avertizează guvernul turc să nu ia măsuri drastice împotriva protestatarilor pașnici și îndeamnă prim-ministrul să adopte o poziție de unificare și de conciliere, astfel încât să se evite o escaladare și mai puternică a situației; |
| --- | --- |

2.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea disproporționată și excesivă a forței de către poliția turcă drept reacție la protestele pașnice și legitime din Parcul Gezi din Istanbul și invită autoritățile turce să desfășoare anchete amănunțite asupra actelor de violență ale poliției, să îi defere justiției pe cei responsabili și să ofere despăgubiri victimelor; avertizează guvernul turc să nu ia măsuri drastice împotriva protestatarilor pașnici și îndeamnă prim-ministrul să adopte o poziție de unificare și de conciliere, astfel încât să se evite o escaladare și mai puternică a situației;

| 3. | regretă faptul că, în ciuda anunțului făcut de autoritățile turce conform căruia acestea vor purta discuții cu unii dintre liderii protestatarilor, actele de violență din partea poliției continuă în Piața Taksim și în jurul acesteia, reducând astfel efectiv șansele să aibă loc discuții între guvern și protestatari; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că, în ciuda anunțului făcut de autoritățile turce conform căruia acestea vor purta discuții cu unii dintre liderii protestatarilor, actele de violență din partea poliției continuă în Piața Taksim și în jurul acesteia, reducând astfel efectiv șansele să aibă loc discuții între guvern și protestatari;

| 4. | invită autoritățile turce să garanteze și să respecte drepturile tuturor cetățenilor privind libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de protest pașnic; solicită eliberarea imediată a tuturor protestatarilor pașnici care au fost reținuți și se află în prezent în detenție; solicită ca toți deținuții să aibă acces nelimitat la avocații pe care îi aleg ei; solicită informații privind numărul exact al persoanelor reținute și al celor rănite; |
| --- | --- |

4.

invită autoritățile turce să garanteze și să respecte drepturile tuturor cetățenilor privind libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de protest pașnic; solicită eliberarea imediată a tuturor protestatarilor pașnici care au fost reținuți și se află în prezent în detenție; solicită ca toți deținuții să aibă acces nelimitat la avocații pe care îi aleg ei; solicită informații privind numărul exact al persoanelor reținute și al celor rănite;

| 5. | regretă reacțiile guvernului turc și ale prim-ministrului Erdogan, care nu doresc să ia măsuri în vederea reconcilierii, să-și ceară scuze sau să înțeleagă reacțiile unui segment al populației turce și care au contribuit astfel la accentuarea acestei polarizări; |
| --- | --- |

5.

regretă reacțiile guvernului turc și ale prim-ministrului Erdogan, care nu doresc să ia măsuri în vederea reconcilierii, să-și ceară scuze sau să înțeleagă reacțiile unui segment al populației turce și care au contribuit astfel la accentuarea acestei polarizări;

| 6. | salută reacția moderată a președintelui Gül și scuzele adresate protestatarilor răniți de viceprim-ministrul Arinç, precum și dialogul acestora cu platforma Taksim și cu reprezentanții opoziției politice în vederea dezamorsării tensiunilor; subliniază importanța dialogului dintre guvernul turc și protestatarii pașnici; |
| --- | --- |

6.

salută reacția moderată a președintelui Gül și scuzele adresate protestatarilor răniți de viceprim-ministrul Arinç, precum și dialogul acestora cu platforma Taksim și cu reprezentanții opoziției politice în vederea dezamorsării tensiunilor; subliniază importanța dialogului dintre guvernul turc și protestatarii pașnici;

| 7. | reamintește Turciei că, într-o democrație favorabilă incluziunii și pluralistă, toți cetățenii ar trebui să se simtă reprezentați, iar majoritatea are responsabilitatea de a include opoziția și societatea civilă în procesul decizional; amintește, de asemenea, partidelor din opoziție că au responsabilitatea de a contribui la crearea unei culturi democratice în ceea ce privește respectarea punctelor de vedere și a opiniilor diferite; |
| --- | --- |

7.

reamintește Turciei că, într-o democrație favorabilă incluziunii și pluralistă, toți cetățenii ar trebui să se simtă reprezentați, iar majoritatea are responsabilitatea de a include opoziția și societatea civilă în procesul decizional; amintește, de asemenea, partidelor din opoziție că au responsabilitatea de a contribui la crearea unei culturi democratice în ceea ce privește respectarea punctelor de vedere și a opiniilor diferite;

| 8. | este îngrijorat de actualele confruntări dintre partidele politice și de faptul că guvernul și opoziția nu sunt pregătite să conlucreze pentru a ajunge la un consens cu privire la reforme-cheie; îndeamnă toți actorii politici, guvernul și opoziția să conlucreze pentru a consolida pluralitatea politică în cadrul instituțiilor de stat și să promoveze modernizarea și democratizarea statului și ale societății; |
| --- | --- |

8.

este îngrijorat de actualele confruntări dintre partidele politice și de faptul că guvernul și opoziția nu sunt pregătite să conlucreze pentru a ajunge la un consens cu privire la reforme-cheie; îndeamnă toți actorii politici, guvernul și opoziția să conlucreze pentru a consolida pluralitatea politică în cadrul instituțiilor de stat și să promoveze modernizarea și democratizarea statului și ale societății;

| 9. | relevă rolul esențial al unui sistem de control și de echilibrare în cadrul guvernanței unui stat democratic modern, care ar trebui să se reflecte în procesul constituțional în desfășurare și care trebuie să se bazeze pe principiul separării puterilor, cu păstrarea echilibrului între funcția executivă, cea legislativă și cea judiciară, pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății de exprimare și a libertății presei, precum și pe o cultură politică a participării care să reflecte cu adevărat pluralitatea unei societăți democratice; consideră că organizarea în sine a unor proteste pașnice și legitime este o dovadă a vitalității societății civile turce; amintește Turciei de importanța eforturilor continue în vederea îmbunătățirii în continuare a instituțiilor sale democratice, a statului de drept și a respectării libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

9.

relevă rolul esențial al unui sistem de control și de echilibrare în cadrul guvernanței unui stat democratic modern, care ar trebui să se reflecte în procesul constituțional în desfășurare și care trebuie să se bazeze pe principiul separării puterilor, cu păstrarea echilibrului între funcția executivă, cea legislativă și cea judiciară, pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății de exprimare și a libertății presei, precum și pe o cultură politică a participării care să reflecte cu adevărat pluralitatea unei societăți democratice; consideră că organizarea în sine a unor proteste pașnice și legitime este o dovadă a vitalității societății civile turce; amintește Turciei de importanța eforturilor continue în vederea îmbunătățirii în continuare a instituțiilor sale democratice, a statului de drept și a respectării libertăților fundamentale;

| 10. | subliniază că este nevoie de o formare intensivă continuă a forțelor de poliție și a personalului din domeniul judiciar, atât în cursul studiilor lor formale, cât și în timpul carierei lor active, cu privire la punerea în aplicare a Protocolului de la Istanbul (un set de orientări internaționale împotriva torturii și a relelor tratamente) și la supremația drepturilor și a libertăților individuale; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este nevoie de o formare intensivă continuă a forțelor de poliție și a personalului din domeniul judiciar, atât în cursul studiilor lor formale, cât și în timpul carierei lor active, cu privire la punerea în aplicare a Protocolului de la Istanbul (un set de orientări internaționale împotriva torturii și a relelor tratamente) și la supremația drepturilor și a libertăților individuale;

| 11. | invită autoritățile locale și naționale din Turcia să lanseze consultări publice cu privire la toate planurile de dezvoltare urbană și regională; amintește că este necesar să se ajungă la un echilibru între creșterea economică și factorii sociali, de mediu, culturali și istorici; solicită ca toate proiectele relevante, fără excepție, din Turcia să facă obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile locale și naționale din Turcia să lanseze consultări publice cu privire la toate planurile de dezvoltare urbană și regională; amintește că este necesar să se ajungă la un echilibru între creșterea economică și factorii sociali, de mediu, culturali și istorici; solicită ca toate proiectele relevante, fără excepție, din Turcia să facă obiectul unei evaluări a impactului asupra mediului;

| 12. | observă că valul de proteste fără precedent reflectă și nemulțumirea din ce în ce mai mare a anumitor părți ale populației Turciei cu privire la reglementarea stilului de viață; reiterează faptul că, într-un stat democratic, guvernele trebuie să promoveze toleranța și să asigure libertatea religioasă și de convingeri pentru toți cetățenii; invită guvernul să respecte pluralitatea și bogăția societății turce și să protejeze stilurile de viață care există de secole; |
| --- | --- |

12.

observă că valul de proteste fără precedent reflectă și nemulțumirea din ce în ce mai mare a anumitor părți ale populației Turciei cu privire la reglementarea stilului de viață; reiterează faptul că, într-un stat democratic, guvernele trebuie să promoveze toleranța și să asigure libertatea religioasă și de convingeri pentru toți cetățenii; invită guvernul să respecte pluralitatea și bogăția societății turce și să protejeze stilurile de viață care există de secole;

| 13. | avertizează că reprimarea demonstrațiilor de către poliție subminează credibilitatea rolului regional al Turciei de campioană a schimbărilor democratice în vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

13.

avertizează că reprimarea demonstrațiilor de către poliție subminează credibilitatea rolului regional al Turciei de campioană a schimbărilor democratice în vecinătatea sudică;

| 14. | reamintește că libertatea de exprimare și pluralismul mijloacelor de comunicare se află la baza valorilor europene și că o societate cu adevărat democratică, liberă și pluralistă are nevoie de o veritabilă libertate de exprimare; reamintește că libertatea de exprimare se aplică nu numai în cazul informațiilor sau al ideilor favorabile ori considerate inofensive, ci, în conformitate cu Convenția Europeană a Drepturilor Omului, și în cazul celor care insultă, șochează sau deranjează statul sau un sector al populației; |
| --- | --- |

14.

reamintește că libertatea de exprimare și pluralismul mijloacelor de comunicare se află la baza valorilor europene și că o societate cu adevărat democratică, liberă și pluralistă are nevoie de o veritabilă libertate de exprimare; reamintește că libertatea de exprimare se aplică nu numai în cazul informațiilor sau al ideilor favorabile ori considerate inofensive, ci, în conformitate cu Convenția Europeană a Drepturilor Omului, și în cazul celor care insultă, șochează sau deranjează statul sau un sector al populației;

| 15. | este îngrijorat de înrăutățirea situației privind libertatea presei, de anumite cenzurări și de accentuarea autocenzurii în cadrul mijloacelor de comunicare din Turcia, inclusiv pe internet; invită guvernul turc să respecte principiul libertății presei; subliniază că independența presei este crucială pentru o societate democratică și atrage atenția, în acest context, asupra rolului esențial al sistemului judiciar în protejarea și consolidarea libertății presei, garantând astfel spațiul public pentru dezbateri libere și favorabile incluziunii; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul mare de jurnaliști aflați în închisoare și la numeroasele procese intentate în prezent jurnaliștilor; solicită eliberarea activiștilor din rețelele de socializare; consideră deosebit de regretabilă decizia RTUK (Consiliul Suprem al Radioteleviziunii) de a sancționa canalele TV care au relatat despre evenimentele din Parcul Gezi de la început pentru că „au afectat dezvoltarea fizică, morală și psihică a copiilor și a tinerilor”; |
| --- | --- |

15.

este îngrijorat de înrăutățirea situației privind libertatea presei, de anumite cenzurări și de accentuarea autocenzurii în cadrul mijloacelor de comunicare din Turcia, inclusiv pe internet; invită guvernul turc să respecte principiul libertății presei; subliniază că independența presei este crucială pentru o societate democratică și atrage atenția, în acest context, asupra rolului esențial al sistemului judiciar în protejarea și consolidarea libertății presei, garantând astfel spațiul public pentru dezbateri libere și favorabile incluziunii; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul mare de jurnaliști aflați în închisoare și la numeroasele procese intentate în prezent jurnaliștilor; solicită eliberarea activiștilor din rețelele de socializare; consideră deosebit de regretabilă decizia RTUK (Consiliul Suprem al Radioteleviziunii) de a sancționa canalele TV care au relatat despre evenimentele din Parcul Gezi de la început pentru că „au afectat dezvoltarea fizică, morală și psihică a copiilor și a tinerilor”;

| 16. | își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că majoritatea mijloacelor de comunicare sunt deținute de mari conglomerate, și concentrate aici, cu o gamă largă de interese de afaceri; își reiterează solicitarea privind adoptarea unei noi legi privind mijloacele de comunicare în masă, care să abordeze, printre altele, chestiunile legate de independență, proprietate și control administrativ; |
| --- | --- |

16.

își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că majoritatea mijloacelor de comunicare sunt deținute de mari conglomerate, și concentrate aici, cu o gamă largă de interese de afaceri; își reiterează solicitarea privind adoptarea unei noi legi privind mijloacele de comunicare în masă, care să abordeze, printre altele, chestiunile legate de independență, proprietate și control administrativ;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Consiliului Europei, Președintelui Curții Europene a Drepturilor Omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și Parlamentului Republicii Turcia. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Consiliului Europei, Președintelui Curții Europene a Drepturilor Omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și Parlamentului Republicii Turcia.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0184.

(2)  JO L 51, 26.2.2008, p. 4.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/120

---

P7_TA(2013)0280

Un parteneriat transatlantic lărgit

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la rolul UE în promovarea unui parteneriat transatlantic lărgit (2012/2287(INI))

(2016/C 065/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind relațiile transatlantice, în special Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind îmbunătățirea relațiilor dintre UE și SUA în cadrul unui acord de parteneriat transatlantic (1), Rezoluția sa din 26 martie 2009 privind situația relațiilor transatlantice în urma alegerilor din SUA (2) și Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind relațiile transatlantice, în special Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind îmbunătățirea relațiilor dintre UE și SUA în cadrul unui acord de parteneriat transatlantic (1), Rezoluția sa din 26 martie 2009 privind situația relațiilor transatlantice în urma alegerilor din SUA (2) și Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011 (3),

| — | având în vedere rezultatele Summitului UE-SUA desfășurat la 28 noiembrie 2011 la Washington D.C., |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Summitului UE-SUA desfășurat la 28 noiembrie 2011 la Washington D.C.,

| — | având în vedere declarațiile comune ale celui de al 71-lea dialog transatlantic al legislatorilor (DTL) desfășurat în decembrie 2011 în Jacksonville, ale celui de al 72-lea DTL desfășurat în iunie 2012 în Copenhaga și Strasbourg și ale celui de al 73-lea DTL desfășurat în noiembrie 2012 în Washington D.C., |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale celui de al 71-lea dialog transatlantic al legislatorilor (DTL) desfășurat în decembrie 2011 în Jacksonville, ale celui de al 72-lea DTL desfășurat în iunie 2012 în Copenhaga și Strasbourg și ale celui de al 73-lea DTL desfășurat în noiembrie 2012 în Washington D.C.,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la relațiile comerciale și economice cu Statele Unite (4), care sprijină ideea lansării negocierilor privind un acord economic cuprinzător și Rezoluția sa din 23 mai 2013 (5) referitoare la mandatul de negociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 referitoare la relațiile comerciale și economice cu Statele Unite (4), care sprijină ideea lansării negocierilor privind un acord economic cuprinzător și Rezoluția sa din 23 mai 2013 (5) referitoare la mandatul de negociere,

| — | având în vedere declarația din 13 februarie 2013 a președintelui SUA, Barack Obama, a președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, și a președintelui Comisiei Europene, José Manuel Barroso, în care aceștia anunță că atât Statele Unite, cât și Uniunea Europeană vor iniția procedurile interne necesare pentru lansarea negocierilor privind un parteneriat comercial și investițional transatlantic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 13 februarie 2013 a președintelui SUA, Barack Obama, a președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, și a președintelui Comisiei Europene, José Manuel Barroso, în care aceștia anunță că atât Statele Unite, cât și Uniunea Europeană vor iniția procedurile interne necesare pentru lansarea negocierilor privind un parteneriat comercial și investițional transatlantic,

| — | având în vedere Declarația summitului Consiliului Nord-Atlantic (NAC) care a avut loc la Chicago la 20 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația summitului Consiliului Nord-Atlantic (NAC) care a avut loc la Chicago la 20 mai 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (6), Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (7) și Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (6), Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (7) și Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (8),

| — | având în vedere declarația comună a Uniunii Europene și a Statelor Unite ale Americii din 12 iulie 2012 privind regiunea Asia-Pacific, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Uniunii Europene și a Statelor Unite ale Americii din 12 iulie 2012 privind regiunea Asia-Pacific,

| — | având în vedere documentul Departamentului Apărării al SUA din ianuarie 2012 intitulat „Susținerea poziției de lider a SUA la nivel mondial: Priorități pentru secolul 21 în materie de apărare”, care prezintă schimbările din strategia militară a SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Departamentului Apărării al SUA din ianuarie 2012 intitulat „Susținerea poziției de lider a SUA la nivel mondial: Priorități pentru secolul 21 în materie de apărare”, care prezintă schimbările din strategia militară a SUA,

| — | având în vedere cea de a doua alocuțiune de inaugurare a președintelui SUA, Barack Obama, din 21 ianuarie 2013, discursul său din 12 februarie 2013 privind starea uniunii și observațiile vicepreședintelui SUA, Joseph Biden, exprimate în cadrul Conferinței pentru securitate de la München din 2 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a doua alocuțiune de inaugurare a președintelui SUA, Barack Obama, din 21 ianuarie 2013, discursul său din 12 februarie 2013 privind starea uniunii și observațiile vicepreședintelui SUA, Joseph Biden, exprimate în cadrul Conferinței pentru securitate de la München din 2 februarie 2013,

| — | având în vedere parteneriatele strategice ale UE cu Brazilia (2007) și Mexic (2008), acordurile de asociere ale UE cu Mexic, Chile și America Centrală, acordurile comerciale cu Columbia și Peru, negocierile în desfășurare cu Canada privind un acord de parteneriat strategic și un acord economic și comercial cuprinzător, precum și negocierile în curs cu MERCOSUR, |
| --- | --- |

—

având în vedere parteneriatele strategice ale UE cu Brazilia (2007) și Mexic (2008), acordurile de asociere ale UE cu Mexic, Chile și America Centrală, acordurile comerciale cu Columbia și Peru, negocierile în desfășurare cu Canada privind un acord de parteneriat strategic și un acord economic și comercial cuprinzător, precum și negocierile în curs cu MERCOSUR,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la definirea unei noi politici de cooperare pentru dezvoltare în relațiile cu America Latină (9), în care se subliniază sprijinul UE pentru procesul de integrare regională din America Latină, reprezentat de CELAC, UNASUR, MERCOSUR, Comunitatea Andină, SICA, CARICOM și Alianța din Zona Pacificului; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la definirea unei noi politici de cooperare pentru dezvoltare în relațiile cu America Latină (9), în care se subliniază sprijinul UE pentru procesul de integrare regională din America Latină, reprezentat de CELAC, UNASUR, MERCOSUR, Comunitatea Andină, SICA, CARICOM și Alianța din Zona Pacificului;

| — | având în vedere summiturile periodice organizate de UE și SUA cu participarea țărilor din America Latină, summitul bienal UE-CELAC și summitul continentelor americane, ambele urmând să aibă loc în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere summiturile periodice organizate de UE și SUA cu participarea țărilor din America Latină, summitul bienal UE-CELAC și summitul continentelor americane, ambele urmând să aibă loc în 2015,

| — | având în vedere relația UE cu organizațiile regionale și subregionale africane de pe țărmul Atlanticului, în special Uniunea Africană (UA), Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), Comunitatea Economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS) și Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC), |
| --- | --- |

—

având în vedere relația UE cu organizațiile regionale și subregionale africane de pe țărmul Atlanticului, în special Uniunea Africană (UA), Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), Comunitatea Economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS) și Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC),

| — | având în vedere declarațiile liderilor G20, documentul final al echipei de lucru din cadrul sistemului ONU pentru agenda de dezvoltare post-2015 a ONU („Realizarea viitorului pe care ni-l dorim pentru toți”) și documentul final al Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă („Viitorul pe care ni-l dorim”), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile liderilor G20, documentul final al echipei de lucru din cadrul sistemului ONU pentru agenda de dezvoltare post-2015 a ONU („Realizarea viitorului pe care ni-l dorim pentru toți”) și documentul final al Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă („Viitorul pe care ni-l dorim”),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare, printre altele, la Primăvara arabă, Mali, Orientul Mijlociu, Siria, Iran, Afganistan, Parteneriatul estic, Rusia și China, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare, printre altele, la Primăvara arabă, Mali, Orientul Mijlociu, Siria, Iran, Afganistan, Parteneriatul estic, Rusia și China,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0173/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0173/2013),

| A. | întrucât, în întregul bazin atlantic, cea mai importantă relație politică și economică este cea care leagă UE și SUA; întrucât începutul unui nou mandat al președinției Obama ar trebui să contribuie la consolidarea acestei relații prin intermediul unei noi agende ambițioase; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în întregul bazin atlantic, cea mai importantă relație politică și economică este cea care leagă UE și SUA; întrucât începutul unui nou mandat al președinției Obama ar trebui să contribuie la consolidarea acestei relații prin intermediul unei noi agende ambițioase;

| B. | întrucât parteneriatul transatlantic are la bază legături politice, culturale, economice și istorice puternice, valori comune, precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept, și obiective comune, precum prosperitatea, economiile deschise și integrate, progresul și incluziunea sociale, dezvoltarea durabilă și soluționarea pașnică a conflictelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât parteneriatul transatlantic are la bază legături politice, culturale, economice și istorice puternice, valori comune, precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept, și obiective comune, precum prosperitatea, economiile deschise și integrate, progresul și incluziunea sociale, dezvoltarea durabilă și soluționarea pașnică a conflictelor;

| C. | întrucât criza economică mondială a dus la reducerea considerabilă a cheltuielilor pentru apărare atât în UE, cât și în SUA; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică mondială a dus la reducerea considerabilă a cheltuielilor pentru apărare atât în UE, cât și în SUA;

| D. | întrucât într-o lume globalizată, complexă și tot mai multipolară UE și SUA, în ciuda crizei economice, ar trebui să joace în continuare un rol esențial și constructiv în politica și economia mondiale și în formarea mediului internațional și să înfrunte împreună conflictele regionale și provocările mondiale în mod multilateral, în special în cadrul organizațiilor internaționale; întrucât, în acest sens, ele ar trebui, de asemenea, să garanteze implicarea unor noi puteri majore, inclusiv a celor doi parteneri strategici ai UE din America Latină, Brazilia și Mexic, precum și a Canadei; |
| --- | --- |

D.

întrucât într-o lume globalizată, complexă și tot mai multipolară UE și SUA, în ciuda crizei economice, ar trebui să joace în continuare un rol esențial și constructiv în politica și economia mondiale și în formarea mediului internațional și să înfrunte împreună conflictele regionale și provocările mondiale în mod multilateral, în special în cadrul organizațiilor internaționale; întrucât, în acest sens, ele ar trebui, de asemenea, să garanteze implicarea unor noi puteri majore, inclusiv a celor doi parteneri strategici ai UE din America Latină, Brazilia și Mexic, precum și a Canadei;

| E. | întrucât, în paralel cu schimbările din peisajul mondial determinate de ascensiunea puterilor emergente din Asia, unele grupuri de reflecție, organizații internaționale și guverne au subliniat recent importanța tot mai mare a bazinului atlantic în întregime, inclusiv a dimensiunii sale sudice, și nevoia de cooperare între țările din care este alcătuit, astfel încât să le permită tuturor acestor țări să rezolve problemele comune regiunii extinse; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în paralel cu schimbările din peisajul mondial determinate de ascensiunea puterilor emergente din Asia, unele grupuri de reflecție, organizații internaționale și guverne au subliniat recent importanța tot mai mare a bazinului atlantic în întregime, inclusiv a dimensiunii sale sudice, și nevoia de cooperare între țările din care este alcătuit, astfel încât să le permită tuturor acestor țări să rezolve problemele comune regiunii extinse;

| F. | întrucât America Latină este o regiune care împărtășește cu UE și SUA numeroase valori, interese, o istorie și legături economice tot mai însemnate; întrucât țările din America Latină au creat un număr mare de organizații regionale sau subregionale; întrucât este util să se studieze posibile domenii de dezvoltare a unor modalități de cooperare trilaterală; întrucât această cooperare ar putea fi extinsă pentru a include țările africane din bazinul atlantic; întrucât este important ca procesul de cooperare din spațiul transatlantic să fie bazat pe compromisuri realizate între diversele interese; întrucât toate părțile ar trebui să-și păstreze dreptul de a-și urma prioritățile naționale și propriul mod de abordare a dezvoltării; |
| --- | --- |

F.

întrucât America Latină este o regiune care împărtășește cu UE și SUA numeroase valori, interese, o istorie și legături economice tot mai însemnate; întrucât țările din America Latină au creat un număr mare de organizații regionale sau subregionale; întrucât este util să se studieze posibile domenii de dezvoltare a unor modalități de cooperare trilaterală; întrucât această cooperare ar putea fi extinsă pentru a include țările africane din bazinul atlantic; întrucât este important ca procesul de cooperare din spațiul transatlantic să fie bazat pe compromisuri realizate între diversele interese; întrucât toate părțile ar trebui să-și păstreze dreptul de a-și urma prioritățile naționale și propriul mod de abordare a dezvoltării;

| G. | întrucât unele țări, precum China, dar și altele, precum India, sunt tot mai active în zona bazinului atlantic, în special în Atlanticul de Sud, unde acțiunile lor sunt influențate de nevoia lor de a achiziționa materii prime și alimente; |
| --- | --- |

G.

întrucât unele țări, precum China, dar și altele, precum India, sunt tot mai active în zona bazinului atlantic, în special în Atlanticul de Sud, unde acțiunile lor sunt influențate de nevoia lor de a achiziționa materii prime și alimente;

| H. | întrucât parteneriatul transatlantic lărgit trebuie să trateze aspecte precum dezvoltarea, securitatea, energia și imigrația, precum și să favorizeze o convergență economică și politică treptată; |
| --- | --- |

H.

întrucât parteneriatul transatlantic lărgit trebuie să trateze aspecte precum dezvoltarea, securitatea, energia și imigrația, precum și să favorizeze o convergență economică și politică treptată;

| I. | întrucât, în afară de perspectiva Atlanticului lărgit, sunt și alte aspecte și conflicte actuale pentru care este esențial să existe acțiuni coordonate din partea UE și SUA; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în afară de perspectiva Atlanticului lărgit, sunt și alte aspecte și conflicte actuale pentru care este esențial să existe acțiuni coordonate din partea UE și SUA;

| J. | întrucât creșterea numărului și a complexității atacurilor informatice de anvergură a dus la revizuirea legislației respective, SUA adoptând mecanisme de raportare voluntară, iar UE planificând să adopte măsuri obligatorii mai stricte, |
| --- | --- |

J.

întrucât creșterea numărului și a complexității atacurilor informatice de anvergură a dus la revizuirea legislației respective, SUA adoptând mecanisme de raportare voluntară, iar UE planificând să adopte măsuri obligatorii mai stricte,

Relațiile bilaterale

| 1. | îl felicită pe Barack Obama cu ocazia realegerii sale în funcția de președinte al Statelor Unite ale Americii; îl invită să se adreseze Parlamentului European în sesiunea plenară din Strasbourg pe parcursul următoarei sale vizite în Europa; |
| --- | --- |

1.

îl felicită pe Barack Obama cu ocazia realegerii sale în funcția de președinte al Statelor Unite ale Americii; îl invită să se adreseze Parlamentului European în sesiunea plenară din Strasbourg pe parcursul următoarei sale vizite în Europa;

| 2. | solicită organizarea cât mai curând posibil a unui summit UE-SUA pentru a decide cu privire la o agendă comună cu obiective pe termen scurt și lung referitoare atât la aspecte bilaterale, cât și la probleme mondiale și regionale; |
| --- | --- |

2.

solicită organizarea cât mai curând posibil a unui summit UE-SUA pentru a decide cu privire la o agendă comună cu obiective pe termen scurt și lung referitoare atât la aspecte bilaterale, cât și la probleme mondiale și regionale;

| 3. | recunoaște implicațiile pe termen lung pentru parteneriatul transatlantic ale reechilibrării geopolitice a SUA față de Asia; subliniază nevoia unui răspuns constructiv, coerent și strategic din partea UE; consideră că acest lucru reprezintă, de asemenea, o șansă pentru UE de a se implica mai activ în regiunea Asia-Pacific, ca actor mondial autonom, dar în strânsă cooperare cu SUA, accentuând astfel dimensiunea strategică a parteneriatului transatlantic; |
| --- | --- |

3.

recunoaște implicațiile pe termen lung pentru parteneriatul transatlantic ale reechilibrării geopolitice a SUA față de Asia; subliniază nevoia unui răspuns constructiv, coerent și strategic din partea UE; consideră că acest lucru reprezintă, de asemenea, o șansă pentru UE de a se implica mai activ în regiunea Asia-Pacific, ca actor mondial autonom, dar în strânsă cooperare cu SUA, accentuând astfel dimensiunea strategică a parteneriatului transatlantic;

| 4. | salută anunțarea oficială a negocierilor privind un parteneriat comercial și investițional transatlantic (TTIP); subliniază că acest acord va reprezenta un imbold semnificativ pentru economiile UE și SUA și va reanima relațiile dintre UE și SUA; observă că impactul la nivel mondial al acestui parteneriat va depăși implicațiile sale pentru cele două părți, oferind o abordare comună a normelor și standardelor în materie de comerț mondial, investiții și în domenii conexe comerțului; subliniază că, pentru a continua negocierile în mod eficient, este necesar să se exercite o voință politică fermă și să se adopte o atitudine constructivă; se așteaptă ca procesul TTIP să genereze un nou impuls politic în cadrul relațiilor transatlantice, care ar putea și ar trebui să fie folosit pentru a stimula intensificarea cooperării în alte domenii, inclusiv în domeniul politicii externe; |
| --- | --- |

4.

salută anunțarea oficială a negocierilor privind un parteneriat comercial și investițional transatlantic (TTIP); subliniază că acest acord va reprezenta un imbold semnificativ pentru economiile UE și SUA și va reanima relațiile dintre UE și SUA; observă că impactul la nivel mondial al acestui parteneriat va depăși implicațiile sale pentru cele două părți, oferind o abordare comună a normelor și standardelor în materie de comerț mondial, investiții și în domenii conexe comerțului; subliniază că, pentru a continua negocierile în mod eficient, este necesar să se exercite o voință politică fermă și să se adopte o atitudine constructivă; se așteaptă ca procesul TTIP să genereze un nou impuls politic în cadrul relațiilor transatlantice, care ar putea și ar trebui să fie folosit pentru a stimula intensificarea cooperării în alte domenii, inclusiv în domeniul politicii externe;

| 5. | solicită Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei Europene (ÎR/VP), Consiliului, Comisiei și statelor membre ale UE să își îmbunătățească coordonarea politicii UE față de administrația SUA, pentru a transmite un mesaj convingător prin care să se arate că UE este un actor internațional coerent și eficient; subliniază, de asemenea, importanța consolidării politicii de securitate și apărare comune, având în vedere diferitele crize care pot apărea în regiunile învecinate cu UE și doctrina SUA „leading from behind” (de a conduce din umbră); |
| --- | --- |

5.

solicită Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei Europene (ÎR/VP), Consiliului, Comisiei și statelor membre ale UE să își îmbunătățească coordonarea politicii UE față de administrația SUA, pentru a transmite un mesaj convingător prin care să se arate că UE este un actor internațional coerent și eficient; subliniază, de asemenea, importanța consolidării politicii de securitate și apărare comune, având în vedere diferitele crize care pot apărea în regiunile învecinate cu UE și doctrina SUA „leading from behind” (de a conduce din umbră);

| 6. | amintește sugestia sa de creare a unui consiliu politic transatlantic (CPT) pentru a servi ca organism de consultare și coordonare sistematice în materie de politică externă și de securitate, condus de ÎR/VP și secretarul de stat al SUA; |
| --- | --- |

6.

amintește sugestia sa de creare a unui consiliu politic transatlantic (CPT) pentru a servi ca organism de consultare și coordonare sistematice în materie de politică externă și de securitate, condus de ÎR/VP și secretarul de stat al SUA;

| 7. | salută contribuția dialogului transatlantic al legislatorilor (DTL), care este un organism constructiv și axat pe conținut, la consolidarea relațiilor dintre UE și SUA prin asigurarea unui forum pentru dialog parlamentar, identificarea unor obiective și coordonarea unor aspecte de interes comun; salută deschiderea Biroului de legătură al Parlamentului European în Washington și invită Congresul SUA să urmeze acest exemplu în Bruxelles; solicită continuarea schimburilor de personal între cele două instituții; |
| --- | --- |

7.

salută contribuția dialogului transatlantic al legislatorilor (DTL), care este un organism constructiv și axat pe conținut, la consolidarea relațiilor dintre UE și SUA prin asigurarea unui forum pentru dialog parlamentar, identificarea unor obiective și coordonarea unor aspecte de interes comun; salută deschiderea Biroului de legătură al Parlamentului European în Washington și invită Congresul SUA să urmeze acest exemplu în Bruxelles; solicită continuarea schimburilor de personal între cele două instituții;

| 8. | condamnă cu fermitate atacurile teroriste din Boston din 15 aprilie 2013; încurajează ambii parteneri să continue lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate și, în același timp, să respecte și să sprijine drepturile omului și libertățile fundamentale; este profund îngrijorat de informațiile recente cu privire la operațiunile de supraveghere și colectare de date desfășurate de către SUA prin programul PRISM, și implicațiile acestora în ceea ce privește protecția libertăților fundamentale ale cetățenilor; solicită Comisiei și Consiliului să abordeze această chestiune la următoarea întâlnire a miniștrilor JAI UE-SUA care va avea loc în 14 iunie 2013; constată faptul că sunt deja în vigoare Acordul privind registrul cu numele pasagerilor și Acordul privind programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (Acordul SWIFT), aprobate de Parlamentul European; invită partenerii să își intensifice cooperarea în ceea ce privește Acordul privind confidențialitatea și protecția datelor pentru a finaliza negocierile astfel încât să se asigure o transparență adecvată a prelucrării datelor și o protecție suficientă a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

8.

condamnă cu fermitate atacurile teroriste din Boston din 15 aprilie 2013; încurajează ambii parteneri să continue lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate și, în același timp, să respecte și să sprijine drepturile omului și libertățile fundamentale; este profund îngrijorat de informațiile recente cu privire la operațiunile de supraveghere și colectare de date desfășurate de către SUA prin programul PRISM, și implicațiile acestora în ceea ce privește protecția libertăților fundamentale ale cetățenilor; solicită Comisiei și Consiliului să abordeze această chestiune la următoarea întâlnire a miniștrilor JAI UE-SUA care va avea loc în 14 iunie 2013; constată faptul că sunt deja în vigoare Acordul privind registrul cu numele pasagerilor și Acordul privind programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (Acordul SWIFT), aprobate de Parlamentul European; invită partenerii să își intensifice cooperarea în ceea ce privește Acordul privind confidențialitatea și protecția datelor pentru a finaliza negocierile astfel încât să se asigure o transparență adecvată a prelucrării datelor și o protecție suficientă a datelor cu caracter personal;

| 9. | constată că utilizarea avioanelor teleghidate devine tot mai frecventă; subliniază necesitatea unei dezbateri intense cu privire la avioanele teleghidate dotate cu armament, precum și limitările, transparența și controlul utilizării acestora; salută dezbaterile ce au loc în prezent în SUA și speră că, în curând, va fi creat un cadru normativ cuprinzător; salută, în acest context, deciziile anunțate de președintele Obama în discursul său din 23 mai 2013 de a conferi un caracter oficial noilor restricții cu privire la utilizarea de avioane teleghidate ca arme letale și de a colabora cu Congresul în studierea opțiunilor pentru supravegherea crescândă a acestei utilizări; invită cei doi parteneri să inițieze discuții intense cu privire la avioanele teleghidate dotate cu armament și subliniază necesitatea unor măsuri în vederea instituirii în viitor a unor reglementări în acest domeniu la nivel internațional, având în vedere implicațiile de la nivel mondial; |
| --- | --- |

9.

constată că utilizarea avioanelor teleghidate devine tot mai frecventă; subliniază necesitatea unei dezbateri intense cu privire la avioanele teleghidate dotate cu armament, precum și limitările, transparența și controlul utilizării acestora; salută dezbaterile ce au loc în prezent în SUA și speră că, în curând, va fi creat un cadru normativ cuprinzător; salută, în acest context, deciziile anunțate de președintele Obama în discursul său din 23 mai 2013 de a conferi un caracter oficial noilor restricții cu privire la utilizarea de avioane teleghidate ca arme letale și de a colabora cu Congresul în studierea opțiunilor pentru supravegherea crescândă a acestei utilizări; invită cei doi parteneri să inițieze discuții intense cu privire la avioanele teleghidate dotate cu armament și subliniază necesitatea unor măsuri în vederea instituirii în viitor a unor reglementări în acest domeniu la nivel internațional, având în vedere implicațiile de la nivel mondial;

| 10. | își reiterează opinia potrivit căreia UE trebuie să continue să abordeze în cadrul dialogului cu SUA, atât la nivel politic, cât și tehnic, problema de lungă durată legată de obligația impusă cetățenilor din patru state membre ale UE de a călători cu vize; |
| --- | --- |

10.

își reiterează opinia potrivit căreia UE trebuie să continue să abordeze în cadrul dialogului cu SUA, atât la nivel politic, cât și tehnic, problema de lungă durată legată de obligația impusă cetățenilor din patru state membre ale UE de a călători cu vize;

| 11. | reiterează importanța tot mai mare a apărării informatice și salută crearea, la summitul din 2010, a grupului de lucru pentru securitatea informatică și criminalitatea informatică; consideră că UE și SUA ar trebui să acorde prioritate în special cooperării lor în domeniul securității informatice, punând un accent deosebit pe combaterea atacurilor informatice și pe depunerea unor eforturi comune la nivel internațional pentru dezvoltarea unui cadru internațional cuprinzător și transparent prin care să se stabilească standarde minime pentru politicile din domeniul securității informatice, susținând totodată libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

11.

reiterează importanța tot mai mare a apărării informatice și salută crearea, la summitul din 2010, a grupului de lucru pentru securitatea informatică și criminalitatea informatică; consideră că UE și SUA ar trebui să acorde prioritate în special cooperării lor în domeniul securității informatice, punând un accent deosebit pe combaterea atacurilor informatice și pe depunerea unor eforturi comune la nivel internațional pentru dezvoltarea unui cadru internațional cuprinzător și transparent prin care să se stabilească standarde minime pentru politicile din domeniul securității informatice, susținând totodată libertățile fundamentale;

| 12. | regretă că UE și SUA intenționează să implementeze măsuri de vigilență în materie de securitate cibernetică de niveluri diferite, într-un moment în care NATO insistă asupra unei cooperări mai strânse; subliniază că astfel de discordanțe nu doar periclitează apărarea informatică, ci pot crea și probleme comerciale pentru societățile ale căror activități se desfășoară în ambele jurisdicții; |
| --- | --- |

12.

regretă că UE și SUA intenționează să implementeze măsuri de vigilență în materie de securitate cibernetică de niveluri diferite, într-un moment în care NATO insistă asupra unei cooperări mai strânse; subliniază că astfel de discordanțe nu doar periclitează apărarea informatică, ci pot crea și probleme comerciale pentru societățile ale căror activități se desfășoară în ambele jurisdicții;

| 13. | salută promisiunea repetată de către președintele Obama de a închide centrul Guantánamo, exprimată în discursul său din 23 mai 2013; reiterează solicitarea sa de a permite deținuților care nu au fost puși sub acuzare să se întoarcă în țara lor de origine sau într-o altă țară sigură cât mai curând posibil, de a-i aduce fără întârziere în fața instanței pe deținuții de la Guantánamo împotriva cărora există suficiente probe admisibile, prin intermediul unei audieri echitabile și publice de către un tribunal independent și imparțial, precum și, în cazul în care aceștia sunt condamnați, de a se asigura că sunt încarcerați în Statele Unite în conformitate cu normele și principiile internaționale aplicabile; |
| --- | --- |

13.

salută promisiunea repetată de către președintele Obama de a închide centrul Guantánamo, exprimată în discursul său din 23 mai 2013; reiterează solicitarea sa de a permite deținuților care nu au fost puși sub acuzare să se întoarcă în țara lor de origine sau într-o altă țară sigură cât mai curând posibil, de a-i aduce fără întârziere în fața instanței pe deținuții de la Guantánamo împotriva cărora există suficiente probe admisibile, prin intermediul unei audieri echitabile și publice de către un tribunal independent și imparțial, precum și, în cazul în care aceștia sunt condamnați, de a se asigura că sunt încarcerați în Statele Unite în conformitate cu normele și principiile internaționale aplicabile;

| 14. | subliniază importanța continuă a NATO ca piatră de temelie a securității transatlantice; solicită din nou consolidarea parteneriatului strategic dintre UE și NATO; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța continuă a NATO ca piatră de temelie a securității transatlantice; solicită din nou consolidarea parteneriatului strategic dintre UE și NATO;

Agenda atlantică și mondială

| 15. | solicită celor doi parteneri să examineze posibile domenii și cadre prin intermediul cărora ar putea fi realizată în mod pragmatic o cooperare transatlantică lărgită și să analizeze împreună cu alte țări din regiunea Oceanului Atlantic utilitatea acestei cooperări lărgite; subliniază că, din punctul de vedere al UE, eventualele domenii de abordat ar putea fi aspectele economice și sociale, guvernanța globală, procesul de democratizare, drepturile omului, cooperarea pentru dezvoltare, schimbările climatice, securitatea și energia; solicită partenerilor să analizeze posibilitatea de a utiliza, în scopul acestor dialoguri trilaterale, structurile regionale și subregionale create în America Latină pe care UE le-a încurajat în mod tradițional; |
| --- | --- |

15.

solicită celor doi parteneri să examineze posibile domenii și cadre prin intermediul cărora ar putea fi realizată în mod pragmatic o cooperare transatlantică lărgită și să analizeze împreună cu alte țări din regiunea Oceanului Atlantic utilitatea acestei cooperări lărgite; subliniază că, din punctul de vedere al UE, eventualele domenii de abordat ar putea fi aspectele economice și sociale, guvernanța globală, procesul de democratizare, drepturile omului, cooperarea pentru dezvoltare, schimbările climatice, securitatea și energia; solicită partenerilor să analizeze posibilitatea de a utiliza, în scopul acestor dialoguri trilaterale, structurile regionale și subregionale create în America Latină pe care UE le-a încurajat în mod tradițional;

| 16. | sugerează partenerilor să organizeze schimburi periodice de opinii privind summiturile cu țări latinoamericane la care participă fiecare partener într-un cadru regional, și anume summitul semestrial EU-CELAC și Summitul Americilor organizat de Organizația Statelor Americane; |
| --- | --- |

16.

sugerează partenerilor să organizeze schimburi periodice de opinii privind summiturile cu țări latinoamericane la care participă fiecare partener într-un cadru regional, și anume summitul semestrial EU-CELAC și Summitul Americilor organizat de Organizația Statelor Americane;

| 17. | subliniază faptul că există deja diverse cadre multilaterale dedicate unor aspecte specifice care au o componentă trilaterală puternică, precum Inițiativa de securitate regională în America Centrală; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că există deja diverse cadre multilaterale dedicate unor aspecte specifice care au o componentă trilaterală puternică, precum Inițiativa de securitate regională în America Centrală;

| 18. | reamintește rolul pozitiv pe care îl poate juca Canada – cu care ambii parteneri au o relație solidă – în cadrul unei cooperări transatlantice lărgite; |
| --- | --- |

18.

reamintește rolul pozitiv pe care îl poate juca Canada – cu care ambii parteneri au o relație solidă – în cadrul unei cooperări transatlantice lărgite;

| 19. | solicită ambilor parteneri să studieze, de asemenea, posibilitatea unei cooperări lărgite care să includă țărmul african al bazinului atlantic, precum și să identifice domenii și cadre pertinente, ținând cont de organizațiile africane relevante; |
| --- | --- |

19.

solicită ambilor parteneri să studieze, de asemenea, posibilitatea unei cooperări lărgite care să includă țărmul african al bazinului atlantic, precum și să identifice domenii și cadre pertinente, ținând cont de organizațiile africane relevante;

| 20. | solicită UE și SUA să lucreze în mod coordonat pentru a contribui la o pace și o cooperare stabile la nivel internațional, care să aibă la bază un multilateralism eficace cu participarea actorilor emergenți, inclusiv a celor de pe țărmul sud-atlantic; îndeamnă partenerii să continue să lucreze la programul de reformă al ONU, implicând totodată și celelalte țări atlantice și ținând seama de interesele lor; subliniază nevoia unei cooperări mai strânse între UE și țările de pe cele două continente americane, membre ale ONU; |
| --- | --- |

20.

solicită UE și SUA să lucreze în mod coordonat pentru a contribui la o pace și o cooperare stabile la nivel internațional, care să aibă la bază un multilateralism eficace cu participarea actorilor emergenți, inclusiv a celor de pe țărmul sud-atlantic; îndeamnă partenerii să continue să lucreze la programul de reformă al ONU, implicând totodată și celelalte țări atlantice și ținând seama de interesele lor; subliniază nevoia unei cooperări mai strânse între UE și țările de pe cele două continente americane, membre ale ONU;

| 21. | amintește că Curtea Penală Internațională devine un instrument tot mai esențial al dreptului internațional și un element fundamental al politicii externe a UE în ceea ce privește obiectivul acestei politici de a pune capăt impunității; omagiază activitatea Curții Penale Internaționale cu ocazia celei de-a 10-a aniversări a acesteia; salută inițiativa administrației Obama de a restabili o relație de lucru cu Curtea și speră că SUA va întreprinde demersuri suplimentare pentru semnarea din nou și ratificarea Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

21.

amintește că Curtea Penală Internațională devine un instrument tot mai esențial al dreptului internațional și un element fundamental al politicii externe a UE în ceea ce privește obiectivul acestei politici de a pune capăt impunității; omagiază activitatea Curții Penale Internaționale cu ocazia celei de-a 10-a aniversări a acesteia; salută inițiativa administrației Obama de a restabili o relație de lucru cu Curtea și speră că SUA va întreprinde demersuri suplimentare pentru semnarea din nou și ratificarea Statutului de la Roma;

| 22. | solicită UE și SUA să colaboreze pentru consolidarea organizațiilor regionale și subregionale din bazinul atlantic, având în vedere rolul important pe care aceste organizații îl au în promovarea integrării economice și politice; |
| --- | --- |

22.

solicită UE și SUA să colaboreze pentru consolidarea organizațiilor regionale și subregionale din bazinul atlantic, având în vedere rolul important pe care aceste organizații îl au în promovarea integrării economice și politice;

| 23. | solicită partenerilor să imprime G20 un nou impuls, inclusiv prin implicarea simultană și pe poziții de egalitate a celorlalte puteri atlantice care participă la forum; subliniază faptul că, având în vedere realegerea președintelui Obama și numărul mare al noilor lideri din principalele țări care fac parte din G20, este oportun ca următoarea reuniune a G20 să fie mai ambițioasă și mai operațională și speră că acest aspect va fi abordat la următorul summit bilateral; |
| --- | --- |

23.

solicită partenerilor să imprime G20 un nou impuls, inclusiv prin implicarea simultană și pe poziții de egalitate a celorlalte puteri atlantice care participă la forum; subliniază faptul că, având în vedere realegerea președintelui Obama și numărul mare al noilor lideri din principalele țări care fac parte din G20, este oportun ca următoarea reuniune a G20 să fie mai ambițioasă și mai operațională și speră că acest aspect va fi abordat la următorul summit bilateral;

| 24. | subliniază că eventuala încheiere a parteneriatului comercial și investițional transatlantic (TTIP) va crea o perspectivă privind un spațiu economic larg care ar include America de Nord, UE și numeroasele țări din America Latină cu care partenerii au negociat acorduri economice; |
| --- | --- |

24.

subliniază că eventuala încheiere a parteneriatului comercial și investițional transatlantic (TTIP) va crea o perspectivă privind un spațiu economic larg care ar include America de Nord, UE și numeroasele țări din America Latină cu care partenerii au negociat acorduri economice;

| 25. | subliniază că integrarea a două dintre cele mai mari economii de piață poate crea un model geopolitic de promovare a valorilor democratice; |
| --- | --- |

25.

subliniază că integrarea a două dintre cele mai mari economii de piață poate crea un model geopolitic de promovare a valorilor democratice;

| 26. | subliniază că democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului trebuie să fie caracteristici centrale ale țărilor din bazinul atlantic; încurajează cooperarea în continuare dintre programele UE și SUA care promovează democrația, alegerile libere și corecte și sprijinirea drepturilor omului; |
| --- | --- |

26.

subliniază că democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului trebuie să fie caracteristici centrale ale țărilor din bazinul atlantic; încurajează cooperarea în continuare dintre programele UE și SUA care promovează democrația, alegerile libere și corecte și sprijinirea drepturilor omului;

| 27. | subliniază importanța coordonării în combaterea riscurilor la adresa securității mondiale, precum terorismul, statele eșuate, traficul de ființe umane, armele și drogurile, criminalitatea organizată, pirateria și securitatea informatică, toate constituind amenințări actuale în bazinul atlantic; subliniază nevoia de a aprofunda și a lărgi cooperarea dintre toate țările din bazinul atlantic în vederea combaterii traficului de droguri, care se intensifică în Africa de Vest și Sahel; salută sprijinul acordat de parteneri planului de acțiune regional al ECOWAS privind drogurile; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța coordonării în combaterea riscurilor la adresa securității mondiale, precum terorismul, statele eșuate, traficul de ființe umane, armele și drogurile, criminalitatea organizată, pirateria și securitatea informatică, toate constituind amenințări actuale în bazinul atlantic; subliniază nevoia de a aprofunda și a lărgi cooperarea dintre toate țările din bazinul atlantic în vederea combaterii traficului de droguri, care se intensifică în Africa de Vest și Sahel; salută sprijinul acordat de parteneri planului de acțiune regional al ECOWAS privind drogurile;

| 28. | atrage atenția asupra rolului deosebit de important pe care securitatea maritimă trebuie să îl aibă în spațiul atlantic; salută eforturile depuse de parteneri în strânsă coordonare cu ECOWAS și ECCAS pentru combaterea pirateriei și promovarea securității maritime în Golful Guineei; |
| --- | --- |

28.

atrage atenția asupra rolului deosebit de important pe care securitatea maritimă trebuie să îl aibă în spațiul atlantic; salută eforturile depuse de parteneri în strânsă coordonare cu ECOWAS și ECCAS pentru combaterea pirateriei și promovarea securității maritime în Golful Guineei;

| 29. | subliniază importanța diversificării furnizorilor de energie, a surselor de energie și a rutelor de transport al acesteia; subliniază importanța crescândă a țărilor din bazinul atlantic în ceea ce privește producția și rezervele de energie, precum și materiile prime, care oferă oportunități considerabile de diversificare; sugerează ca Consiliul pentru energie UE-SUA, împreună cu alte țări din bazinul atlanticului, să studieze posibilitatea unei colaborări în materie de securitate energetică și durabilitate, inclusiv în ceea ce privește tehnologiile din domeniul energiilor din surse regenerabile; de asemenea, sugerează să se examineze posibilitatea unei cooperări mai strânse în ceea ce privește eficiența utilizării materiilor prime și reciclarea; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța diversificării furnizorilor de energie, a surselor de energie și a rutelor de transport al acesteia; subliniază importanța crescândă a țărilor din bazinul atlantic în ceea ce privește producția și rezervele de energie, precum și materiile prime, care oferă oportunități considerabile de diversificare; sugerează ca Consiliul pentru energie UE-SUA, împreună cu alte țări din bazinul atlanticului, să studieze posibilitatea unei colaborări în materie de securitate energetică și durabilitate, inclusiv în ceea ce privește tehnologiile din domeniul energiilor din surse regenerabile; de asemenea, sugerează să se examineze posibilitatea unei cooperări mai strânse în ceea ce privește eficiența utilizării materiilor prime și reciclarea;

| 30. | salută atenția acordată de președintele Obama, în cadrul discursului său de inaugurare, reînnoirii capacității Statelor Unite de a gestiona crizele în exterior și speră să fie extinsă la țărmul atlanticului cooperarea în care sunt deja implicate UE și SUA pentru gestionarea crizelor și, din ce în ce mai mult, pentru prevenirea acestora; în acest context, invită ambii parteneri să utilizeze pe deplin și în mod constructiv Acordul-cadru din 2011 privind participarea SUA la PSAC; invită statele membre ale UE să se implice cu seriozitate în proiectele comune de punere în comun și partajare pentru a putea să își îndeplinească în mod autonom sarcinile descrise la articolul 43 din Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

30.

salută atenția acordată de președintele Obama, în cadrul discursului său de inaugurare, reînnoirii capacității Statelor Unite de a gestiona crizele în exterior și speră să fie extinsă la țărmul atlanticului cooperarea în care sunt deja implicate UE și SUA pentru gestionarea crizelor și, din ce în ce mai mult, pentru prevenirea acestora; în acest context, invită ambii parteneri să utilizeze pe deplin și în mod constructiv Acordul-cadru din 2011 privind participarea SUA la PSAC; invită statele membre ale UE să se implice cu seriozitate în proiectele comune de punere în comun și partajare pentru a putea să își îndeplinească în mod autonom sarcinile descrise la articolul 43 din Tratatul de la Lisabona;

| 31. | solicită UE și SUA să își consolideze în continuare dialogul și cooperarea în domeniul dezvoltării pentru a îmbunătăți calitatea și eficacitatea asistenței lor pentru dezvoltare; îndeamnă ambii parteneri să promoveze în continuare realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului până în 2015; salută faptul că partenerii au instituit un grup de reflecție pentru a lucra la o agendă post-2015 privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; îndeamnă partenerii să coordoneze îndeaproape cu țările de pe țărmul atlanticului acțiunile lor legate de aceste obiective, având în vedere importanța lor deosebită pentru acest grup de țări; solicită UE și SUA să examineze în cadrul acestui proces de reflecție modul în care se poate asigura o legătură între ODM-urile post-2015 și obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

31.

solicită UE și SUA să își consolideze în continuare dialogul și cooperarea în domeniul dezvoltării pentru a îmbunătăți calitatea și eficacitatea asistenței lor pentru dezvoltare; îndeamnă ambii parteneri să promoveze în continuare realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului până în 2015; salută faptul că partenerii au instituit un grup de reflecție pentru a lucra la o agendă post-2015 privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; îndeamnă partenerii să coordoneze îndeaproape cu țările de pe țărmul atlanticului acțiunile lor legate de aceste obiective, având în vedere importanța lor deosebită pentru acest grup de țări; solicită UE și SUA să examineze în cadrul acestui proces de reflecție modul în care se poate asigura o legătură între ODM-urile post-2015 și obiectivele de dezvoltare durabilă;

| 32. | salută angajamentul reînnoit al președintelui Obama de a combate schimbările climatice; îndeamnă partenerii să convină, cât mai curând posibil și cel târziu până în 2015, asupra unor angajamente obligatorii privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu obiectivul de a menține schimbările climatice sub 2o C; speră că această problemă va fi tratată în cadrul următorului summit bilateral; subliniază că este necesar să fie implicate în aceste eforturi țările bazinului atlantic, în special având în vedere impactul negativ pe care schimbările climatice îl au în aceste țări, precum și pe tot globul, asupra producției de alimente, biodiversității, deșertificării și asupra fenomenelor meteorologice extreme; consideră esențial ca UE și SUA să deschidă calea către un acord mondial privind reglementarea emisiilor din sectorul aviației în cadrul Adunării generale a OACI; reafirmă nevoia unei cooperări transatlantice strânse în domeniul exploatării gazelor de șist; |
| --- | --- |

32.

salută angajamentul reînnoit al președintelui Obama de a combate schimbările climatice; îndeamnă partenerii să convină, cât mai curând posibil și cel târziu până în 2015, asupra unor angajamente obligatorii privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu obiectivul de a menține schimbările climatice sub 2o C; speră că această problemă va fi tratată în cadrul următorului summit bilateral; subliniază că este necesar să fie implicate în aceste eforturi țările bazinului atlantic, în special având în vedere impactul negativ pe care schimbările climatice îl au în aceste țări, precum și pe tot globul, asupra producției de alimente, biodiversității, deșertificării și asupra fenomenelor meteorologice extreme; consideră esențial ca UE și SUA să deschidă calea către un acord mondial privind reglementarea emisiilor din sectorul aviației în cadrul Adunării generale a OACI; reafirmă nevoia unei cooperări transatlantice strânse în domeniul exploatării gazelor de șist;

| 33. | solicită UE și SUA să adopte o strategie comună în cadrul forurilor internaționale, în special în cadrul ONU, privind reducerea stocurilor de arme de distrugere în masă și de arme convenționale și să implice țările bazinului atlantic în aceste eforturi; se așteaptă ca SUA și Rusia să realizeze noi progrese în ceea ce privește dezarmarea nucleară; salută aprobarea recentă de către Adunarea Generală a ONU a Tratatului privind comerțul cu arme și îndeamnă statele membre ale UE și SUA să îl semneze fără întârziere; |
| --- | --- |

33.

solicită UE și SUA să adopte o strategie comună în cadrul forurilor internaționale, în special în cadrul ONU, privind reducerea stocurilor de arme de distrugere în masă și de arme convenționale și să implice țările bazinului atlantic în aceste eforturi; se așteaptă ca SUA și Rusia să realizeze noi progrese în ceea ce privește dezarmarea nucleară; salută aprobarea recentă de către Adunarea Generală a ONU a Tratatului privind comerțul cu arme și îndeamnă statele membre ale UE și SUA să îl semneze fără întârziere;

| 34. | încurajează grupurile de reflecție și cercetătorii să studieze în continuare posibilitatea unei cooperări transatlantice lărgite, ceea ce va contribui și la promovarea ideii unei comunități atlantice lărgite; |
| --- | --- |

34.

încurajează grupurile de reflecție și cercetătorii să studieze în continuare posibilitatea unei cooperări transatlantice lărgite, ceea ce va contribui și la promovarea ideii unei comunități atlantice lărgite;

| 35. | subliniază că schimburile culturale prin programe de educație au o importanță fundamentală pentru crearea de valori comune și, prin urmare, pentru crearea de legături între partenerii din bazinul atlantic; |
| --- | --- |

35.

subliniază că schimburile culturale prin programe de educație au o importanță fundamentală pentru crearea de valori comune și, prin urmare, pentru crearea de legături între partenerii din bazinul atlantic;

Problemele și conflictele actuale

| 36. | solicită partenerilor să acorde prioritate coordonării strânse în procesul de sprijinire a tranziției democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu pe baza unei strategii cuprinzătoare de asistență și de stimulente condiționate de reforme democratice; îndeamnă partenerii să își coordoneze cât mai strâns cu putință măsurile de sprijinire a opoziției din Siria și să exercite în continuare presiuni asupra Rusiei și Chinei pentru a ajunge de urgență la o soluție politică pentru criza tragică din această țară; sprijină apelul pentru organizarea, la Geneva, a unei conferințe de pace privind Siria; subliniază nevoia unui răspuns comun la instabilitatea politică și la criza economică iminentă din Egipt; încurajează cooperarea pentru a sprijini programele de democratizare din zonă; |
| --- | --- |

36.

solicită partenerilor să acorde prioritate coordonării strânse în procesul de sprijinire a tranziției democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu pe baza unei strategii cuprinzătoare de asistență și de stimulente condiționate de reforme democratice; îndeamnă partenerii să își coordoneze cât mai strâns cu putință măsurile de sprijinire a opoziției din Siria și să exercite în continuare presiuni asupra Rusiei și Chinei pentru a ajunge de urgență la o soluție politică pentru criza tragică din această țară; sprijină apelul pentru organizarea, la Geneva, a unei conferințe de pace privind Siria; subliniază nevoia unui răspuns comun la instabilitatea politică și la criza economică iminentă din Egipt; încurajează cooperarea pentru a sprijini programele de democratizare din zonă;

| 37. | subliniază nevoia de coordonare între UE, statele sale membre, SUA, UA, ECOWAS, ONU și alți actori pentru a sprijini punerea în aplicare a foii de parcurs privind tranziția din Mali, precum și nevoia de a oferi sprijin financiar și logistic misiunii de sprijin internațional pentru Mali, coordonată de Africa (AFISMA), care este pregătită să își transfere autoritatea Misiunii multidimensionale integrate a ONU pentru stabilizarea situației din Mali (MINUSMA) în temeiul Rezoluției nr. 2100 a Consiliului de Securitate al ONU adoptate la 25 aprilie 2013; |
| --- | --- |

37.

subliniază nevoia de coordonare între UE, statele sale membre, SUA, UA, ECOWAS, ONU și alți actori pentru a sprijini punerea în aplicare a foii de parcurs privind tranziția din Mali, precum și nevoia de a oferi sprijin financiar și logistic misiunii de sprijin internațional pentru Mali, coordonată de Africa (AFISMA), care este pregătită să își transfere autoritatea Misiunii multidimensionale integrate a ONU pentru stabilizarea situației din Mali (MINUSMA) în temeiul Rezoluției nr. 2100 a Consiliului de Securitate al ONU adoptate la 25 aprilie 2013;

| 38. | regretă stagnarea procesului de pace din Orientul Mijlociu; salută faptul că președintele Obama a vizitat Israelul, Autoritatea Palestiniană și Iordania în prima sa deplasare în străinătate după realegerea sa și salută faptul că procesul de pace din Orientul Mijlociu este din nou o prioritate de prim rang, după cum o demonstrează actualele eforturi depuse de Secretarul de Stat John Kerry; salută angajamentul președintelui Obama față de o soluție bazată pe coexistența a două state; solicită SUA să insiste cu privire la înghețarea construirii de așezări și să colaboreze cu UE pentru reînceperea negocierilor directe între Israel și Palestina; sprijină punctul de vedere al președintelui Obama cu privire la construcția în continuare de către Israel a așezărilor și la importanța asigurării securității Israelului; |
| --- | --- |

38.

regretă stagnarea procesului de pace din Orientul Mijlociu; salută faptul că președintele Obama a vizitat Israelul, Autoritatea Palestiniană și Iordania în prima sa deplasare în străinătate după realegerea sa și salută faptul că procesul de pace din Orientul Mijlociu este din nou o prioritate de prim rang, după cum o demonstrează actualele eforturi depuse de Secretarul de Stat John Kerry; salută angajamentul președintelui Obama față de o soluție bazată pe coexistența a două state; solicită SUA să insiste cu privire la înghețarea construirii de așezări și să colaboreze cu UE pentru reînceperea negocierilor directe între Israel și Palestina; sprijină punctul de vedere al președintelui Obama cu privire la construcția în continuare de către Israel a așezărilor și la importanța asigurării securității Israelului;

| 39. | îndeamnă cei doi parteneri să depună în continuare eforturi în vedere găsirii unei soluții diplomatice pentru problema tehnologiilor nucleare în Iran, prin care să se ajungă rapid la un acord cuprinzător negociat pe termen lung ce ar întări încrederea la nivel internațional în caracterul exclusiv pașnic al programului nuclear al Iranului, respectând totodată dreptul legitim al Iranului de a utiliza energia nucleară în scopuri pașnice, în conformitate cu TNP; solicită UE și SUA să aibă în vedere, în cadrul negocierilor dintre UE și Iran în formatul 3+3 (P5+1), ridicarea coordonată și condiționată a sancțiunilor în schimbul unor măsuri convenite de comun acord și verificabile întreprinse de guvernul iranian pentru a rezolva toate problemele pendinte privind programul său nuclear, în deplină conformitate cu dispozițiile din TNP, cu cerințele Consiliului guvernatorilor AIEA, cu rezoluțiile corespunzătoare ale Consiliului de Securitate al ONU și cu cerințele stabilite de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA); solicită ambilor parteneri să adopte o abordare mai cuprinzătoare față de relațiile cu Iranul, care să trateze situația drepturilor omului, precum și situația de ansamblu a securității regionale, și să implice societatea civilă și ONG-urile din Iran atunci când este cazul; |
| --- | --- |

39.

îndeamnă cei doi parteneri să depună în continuare eforturi în vedere găsirii unei soluții diplomatice pentru problema tehnologiilor nucleare în Iran, prin care să se ajungă rapid la un acord cuprinzător negociat pe termen lung ce ar întări încrederea la nivel internațional în caracterul exclusiv pașnic al programului nuclear al Iranului, respectând totodată dreptul legitim al Iranului de a utiliza energia nucleară în scopuri pașnice, în conformitate cu TNP; solicită UE și SUA să aibă în vedere, în cadrul negocierilor dintre UE și Iran în formatul 3+3 (P5+1), ridicarea coordonată și condiționată a sancțiunilor în schimbul unor măsuri convenite de comun acord și verificabile întreprinse de guvernul iranian pentru a rezolva toate problemele pendinte privind programul său nuclear, în deplină conformitate cu dispozițiile din TNP, cu cerințele Consiliului guvernatorilor AIEA, cu rezoluțiile corespunzătoare ale Consiliului de Securitate al ONU și cu cerințele stabilite de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA); solicită ambilor parteneri să adopte o abordare mai cuprinzătoare față de relațiile cu Iranul, care să trateze situația drepturilor omului, precum și situația de ansamblu a securității regionale, și să implice societatea civilă și ONG-urile din Iran atunci când este cazul;

| 40. | îndeamnă partenerii să dezvolte în comun o abordare cuprinzătoare față de Afganistan pentru perioada post-2014, coordonându-și acțiunile cu guvernul afgan; subliniază că o armată și forțe de poliție afgane corespunzător instruite și dotate, împreună cu politici privind dezvoltarea umană și socioeconomică, buna guvernanță și statul de drept, precum și un angajament mai ferm din partea vecinilor Afganistanului față de aceste obiective vor fi esențiale pentru pacea, stabilitatea și securitatea țării; subliniază, de asemenea, că în această țară este necesar un proces politic democratic și favorabil incluziunii; recunoaște rolul fundamental pe care NATO l-a avut în coordonarea răspunsului în materie de securitate la amenințarea teroristă prezentă în Afganistan, inclusiv reconstrucția și reabilitarea, și recunoaște rolul potențial pe care NATO l-ar putea avea în perioada post-2014; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă partenerii să dezvolte în comun o abordare cuprinzătoare față de Afganistan pentru perioada post-2014, coordonându-și acțiunile cu guvernul afgan; subliniază că o armată și forțe de poliție afgane corespunzător instruite și dotate, împreună cu politici privind dezvoltarea umană și socioeconomică, buna guvernanță și statul de drept, precum și un angajament mai ferm din partea vecinilor Afganistanului față de aceste obiective vor fi esențiale pentru pacea, stabilitatea și securitatea țării; subliniază, de asemenea, că în această țară este necesar un proces politic democratic și favorabil incluziunii; recunoaște rolul fundamental pe care NATO l-a avut în coordonarea răspunsului în materie de securitate la amenințarea teroristă prezentă în Afganistan, inclusiv reconstrucția și reabilitarea, și recunoaște rolul potențial pe care NATO l-ar putea avea în perioada post-2014;

| 41. | subliniază importanța Parteneriatului estic pentru UE; subliniază nevoia de a apropia mai mult, din punct de vedere politic și economic, țările din această regiune învecinată de UE și de valorile comune ale partenerilor transatlantici; invită UE și SUA să își coordoneze activ acțiunile în acest sens și subliniază necesitatea unor eforturi coordonate pentru a promova reformele democratice, a consolida instituțiile democratice și a îmbunătăți soluționarea pașnică a conflictelor; salută sprijinul constant acordat de SUA procesului de extindere în Balcanii de Vest și încurajează ambii parteneri să își coordoneze în continuare modurile în care abordează țările din regiune; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța Parteneriatului estic pentru UE; subliniază nevoia de a apropia mai mult, din punct de vedere politic și economic, țările din această regiune învecinată de UE și de valorile comune ale partenerilor transatlantici; invită UE și SUA să își coordoneze activ acțiunile în acest sens și subliniază necesitatea unor eforturi coordonate pentru a promova reformele democratice, a consolida instituțiile democratice și a îmbunătăți soluționarea pașnică a conflictelor; salută sprijinul constant acordat de SUA procesului de extindere în Balcanii de Vest și încurajează ambii parteneri să își coordoneze în continuare modurile în care abordează țările din regiune;

| 42. | îndeamnă ambii parteneri să își coordoneze mai bine politicile în ceea ce privește interacțiunea pe bază critică cu Rusia; subliniază importanța cooperării cu Rusia în ceea ce privește provocările de la nivel mondial, inclusiv dezarmarea și neproliferarea; invită UE și SUA să contribuie la procesul de modernizare a Rusiei, acordând o atenție deosebită consolidării democrației, a drepturilor omului și a statului de drept și promovării creșterii economice diversificate și echitabile din punct de vedere social; subliniază importanța promovării contactelor la nivelul cetățenilor; regretă în acest sens noile legi restrictive care vizează ONG-urile și presiunea tot mai mare exercitată de autoritățile ruse asupra birourilor ONG-urilor din Rusia; subliniază că punerea în aplicare a angajamentelor asumate de Rusia în timpul aderării la OMC este o parte importantă a programului de modernizare a țării; solicită ambilor parteneri să inițieze o discuție constructivă cu Rusia privind conflictele înghețate; salută aprobarea listei Magnițki de către Congresul SUA și reamintește propria rezoluție din octombrie 2012; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă ambii parteneri să își coordoneze mai bine politicile în ceea ce privește interacțiunea pe bază critică cu Rusia; subliniază importanța cooperării cu Rusia în ceea ce privește provocările de la nivel mondial, inclusiv dezarmarea și neproliferarea; invită UE și SUA să contribuie la procesul de modernizare a Rusiei, acordând o atenție deosebită consolidării democrației, a drepturilor omului și a statului de drept și promovării creșterii economice diversificate și echitabile din punct de vedere social; subliniază importanța promovării contactelor la nivelul cetățenilor; regretă în acest sens noile legi restrictive care vizează ONG-urile și presiunea tot mai mare exercitată de autoritățile ruse asupra birourilor ONG-urilor din Rusia; subliniază că punerea în aplicare a angajamentelor asumate de Rusia în timpul aderării la OMC este o parte importantă a programului de modernizare a țării; solicită ambilor parteneri să inițieze o discuție constructivă cu Rusia privind conflictele înghețate; salută aprobarea listei Magnițki de către Congresul SUA și reamintește propria rezoluție din octombrie 2012;

| 43. | ia act de schimbarea atenției la nivel internațional către Asia de Est din cauza dezvoltării politice și economice a regiunii Asia-Pacific; salută inițierea recentă a unei consultări mai strânse între UE și SUA privind această regiune și consideră că acest lucru ar putea conduce la o cooperare mai strânsă între UE și SUA cu privire la Asia; observă, în special, că este necesar un răspuns coordonat la problemele care ar putea destabiliza pacea din regiune, în special în ceea ce privește conflictul din Marea Chinei de Sud-Est care alimentează un naționalism agresiv în unele țări asiatice și amenință securitatea maritimă; |
| --- | --- |

43.

ia act de schimbarea atenției la nivel internațional către Asia de Est din cauza dezvoltării politice și economice a regiunii Asia-Pacific; salută inițierea recentă a unei consultări mai strânse între UE și SUA privind această regiune și consideră că acest lucru ar putea conduce la o cooperare mai strânsă între UE și SUA cu privire la Asia; observă, în special, că este necesar un răspuns coordonat la problemele care ar putea destabiliza pacea din regiune, în special în ceea ce privește conflictul din Marea Chinei de Sud-Est care alimentează un naționalism agresiv în unele țări asiatice și amenință securitatea maritimă;

| 44. | condamnă cu fermitate retorica războiului tot mai intensă practicată de Coreea de Nord și amenințările sale directe la adresa SUA ca răspuns la recenta Rezoluție nr. 2087 a Consiliului de Securitate al ONU prin care sunt adoptate sancțiuni mai dure; solicită Phenianului să respecte rezoluțiile corespunzătoare ale Consiliului de Securitate al ONU în care i se cere să pună capăt programelor sale de arme nucleare și rachete balistice; îndeamnă ambele părți să își păstreze calmul și să caute pacea prin canale diplomatice; îndeamnă UE, SUA și Coreea de Sud să își intensifice dialogul cu China pentru a contracara regimul de la Phenian; |
| --- | --- |

44.

condamnă cu fermitate retorica războiului tot mai intensă practicată de Coreea de Nord și amenințările sale directe la adresa SUA ca răspuns la recenta Rezoluție nr. 2087 a Consiliului de Securitate al ONU prin care sunt adoptate sancțiuni mai dure; solicită Phenianului să respecte rezoluțiile corespunzătoare ale Consiliului de Securitate al ONU în care i se cere să pună capăt programelor sale de arme nucleare și rachete balistice; îndeamnă ambele părți să își păstreze calmul și să caute pacea prin canale diplomatice; îndeamnă UE, SUA și Coreea de Sud să își intensifice dialogul cu China pentru a contracara regimul de la Phenian;

| 45. | solicită UE și SUA să depună un efort coordonat pentru a determina noua conducere chineză să trateze mai activ problemele și conflictele de pe agenda mondială; salută faptul că UE și China au convenit să poarte un dialog constant privind politica de apărare și securitate, precum și să mențină legături regulate între reprezentanții speciali și trimișii speciali; amintește importanța menținerii unui dialog deschis cu China privind buna guvernanță și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

45.

solicită UE și SUA să depună un efort coordonat pentru a determina noua conducere chineză să trateze mai activ problemele și conflictele de pe agenda mondială; salută faptul că UE și China au convenit să poarte un dialog constant privind politica de apărare și securitate, precum și să mențină legături regulate între reprezentanții speciali și trimișii speciali; amintește importanța menținerii unui dialog deschis cu China privind buna guvernanță și respectarea drepturilor omului;

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, administrației și Congresului SUA. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, administrației și Congresului SUA.

---

(1)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 226.

(2)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 198.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0510.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0388.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0227.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0334.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0455.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0457.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0235.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/127 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/127

---

P7_TA(2013)0281

Reconstrucția și democratizarea Republicii Mali

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la reconstrucția și democratizarea statului Mali (2013/2587(RSP))

(2016/C 065/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la situația din Mali (1) și cea din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la situația din Mali (1) și cea din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2),

| — | având în vedere Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, adoptată în martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, adoptată în martie 2011,

| — | având în vedere Rezoluțiile 2056 (2012) și 2071 (2012) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) privind situația din Mali, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 2056 (2012) și 2071 (2012) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) privind situația din Mali,

| — | având în vedere Rezoluția 2085 (2012) a CSONU de autorizare a trimiterii în Mali a unei Misiuni internaționale de sprijin pentru Mali sub conducere africană (MISMA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2085 (2012) a CSONU de autorizare a trimiterii în Mali a unei Misiuni internaționale de sprijin pentru Mali sub conducere africană (MISMA),

| — | având în vedere declarațiile făcute de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate la 22 martie, 26 martie, 7 aprilie, 21 decembrie și 23 decembrie 2012, precum și la 11 ianuarie, 7 martie și 7 iunie 2013, cu privire la situația din Mali, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile făcute de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate la 22 martie, 26 martie, 7 aprilie, 21 decembrie și 23 decembrie 2012, precum și la 11 ianuarie, 7 martie și 7 iunie 2013, cu privire la situația din Mali,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului UE din 23 martie 2012 referitoare la aprobarea conceptului de gestionare a crizelor pentru o misiune civilă în cadrul PSAC de consultanță, asistență și formare în regiunea Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului UE din 23 martie 2012 referitoare la aprobarea conceptului de gestionare a crizelor pentru o misiune civilă în cadrul PSAC de consultanță, asistență și formare în regiunea Sahel,

| — | având în vedere concluziile Consiliului UE privind Mali din 31 ianuarie, 18 februarie, 23 aprilie și 27 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului UE privind Mali din 31 ianuarie, 18 februarie, 23 aprilie și 27 mai 2013,

| — | având în vedere scrisoarea din 25 martie 2013 adresată de autoritățile de tranziție din Mali Secretarului General al ONU, în care se solicita desfășurarea unei operațiuni a Națiunilor Unite pentru a stabiliza și a restabili autoritatea și suveranitatea statului Mali pe întreg teritoriul său național, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 25 martie 2013 adresată de autoritățile de tranziție din Mali Secretarului General al ONU, în care se solicita desfășurarea unei operațiuni a Națiunilor Unite pentru a stabiliza și a restabili autoritatea și suveranitatea statului Mali pe întreg teritoriul său național,

| — | având în vedere scrisoarea din 26 martie 2013 a președintelui Comisiei ECOWAS adresată Secretarului General al ONU, prin care solicită transformarea MISMA într-o misiune de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 26 martie 2013 a președintelui Comisiei ECOWAS adresată Secretarului General al ONU, prin care solicită transformarea MISMA într-o misiune de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Rezoluția ONU 2100 (2013), adoptată de Consiliul de Securitate în cadrul celei de-a 6952-a sa reuniune din 25 aprilie 2013, prin care s-a creat o forță de menținere a păcii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU 2100 (2013), adoptată de Consiliul de Securitate în cadrul celei de-a 6952-a sa reuniune din 25 aprilie 2013, prin care s-a creat o forță de menținere a păcii,

| — | având în vedere foaia de parcurs privind tranziția în Mali, care a fost adoptată în unanimitate de către Adunarea Națională a acestei țări la 29 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs privind tranziția în Mali, care a fost adoptată în unanimitate de către Adunarea Națională a acestei țări la 29 ianuarie 2013,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea,

| — | având în vedere toate convențiile africane și internaționale privind drepturile omului semnate de Mali, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate convențiile africane și internaționale privind drepturile omului semnate de Mali,

| — | având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns scris O-000040 – B7-0205/2013 și O-000041 – B7-0206/2013, adresate Consiliului și, respectiv, Comisiei, referitoare la reconstrucția și democratizarea Mali, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns scris O-000040 – B7-0205/2013 și O-000041 – B7-0206/2013, adresate Consiliului și, respectiv, Comisiei, referitoare la reconstrucția și democratizarea Mali,

| — | având în vedere conferința pentru dezvoltare a donatorilor „Împreună pentru un nou Mali”, care a avut loc la Bruxelles, la 15 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința pentru dezvoltare a donatorilor „Împreună pentru un nou Mali”, care a avut loc la Bruxelles, la 15 mai 2013,

| — | având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât efectele loviturii militare de stat din Mali, produsă în martie 2012, ale ocupării părții de nord a țării de către grupurile armate jihadiste rebele, precum și ale conflictelor armate ulterioare din nord se fac simțite cu mult dincolo de Mali și de regiunea Sahel, având repercusiuni în alte zone ale Africii și în Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât efectele loviturii militare de stat din Mali, produsă în martie 2012, ale ocupării părții de nord a țării de către grupurile armate jihadiste rebele, precum și ale conflictelor armate ulterioare din nord se fac simțite cu mult dincolo de Mali și de regiunea Sahel, având repercusiuni în alte zone ale Africii și în Europa;

| B. | întrucât Mali este una dintre cele mai sărace zece țări din lume, aflându-se pe locul 182 dintre cele 187 de țări din Indicele UNDP pentru dezvoltare umană pe 2013; întrucât, chiar și înainte de criza actuală, Mali era afectată de disparitățile socioeconomice dintre Nord și Sud, precum și de slăbiciunea instituțiilor democratice, guvernarea deficitară, corupție și crimă organizată; |
| --- | --- |

B.

întrucât Mali este una dintre cele mai sărace zece țări din lume, aflându-se pe locul 182 dintre cele 187 de țări din Indicele UNDP pentru dezvoltare umană pe 2013; întrucât, chiar și înainte de criza actuală, Mali era afectată de disparitățile socioeconomice dintre Nord și Sud, precum și de slăbiciunea instituțiilor democratice, guvernarea deficitară, corupție și crimă organizată;

| C. | întrucât căpitanul Amadou Sanogo Haya, numit șef al Comitetului militar pentru reforma forțelor armate și de securitate, rămâne o figură periculoasă, care își păstrează capacitatea de a cauza prejudicii, nu în ultimul rând datorită noilor sale funcții, care-i oferă un contact direct cu forțele militare; |
| --- | --- |

C.

întrucât căpitanul Amadou Sanogo Haya, numit șef al Comitetului militar pentru reforma forțelor armate și de securitate, rămâne o figură periculoasă, care își păstrează capacitatea de a cauza prejudicii, nu în ultimul rând datorită noilor sale funcții, care-i oferă un contact direct cu forțele militare;

| D. | întrucât foaia de parcurs a fost aprobată de autoritățile din Mali și a fost creată Comisia pentru dialog și reconciliere; întrucât UE a început, împreună cu autoritățile de tranziție din Mali și cu alte organizații regionale și internaționale, să acționeze în vederea implementării foii de parcurs, în scopul instaurării unei păci durabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât foaia de parcurs a fost aprobată de autoritățile din Mali și a fost creată Comisia pentru dialog și reconciliere; întrucât UE a început, împreună cu autoritățile de tranziție din Mali și cu alte organizații regionale și internaționale, să acționeze în vederea implementării foii de parcurs, în scopul instaurării unei păci durabile;

| E. | întrucât dialogul politic și a reconcilierea între grupurile etnice – pentru a menține pacea și a crea dorința de a trăi împreună în rândul diferitelor grupuri etnice – reprezintă o provocare pentru reconstrucția Mali; întrucât situația din Kidal, controlat încă de tuaregii din Mișcarea Națională pentru Eliberarea Azawad (MNLA), ar putea periclita procesul de reconciliere; întrucât participarea la Comisia pentru dialog și reconciliere va fi permisă doar acelor grupuri care respectă Constituția Mali și integritatea teritorială a țării; |
| --- | --- |

E.

întrucât dialogul politic și a reconcilierea între grupurile etnice – pentru a menține pacea și a crea dorința de a trăi împreună în rândul diferitelor grupuri etnice – reprezintă o provocare pentru reconstrucția Mali; întrucât situația din Kidal, controlat încă de tuaregii din Mișcarea Națională pentru Eliberarea Azawad (MNLA), ar putea periclita procesul de reconciliere; întrucât participarea la Comisia pentru dialog și reconciliere va fi permisă doar acelor grupuri care respectă Constituția Mali și integritatea teritorială a țării;

| F. | întrucât la o conferință a donatorilor de la Addis Abeba, organizată de Uniunea Africană (UA) la 29 ianuarie 2013, donatorii s-au angajat să acorde un total de 337,2 milioane EUR pentru rezolvarea crizei din Mali, din care UE a acordat 50 de milioane EUR pentru MISMA și, în cadrul Instrumentului pentru stabilitate, 20 de milioane EUR pentru a oferi sprijin imediat serviciilor de aplicarea legii și justiție din Mali, autorităților locale, acțiunilor de dialog și reconciliere și primelor etape ale procesului de pregătire a viitoarelor alegeri; |
| --- | --- |

F.

întrucât la o conferință a donatorilor de la Addis Abeba, organizată de Uniunea Africană (UA) la 29 ianuarie 2013, donatorii s-au angajat să acorde un total de 337,2 milioane EUR pentru rezolvarea crizei din Mali, din care UE a acordat 50 de milioane EUR pentru MISMA și, în cadrul Instrumentului pentru stabilitate, 20 de milioane EUR pentru a oferi sprijin imediat serviciilor de aplicarea legii și justiție din Mali, autorităților locale, acțiunilor de dialog și reconciliere și primelor etape ale procesului de pregătire a viitoarelor alegeri;

| G. | întrucât Comisia a anunțat reluarea treptată a ajutorului pentru dezvoltare, care se ridică la 250 de milioane EUR, pentru a sprijini domenii precum reconcilierea și prevenirea conflictelor, procesul electoral, furnizarea serviciilor de bază inclusiv sănătate, accesul la apă și la instalații sanitare, precum și consolidarea securității alimentare și relansarea economiei; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a anunțat reluarea treptată a ajutorului pentru dezvoltare, care se ridică la 250 de milioane EUR, pentru a sprijini domenii precum reconcilierea și prevenirea conflictelor, procesul electoral, furnizarea serviciilor de bază inclusiv sănătate, accesul la apă și la instalații sanitare, precum și consolidarea securității alimentare și relansarea economiei;

| H. | întrucât numeroase organizații internaționale și organizații neguvernamentale activează în Mali pentru a ajuta la asigurarea serviciilor de bază pentru comunitățile locale, inclusiv ajutor alimentar, acces la apă și asistență medicală; |
| --- | --- |

H.

întrucât numeroase organizații internaționale și organizații neguvernamentale activează în Mali pentru a ajuta la asigurarea serviciilor de bază pentru comunitățile locale, inclusiv ajutor alimentar, acces la apă și asistență medicală;

| I. | întrucât comunitatea internațională și Mali sunt de acord asupra faptului că Planul de redresare durabilă din Mali (PRED) constituie o bază solidă pentru angajamente reciproce; întrucât implementarea PRED necesită o monitorizare și o evaluare a programelor și a cheltuielilor planificate; întrucât susținerea donatorilor pentru PRED depinde de onorarea angajamentelor de către Mali, și în special de implementarea reformelor care se impun în privința guvernării democratice; |
| --- | --- |

I.

întrucât comunitatea internațională și Mali sunt de acord asupra faptului că Planul de redresare durabilă din Mali (PRED) constituie o bază solidă pentru angajamente reciproce; întrucât implementarea PRED necesită o monitorizare și o evaluare a programelor și a cheltuielilor planificate; întrucât susținerea donatorilor pentru PRED depinde de onorarea angajamentelor de către Mali, și în special de implementarea reformelor care se impun în privința guvernării democratice;

| J. | întrucât operațiunea militară franceză „Serval”, lansată în sprijinul armatei din Mali la 11 ianuarie 2013, ca reacție la o ofensivă a unor grupuri islamiste radicale, a reușit să elibereze orașele din nord și zonele ocupate de rebeli, și întrucât, conform guvernului francez, trupele franceze au început retragerea treptată din Mali în aprilie 2013; |
| --- | --- |

J.

întrucât operațiunea militară franceză „Serval”, lansată în sprijinul armatei din Mali la 11 ianuarie 2013, ca reacție la o ofensivă a unor grupuri islamiste radicale, a reușit să elibereze orașele din nord și zonele ocupate de rebeli, și întrucât, conform guvernului francez, trupele franceze au început retragerea treptată din Mali în aprilie 2013;

| K. | întrucât Misiunea internațională de sprijin pentru Mali sub conducere africană (MISMA), aprobată de ONU, numără deja 6 500 de soldați în țară; întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a pledat pentru desfășurarea unei forțe de menținere a păcii a ONU în Mali, pentru a stabiliza țara; |
| --- | --- |

K.

întrucât Misiunea internațională de sprijin pentru Mali sub conducere africană (MISMA), aprobată de ONU, numără deja 6 500 de soldați în țară; întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a pledat pentru desfășurarea unei forțe de menținere a păcii a ONU în Mali, pentru a stabiliza țara;

| L. | întrucât, la 25 aprilie 2013, Consiliul de Securitate al ONU a adoptat, în temeiul Capitolului VII din Cartă, Rezoluția 2100 (2013) prin care se creează Misiunea integrată de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite în Mali (MINUSMA), în conformitate cu recomandările Secretarului General al ONU; întrucât MINUSMA, cu un efectiv de 12 600 de persoane, va înlocui MISMA la 1 iulie 2013, iar trupele franceze sunt autorizate, la cererea Secretarului General al ONU, să intervină în sprijinul elementelor MINUSMA în cazul unor amenințări grave iminente; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 25 aprilie 2013, Consiliul de Securitate al ONU a adoptat, în temeiul Capitolului VII din Cartă, Rezoluția 2100 (2013) prin care se creează Misiunea integrată de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite în Mali (MINUSMA), în conformitate cu recomandările Secretarului General al ONU; întrucât MINUSMA, cu un efectiv de 12 600 de persoane, va înlocui MISMA la 1 iulie 2013, iar trupele franceze sunt autorizate, la cererea Secretarului General al ONU, să intervină în sprijinul elementelor MINUSMA în cazul unor amenințări grave iminente;

| M. | întrucât, deși situația de securitate din nordul Mali s-a îmbunătățit de la intervenția franceză, lupta împotriva grupurilor islamiste radicale continuă; întrucât este necesară menținerea vigilenței împotriva amenințărilor teroriste izolate din unele zone nordice, cum ar fi amenințările recente din Timbuktu și Gao, pentru care este nevoie de o forță de stabilizare și de capacități de reacție rapidă; întrucât extremiști înarmați recurg din ce în ce mai frecvent la tactici asimetrice, cum ar fi ambuscade de gherilă, atacuri sinucigașe, atentatele cu mașini capcană și utilizarea de mine terestre antipersonal; întrucât, prin urmare, menținerea păcii și a securității pe termen mediu și lung se confruntă cu provocări excepționale; |
| --- | --- |

M.

întrucât, deși situația de securitate din nordul Mali s-a îmbunătățit de la intervenția franceză, lupta împotriva grupurilor islamiste radicale continuă; întrucât este necesară menținerea vigilenței împotriva amenințărilor teroriste izolate din unele zone nordice, cum ar fi amenințările recente din Timbuktu și Gao, pentru care este nevoie de o forță de stabilizare și de capacități de reacție rapidă; întrucât extremiști înarmați recurg din ce în ce mai frecvent la tactici asimetrice, cum ar fi ambuscade de gherilă, atacuri sinucigașe, atentatele cu mașini capcană și utilizarea de mine terestre antipersonal; întrucât, prin urmare, menținerea păcii și a securității pe termen mediu și lung se confruntă cu provocări excepționale;

| N. | întrucât situația din Mali constituie o amenințare la adresa păcii și securității internaționale și necesită o reacție mai amplă decât pura contracarare a amenințărilor de securitate, care să includă un angajament pe termen lung din partea comunității internaționale și o acțiune fermă pentru a răspunde profundelor provocări din domeniul politic, al guvernării, al dezvoltării și umanitar; |
| --- | --- |

N.

întrucât situația din Mali constituie o amenințare la adresa păcii și securității internaționale și necesită o reacție mai amplă decât pura contracarare a amenințărilor de securitate, care să includă un angajament pe termen lung din partea comunității internaționale și o acțiune fermă pentru a răspunde profundelor provocări din domeniul politic, al guvernării, al dezvoltării și umanitar;

| O. | întrucât în ultimele două decenii au avut loc în mod regulat alegeri în Mali, și întrucât, înainte de lovitura de stat, această țară era văzută ca o poveste de succes a democrației în Africa, chiar dacă economia țării nu a progresat suficient pentru a asigura un viitor mai bun tinerilor săi (dintre care mulți au fost, în schimb, forțați să migreze) sau pentru a îmbunătăți mijloacele de existență ale populației în general; |
| --- | --- |

O.

întrucât în ultimele două decenii au avut loc în mod regulat alegeri în Mali, și întrucât, înainte de lovitura de stat, această țară era văzută ca o poveste de succes a democrației în Africa, chiar dacă economia țării nu a progresat suficient pentru a asigura un viitor mai bun tinerilor săi (dintre care mulți au fost, în schimb, forțați să migreze) sau pentru a îmbunătăți mijloacele de existență ale populației în general;

| P. | întrucât relansarea dezvoltării economice în Mali necesită un ajutor orientat cu precizie, axat pe nevoile reale ale țării; |
| --- | --- |

P.

întrucât relansarea dezvoltării economice în Mali necesită un ajutor orientat cu precizie, axat pe nevoile reale ale țării;

| Q. | întrucât criza din Mali este multidimensională și complexă, neputând fi redusă la un conflict etnic; întrucât sunt necesare, prin urmare, soluții cuprinzătoare și coerente, incluzând politici economice, sociale și de mediu care să urmărească îmbunătățirea nivelului de trai al populației, și întrucât, pentru a realiza acest lucru, este important să se înțeleagă greșelile din trecut, pe baza unei analize a factorilor interni și externi cărora se datorează eșecul dezvoltării economice din Mali; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza din Mali este multidimensională și complexă, neputând fi redusă la un conflict etnic; întrucât sunt necesare, prin urmare, soluții cuprinzătoare și coerente, incluzând politici economice, sociale și de mediu care să urmărească îmbunătățirea nivelului de trai al populației, și întrucât, pentru a realiza acest lucru, este important să se înțeleagă greșelile din trecut, pe baza unei analize a factorilor interni și externi cărora se datorează eșecul dezvoltării economice din Mali;

| R. | întrucât schimbarea neconstituțională a guvernului reprezintă un obstacol major în calea păcii, securității și a dezvoltării; întrucât articolul 25 din Carta africană, referitor la democrație, alegeri și guvernare, prevede că persoanele vinovate nu vor avea dreptul să participe la alegerile organizate pentru restaurarea ordinii democratice sau să dețină vreo poziție de responsabilitate în cadrul instituțiilor politice ale statului lor; |
| --- | --- |

R.

întrucât schimbarea neconstituțională a guvernului reprezintă un obstacol major în calea păcii, securității și a dezvoltării; întrucât articolul 25 din Carta africană, referitor la democrație, alegeri și guvernare, prevede că persoanele vinovate nu vor avea dreptul să participe la alegerile organizate pentru restaurarea ordinii democratice sau să dețină vreo poziție de responsabilitate în cadrul instituțiilor politice ale statului lor;

| S. | întrucât situația drepturilor omului din Mali s-a deteriorat în mod acut după începerea rebeliunii din nordul țării și lovitura militară din 22 martie 2012; |
| --- | --- |

S.

întrucât situația drepturilor omului din Mali s-a deteriorat în mod acut după începerea rebeliunii din nordul țării și lovitura militară din 22 martie 2012;

| T. | întrucât Mali se confruntă cu nevoi umanitare de o amploare extraordinară, un milion de oameni fiind dependenți de asistența alimentară, inclusiv 174 129 de refugiați în țările învecinate și 300 783 de persoane strămutate în interiorul țării; întrucât este necesară o strategie integrată de returnare pentru momentul în care condițiile din nord vor permite o întoarcere sigură, voluntară și demnă; |
| --- | --- |

T.

întrucât Mali se confruntă cu nevoi umanitare de o amploare extraordinară, un milion de oameni fiind dependenți de asistența alimentară, inclusiv 174 129 de refugiați în țările învecinate și 300 783 de persoane strămutate în interiorul țării; întrucât este necesară o strategie integrată de returnare pentru momentul în care condițiile din nord vor permite o întoarcere sigură, voluntară și demnă;

| U. | întrucât 750 000 de persoane au nevoie de ajutor alimentar imediat și 660 000 de copii sunt expuși riscului de malnutriție, dintre care 210 000 riscă malnutriție severă; întrucât accesul la serviciile sociale de bază este în continuare limitat, mai ales în nord; |
| --- | --- |

U.

întrucât 750 000 de persoane au nevoie de ajutor alimentar imediat și 660 000 de copii sunt expuși riscului de malnutriție, dintre care 210 000 riscă malnutriție severă; întrucât accesul la serviciile sociale de bază este în continuare limitat, mai ales în nord;

| V. | întrucât, la o reuniune a experților internaționali organizate de Unesco în februarie 2013, a fost adoptat un Plan de Acțiune pentru reabilitarea patrimoniului cultural și salvgardarea manuscriselor antice din Mali; |
| --- | --- |

V.

întrucât, la o reuniune a experților internaționali organizate de Unesco în februarie 2013, a fost adoptat un Plan de Acțiune pentru reabilitarea patrimoniului cultural și salvgardarea manuscriselor antice din Mali;

| W. | întrucât Uniunea Europeană acordă o importanță majoră respectării drepturilor omului; întrucât populația din nordul Mali trăiește în frică, iar drepturile omului sunt sistematic încălcate de către grupurile islamiste radicale, |
| --- | --- |

W.

întrucât Uniunea Europeană acordă o importanță majoră respectării drepturilor omului; întrucât populația din nordul Mali trăiește în frică, iar drepturile omului sunt sistematic încălcate de către grupurile islamiste radicale,

| X. | întrucât, la 15 mai 2013, a avut loc la Bruxelles o conferință a donatorilor la nivel înalt, intitulată „Împreună pentru un nou Mali”, la care au fost invitate delegații din 108 de țări, din care au făcut parte 13 șefi de stat și de guvern, numeroși miniștri ai afacerilor externe și înalți reprezentanți ai unor instituții regionale și internaționale, alături de reprezentanți ai autorităților locale și ai societății civile; întrucât donatorii s-au angajat să aloce 3,25 miliarde EUR pentru Mali în următorii doi ani, UE situându-se pe primele locuri, cu un angajament de 520 de milioane EUR; |
| --- | --- |

X.

întrucât, la 15 mai 2013, a avut loc la Bruxelles o conferință a donatorilor la nivel înalt, intitulată „Împreună pentru un nou Mali”, la care au fost invitate delegații din 108 de țări, din care au făcut parte 13 șefi de stat și de guvern, numeroși miniștri ai afacerilor externe și înalți reprezentanți ai unor instituții regionale și internaționale, alături de reprezentanți ai autorităților locale și ai societății civile; întrucât donatorii s-au angajat să aloce 3,25 miliarde EUR pentru Mali în următorii doi ani, UE situându-se pe primele locuri, cu un angajament de 520 de milioane EUR;

| Y. | întrucât UE va aloca colectiv 1,35 miliarde EUR în sprijinul Planului de redresare sustenabilă a Mali (PRED), dintre care 523,9 milioane EUR vor reprezenta contribuția Comisiei, inclusiv 12 milioane EUR ca ajutor umanitar pentru a satisface nevoile cele mai stringente; |
| --- | --- |

Y.

întrucât UE va aloca colectiv 1,35 miliarde EUR în sprijinul Planului de redresare sustenabilă a Mali (PRED), dintre care 523,9 milioane EUR vor reprezenta contribuția Comisiei, inclusiv 12 milioane EUR ca ajutor umanitar pentru a satisface nevoile cele mai stringente;

| Z. | întrucât situația din Kidal este în continuare neclară, amenințând să perturbe viitoarele alegeri prezidențiale, în pofida eforturilor de mediere ale Burkina Faso; |
| --- | --- |

Z.

întrucât situația din Kidal este în continuare neclară, amenințând să perturbe viitoarele alegeri prezidențiale, în pofida eforturilor de mediere ale Burkina Faso;

| 1. | își subliniază angajamentul față de suveranitatea, unitatea și integritatea teritorială a statului Mali; salută intervenția franceză în sprijinul acestor principii, ca un prim pas către reconstrucția și democratizarea Mali; solicită o puternică implicare a UE în acest proces; |
| --- | --- |

1.

își subliniază angajamentul față de suveranitatea, unitatea și integritatea teritorială a statului Mali; salută intervenția franceză în sprijinul acestor principii, ca un prim pas către reconstrucția și democratizarea Mali; solicită o puternică implicare a UE în acest proces;

| 2. | susține un proces politic sub conducere maliană, care să permită țării realizarea unei stabilități politice și a unei prosperități economice pe termen lung; subliniază importanța unui dialog incluziv la scară națională și a unui proces de reconciliere, căutându-se o reală soluție politică democratică la criza recurentă prin care trece țara; salută, în acest context, instituirea unei Comisii naționale pentru dialog și reconciliere, la 6 martie 2013, și își exprimă speranța că aceasta va fi rapid operațională; salută numirea unei femei și a unui tuareg ca vicepreședinți ai acestei comisii, ca semn al unui angajament pentru incluziune și pluralitate în procesul politic; |
| --- | --- |

2.

susține un proces politic sub conducere maliană, care să permită țării realizarea unei stabilități politice și a unei prosperități economice pe termen lung; subliniază importanța unui dialog incluziv la scară națională și a unui proces de reconciliere, căutându-se o reală soluție politică democratică la criza recurentă prin care trece țara; salută, în acest context, instituirea unei Comisii naționale pentru dialog și reconciliere, la 6 martie 2013, și își exprimă speranța că aceasta va fi rapid operațională; salută numirea unei femei și a unui tuareg ca vicepreședinți ai acestei comisii, ca semn al unui angajament pentru incluziune și pluralitate în procesul politic;

| 3. | este profund îngrijorat de situația din Kidal, unde tuaregii din MNLA încă refuză să predea controlul armatei maliene, frânând astfel procesul de reconstrucție; invită guvernul și MNLA să organizeze o discuție preliminară cu privire la participarea MNLA în cadrul Comisiei de dialog național și reconciliere; |
| --- | --- |

3.

este profund îngrijorat de situația din Kidal, unde tuaregii din MNLA încă refuză să predea controlul armatei maliene, frânând astfel procesul de reconstrucție; invită guvernul și MNLA să organizeze o discuție preliminară cu privire la participarea MNLA în cadrul Comisiei de dialog național și reconciliere;

| 4. | solicită punerea rapidă în aplicare a foii de parcurs, pentru a susține tranziția până la restabilirea ordinii constituționale și a statului de drept în țară, prin organizarea de alegeri democratice, libere, corecte și transparente în 2013; salută angajamentul din partea autorităților din Mali pentru organizarea alegerilor pe 28 iulie și 11 august 2013, precum și declarațiile liderilor guvernului de tranziție că nu se vor prezenta la alegeri; recunoaște provocările cu care organizarea alegerilor se confruntă, între care sarcini precum asigurarea securității în zonele de nord, eliberarea cărților de alegător biometrice și înregistrarea refugiaților pe listele electorale, și solicită UE și partenerilor săi internaționali să-și intensifice sprijinul pentru viitorul proces electoral; salută, în acest sens, intenția de a trimite o misiune UE de observare a alegerilor, așa cum a solicitat guvernul din Mali; |
| --- | --- |

4.

solicită punerea rapidă în aplicare a foii de parcurs, pentru a susține tranziția până la restabilirea ordinii constituționale și a statului de drept în țară, prin organizarea de alegeri democratice, libere, corecte și transparente în 2013; salută angajamentul din partea autorităților din Mali pentru organizarea alegerilor pe 28 iulie și 11 august 2013, precum și declarațiile liderilor guvernului de tranziție că nu se vor prezenta la alegeri; recunoaște provocările cu care organizarea alegerilor se confruntă, între care sarcini precum asigurarea securității în zonele de nord, eliberarea cărților de alegător biometrice și înregistrarea refugiaților pe listele electorale, și solicită UE și partenerilor săi internaționali să-și intensifice sprijinul pentru viitorul proces electoral; salută, în acest sens, intenția de a trimite o misiune UE de observare a alegerilor, așa cum a solicitat guvernul din Mali;

| 5. | reafirmă că alegerile prezidențiale și legislative reprezintă un prim pas spre o revenire la democrație, și că organizarea alegerilor este un element esențial în asigurarea credibilității și legitimității guvernelor viitoare; |
| --- | --- |

5.

reafirmă că alegerile prezidențiale și legislative reprezintă un prim pas spre o revenire la democrație, și că organizarea alegerilor este un element esențial în asigurarea credibilității și legitimității guvernelor viitoare;

| 6. | salută eforturile de mediere ale Președintelui Burkina Faso în cadrul negocierilor din Ouagadougou între guvernul malian și rebelii tuaregi; solicită încheierea rapidă a negocierilor și își reafirmă hotărârea de a sprijini restabilirea administrației statului pe întreg teritoriul Mali, precum și organizarea viitoarelor alegeri, inclusiv în regiunea Kidal și în taberele de refugiați; |
| --- | --- |

6.

salută eforturile de mediere ale Președintelui Burkina Faso în cadrul negocierilor din Ouagadougou între guvernul malian și rebelii tuaregi; solicită încheierea rapidă a negocierilor și își reafirmă hotărârea de a sprijini restabilirea administrației statului pe întreg teritoriul Mali, precum și organizarea viitoarelor alegeri, inclusiv în regiunea Kidal și în taberele de refugiați;

| 7. | insistă asupra faptului că soluțiile politice de reconstrucție a Mali trebuie însoțite de o strategie clară și sustenabilă privind dezvoltarea economică, ce ar aborda problema șomajului, pentru a îmbunătăți condițiile de viață ale populației și subliniază că trebuie reluată furnizarea serviciilor de bază, cum ar fi sănătatea, educația, apa și instalațiile sanitare, acest lucru fiind esențial pentru stabilitatea țării; consideră că reformele instituționale sunt necesare pentru a asigura stabilitatea politică și pentru a permite comunității maliene în ansamblu să se implice în construirea viitorul țării; subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării proceselor democratice și a responsabilității în întreaga țară pentru a putea obține rezultate mai bune în materie de dezvoltare; |
| --- | --- |

7.

insistă asupra faptului că soluțiile politice de reconstrucție a Mali trebuie însoțite de o strategie clară și sustenabilă privind dezvoltarea economică, ce ar aborda problema șomajului, pentru a îmbunătăți condițiile de viață ale populației și subliniază că trebuie reluată furnizarea serviciilor de bază, cum ar fi sănătatea, educația, apa și instalațiile sanitare, acest lucru fiind esențial pentru stabilitatea țării; consideră că reformele instituționale sunt necesare pentru a asigura stabilitatea politică și pentru a permite comunității maliene în ansamblu să se implice în construirea viitorul țării; subliniază, de asemenea, necesitatea consolidării proceselor democratice și a responsabilității în întreaga țară pentru a putea obține rezultate mai bune în materie de dezvoltare;

| 8. | salută Planul de redresare sustenabilă pentru 2013-2014, care face parte din Foaia de parcurs pentru tranziție din 29 ianuarie 2013 și din Cadrul strategic pentru creștere economică și reducere a sărăciei 2012-2017 din decembrie 2011 (CSCRS 2012-2017); |
| --- | --- |

8.

salută Planul de redresare sustenabilă pentru 2013-2014, care face parte din Foaia de parcurs pentru tranziție din 29 ianuarie 2013 și din Cadrul strategic pentru creștere economică și reducere a sărăciei 2012-2017 din decembrie 2011 (CSCRS 2012-2017);

| 9. | este convins că succesul Planului de redresare sustenabilă a Mali necesită luarea în considerare a dimensiunii regionale și subregionale, în special prin consolidarea bunei guvernări și a unei mai bune integrări economice, prin dezvoltarea infrastructurii economice, dezvoltarea resurselor umane în domeniul sănătății și educației și instituirea unui parteneriat pentru a mobiliza resursele și a monitoriza evoluțiile; |
| --- | --- |

9.

este convins că succesul Planului de redresare sustenabilă a Mali necesită luarea în considerare a dimensiunii regionale și subregionale, în special prin consolidarea bunei guvernări și a unei mai bune integrări economice, prin dezvoltarea infrastructurii economice, dezvoltarea resurselor umane în domeniul sănătății și educației și instituirea unui parteneriat pentru a mobiliza resursele și a monitoriza evoluțiile;

| 10. | invită guvernul din Mali să conlucreze cu organizațiile internaționale și ONG-urile din domeniu pentru a oferi populației un sprijin adecvat și coordonat; |
| --- | --- |

10.

invită guvernul din Mali să conlucreze cu organizațiile internaționale și ONG-urile din domeniu pentru a oferi populației un sprijin adecvat și coordonat;

| 11. | consideră că afruntarea provocărilor de dezvoltare din Mali necesită o finanțare adecvată și o coordonare mai bună, atât la nivelul UE, cât și cu ceilalți donatori internaționali; susține puternic o abordare adaptată, care să se concentreze pe nevoile țării și care să reflecte progresele realizate în privința implementării foii de parcurs și a restabilirii statului de drept; |
| --- | --- |

11.

consideră că afruntarea provocărilor de dezvoltare din Mali necesită o finanțare adecvată și o coordonare mai bună, atât la nivelul UE, cât și cu ceilalți donatori internaționali; susține puternic o abordare adaptată, care să se concentreze pe nevoile țării și care să reflecte progresele realizate în privința implementării foii de parcurs și a restabilirii statului de drept;

| 12. | solicită UE și partenerilor săi internaționali să ajute guvernele vest-africane în lupta lor împotriva traficului de droguri și a proliferării armelor; invită țările din regiune să plaseze în centrul politicii lor de dezvoltare o strategie de dezvoltare echilibrată și viabilă, să ofere servicii publice de bază pentru populație în general și să creeze oportunități de angajare, în special pentru tineri; |
| --- | --- |

12.

solicită UE și partenerilor săi internaționali să ajute guvernele vest-africane în lupta lor împotriva traficului de droguri și a proliferării armelor; invită țările din regiune să plaseze în centrul politicii lor de dezvoltare o strategie de dezvoltare echilibrată și viabilă, să ofere servicii publice de bază pentru populație în general și să creeze oportunități de angajare, în special pentru tineri;

| 13. | invită UE, ONU și toate statele să ofere sprijin logistic și tehnic pentru a ajuta cetățenii malieni să combată traficul de droguri și proliferarea armelor; invită toate țările din regiunea Sahel să-și coordoneze politicile de securitate, pentru a contura o reacție puternică de combatere a traficului; |
| --- | --- |

13.

invită UE, ONU și toate statele să ofere sprijin logistic și tehnic pentru a ajuta cetățenii malieni să combată traficul de droguri și proliferarea armelor; invită toate țările din regiunea Sahel să-și coordoneze politicile de securitate, pentru a contura o reacție puternică de combatere a traficului;

| 14. | subliniază că securitatea și dezvoltarea în regiunea Sahel se consolidează reciproc; salută intervenția inițială a Franței, întărită de MISMA (și, cu efecte din 1 iulie 2013, MINUSMA), pentru a opri agravarea destabilizării și pentru a contracara forțele extremiste; subliniază rolul complementar important al Misiunii UE de instruire (EUTM Mali) în acordarea unei asistențe decisive pentru consolidarea capacităților pe termen mai lung ale armatei maliene; reamintește că stabilitatea, securitatea și integritatea teritorială pe termen mai lung ale țării presupun nu numai înfrângerea extremiștilor radicali violenți și a celor implicați în traficul cu arme, droguri și persoane, ci și promovarea unor alternative la activitățile ilicite pentru persoanele sărăcite și pentru tineretul aflat în șomaj; |
| --- | --- |

14.

subliniază că securitatea și dezvoltarea în regiunea Sahel se consolidează reciproc; salută intervenția inițială a Franței, întărită de MISMA (și, cu efecte din 1 iulie 2013, MINUSMA), pentru a opri agravarea destabilizării și pentru a contracara forțele extremiste; subliniază rolul complementar important al Misiunii UE de instruire (EUTM Mali) în acordarea unei asistențe decisive pentru consolidarea capacităților pe termen mai lung ale armatei maliene; reamintește că stabilitatea, securitatea și integritatea teritorială pe termen mai lung ale țării presupun nu numai înfrângerea extremiștilor radicali violenți și a celor implicați în traficul cu arme, droguri și persoane, ci și promovarea unor alternative la activitățile ilicite pentru persoanele sărăcite și pentru tineretul aflat în șomaj;

| 15. | subliniază necesitatea găsirii unei soluții regionale, bazată pe un acord regional susținut de o conferință a țărilor din această subregiune, în special Algeria și Mauritania; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea găsirii unei soluții regionale, bazată pe un acord regional susținut de o conferință a țărilor din această subregiune, în special Algeria și Mauritania;

| 16. | solicită intensificarea reformei forțelor armate maliene și serviciilor de securitate în accepțiune extinsă, sub control democratic și civil, pentru a garanta stabilitatea și a crea încredere în misiunea sectorului securității de a contribui la o pace și la o democrație durabile în țară; |
| --- | --- |

16.

solicită intensificarea reformei forțelor armate maliene și serviciilor de securitate în accepțiune extinsă, sub control democratic și civil, pentru a garanta stabilitatea și a crea încredere în misiunea sectorului securității de a contribui la o pace și la o democrație durabile în țară;

| 17. | solicită guvernului malian să acorde o atenție specială promovării drepturilor omului pe întreg teritoriul Mali și să deschidă urmărirea împotriva tuturor persoanelor care au comis încălcări grave ale drepturilor omului, indiferent dacă aparțin grupurilor islamiste radicale sau armatei maliene; |
| --- | --- |

17.

solicită guvernului malian să acorde o atenție specială promovării drepturilor omului pe întreg teritoriul Mali și să deschidă urmărirea împotriva tuturor persoanelor care au comis încălcări grave ale drepturilor omului, indiferent dacă aparțin grupurilor islamiste radicale sau armatei maliene;

| 18. | își exprimă aprecierea pentru eforturile țărilor africane care au contribuit la MISMA și salută desfășurarea acesteia în Mali; salută, de asemenea, adoptarea Rezoluției Consiliului de Securitate al ONU 2100 (2013) de instituire a Misiunii multidimensionale integrate de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite în Mali (MINUSMA), o operațiune cu un mandat solid pentru stabilizarea țării, susținerea punerii în practică a foii de parcurs pentru tranziție, protecția civililor, promovarea și protecția drepturilor omului, precum și pentru susținerea asistenței umanitare, a conservării patrimoniului cultural și național și a justiției internaționale; își exprimă speranța că MINUSMA va fi total operațională în curând și că situația securității va permite desfășurarea acesteia la 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

18.

își exprimă aprecierea pentru eforturile țărilor africane care au contribuit la MISMA și salută desfășurarea acesteia în Mali; salută, de asemenea, adoptarea Rezoluției Consiliului de Securitate al ONU 2100 (2013) de instituire a Misiunii multidimensionale integrate de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite în Mali (MINUSMA), o operațiune cu un mandat solid pentru stabilizarea țării, susținerea punerii în practică a foii de parcurs pentru tranziție, protecția civililor, promovarea și protecția drepturilor omului, precum și pentru susținerea asistenței umanitare, a conservării patrimoniului cultural și național și a justiției internaționale; își exprimă speranța că MINUSMA va fi total operațională în curând și că situația securității va permite desfășurarea acesteia la 1 iulie 2013;

| 19. | salută lansarea EUTM Mali la 18 februarie 2013 și mandatul acesteia de a sprijini reforma forțelor armate maliene sub control democratic și civil; reamintește necesitatea stringentă de a sprijini guvernul malian pentru ca acesta să poată asigura integritatea teritorială a țării pe termen mai lung, ceea ce presupune existența unor mijloace de contracarare a amenințărilor asimetrice majore, reprezentate de grupurile islamiste radicale, precum și de cei implicați în traficul cu persoane, bunuri și arme; consideră că UE ar trebui să ia în considerare includerea în programele de formare a forțelor armate maliene module privind bunele practici, drepturile omului și combaterea corupției; |
| --- | --- |

19.

salută lansarea EUTM Mali la 18 februarie 2013 și mandatul acesteia de a sprijini reforma forțelor armate maliene sub control democratic și civil; reamintește necesitatea stringentă de a sprijini guvernul malian pentru ca acesta să poată asigura integritatea teritorială a țării pe termen mai lung, ceea ce presupune existența unor mijloace de contracarare a amenințărilor asimetrice majore, reprezentate de grupurile islamiste radicale, precum și de cei implicați în traficul cu persoane, bunuri și arme; consideră că UE ar trebui să ia în considerare includerea în programele de formare a forțelor armate maliene module privind bunele practici, drepturile omului și combaterea corupției;

| 20. | ia act de activitatea complementară a EUCAP Sahel Niger, care oferă instruire pentru consolidarea sectorul securității în țările vecine și care se coordonează cu EUTM Mali printr-un ofițer de legătură în Bamako; invită VP/ÎR să stabilească o serie de modalități de acordare a unui sprijin similar pentru reforma sectorului de securitate în accepțiune extinsă din Mali (incluzând poliția, garda națională, jandarmeria și sectorul justiției), printre altele prin evaluarea posibilității de a realiza acest lucru printr-o extindere a mandatului EUTM Mali sau al EUCAP Sahel Niger, ori prin crearea unei noi misiuni PSAC, dedicate reformei mai largi a sectorului securității civile; |
| --- | --- |

20.

ia act de activitatea complementară a EUCAP Sahel Niger, care oferă instruire pentru consolidarea sectorul securității în țările vecine și care se coordonează cu EUTM Mali printr-un ofițer de legătură în Bamako; invită VP/ÎR să stabilească o serie de modalități de acordare a unui sprijin similar pentru reforma sectorului de securitate în accepțiune extinsă din Mali (incluzând poliția, garda națională, jandarmeria și sectorul justiției), printre altele prin evaluarea posibilității de a realiza acest lucru printr-o extindere a mandatului EUTM Mali sau al EUCAP Sahel Niger, ori prin crearea unei noi misiuni PSAC, dedicate reformei mai largi a sectorului securității civile;

| 21. | condamnă încălcările drepturilor omului și solicită tragerea la răspundere a autorilor; salută decizia Curții Penale Internaționale (CPI) de a deschide o anchetă și îndeamnă autoritățile maliene să coopereze cu CPI; salută desfășurarea primilor observatorii pentru drepturile omului în Mali, în conformitate cu deciziile Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane și ale Ecowas; subliniază că reconstrucția politică și credibilitatea acesteia depinde și de crearea unor mecanisme judiciare de tranziție; |
| --- | --- |

21.

condamnă încălcările drepturilor omului și solicită tragerea la răspundere a autorilor; salută decizia Curții Penale Internaționale (CPI) de a deschide o anchetă și îndeamnă autoritățile maliene să coopereze cu CPI; salută desfășurarea primilor observatorii pentru drepturile omului în Mali, în conformitate cu deciziile Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane și ale Ecowas; subliniază că reconstrucția politică și credibilitatea acesteia depinde și de crearea unor mecanisme judiciare de tranziție;

| 22. | solicită acordarea continuă de ajutor umanitar populațiilor în suferință și luarea de măsuri pentru a garanta întoarcerea liberă și voluntară a refugiaților; subliniază necesitatea menținerii unei distincții clare între agendele umanitare și cele politice/de securitate, pentru a asigura imparțialitatea acțiunii umanitare, siguranța lucrătorilor umanitari și accesul la ajutor al celor care au nevoie; |
| --- | --- |

22.

solicită acordarea continuă de ajutor umanitar populațiilor în suferință și luarea de măsuri pentru a garanta întoarcerea liberă și voluntară a refugiaților; subliniază necesitatea menținerii unei distincții clare între agendele umanitare și cele politice/de securitate, pentru a asigura imparțialitatea acțiunii umanitare, siguranța lucrătorilor umanitari și accesul la ajutor al celor care au nevoie;

| 23. | invită toate forțele de securitate din Mali să securizeze țara, pentru a permite accesul ajutoarelor umanitare la întreaga populație; |
| --- | --- |

23.

invită toate forțele de securitate din Mali să securizeze țara, pentru a permite accesul ajutoarelor umanitare la întreaga populație;

| 24. | își reiterează condamnarea jefuirii și a distrugerii siturilor care aparțin patrimoniului cultural; salută măsurile recente luate de Unesco pentru a reabilita patrimoniul cultural al Mali; |
| --- | --- |

24.

își reiterează condamnarea jefuirii și a distrugerii siturilor care aparțin patrimoniului cultural; salută măsurile recente luate de Unesco pentru a reabilita patrimoniul cultural al Mali;

| 25. | consideră că, având în vedere criza din Mali, UE ar trebui să efectueze o serie de ajustări necesare la Strategia europeană pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel; subliniază necesitatea unei mai bune integrări între pilonul dezvoltării și cel al securității în această strategie, precum și pentru o mai bună coordonare a instrumentelor sale politice; subliniază necesitatea îmbunătățirii sistemelor UE de alertă rapidă, pentru a putea realiza dimensiunea preventivă a strategiei; |
| --- | --- |

25.

consideră că, având în vedere criza din Mali, UE ar trebui să efectueze o serie de ajustări necesare la Strategia europeană pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel; subliniază necesitatea unei mai bune integrări între pilonul dezvoltării și cel al securității în această strategie, precum și pentru o mai bună coordonare a instrumentelor sale politice; subliniază necesitatea îmbunătățirii sistemelor UE de alertă rapidă, pentru a putea realiza dimensiunea preventivă a strategiei;

| 26. | salută rezultatele și concluziile pozitive ale conferinței la nivel înalt a donatorilor „Împreună pentru un nou Mali”, organizată de UE și Franța împreună cu Mali, care a avut loc la Bruxelles, la 15 mai 2013, pentru susținerea Planului pentru o redresare sustenabilă a Mali; solicită UE și tuturor partenerilor săi internaționali să își pună în aplicare rapid angajamentele reciproce, printr-o serie de acțiuni eficiente și coordonate care să vină în continuarea conferinței; subliniază, în acest context, importanța inițierii unei reforme globale a guvernării în Mali, a stabilirii unei noi politici de descentralizare și a creării condițiilor pentru o dezvoltare economică și socială sustenabilă în Mali; |
| --- | --- |

26.

salută rezultatele și concluziile pozitive ale conferinței la nivel înalt a donatorilor „Împreună pentru un nou Mali”, organizată de UE și Franța împreună cu Mali, care a avut loc la Bruxelles, la 15 mai 2013, pentru susținerea Planului pentru o redresare sustenabilă a Mali; solicită UE și tuturor partenerilor săi internaționali să își pună în aplicare rapid angajamentele reciproce, printr-o serie de acțiuni eficiente și coordonate care să vină în continuarea conferinței; subliniază, în acest context, importanța inițierii unei reforme globale a guvernării în Mali, a stabilirii unei noi politici de descentralizare și a creării condițiilor pentru o dezvoltare economică și socială sustenabilă în Mali;

| 27. | subliniază necesitatea unei cooperări regionale mai strânse și consideră că UE ar trebui să-și folosească influența politică și pârghiile financiare pentru a-și încuraja partenerii din regiune să-și armonizeze inițiativele politice, diplomatice și militare, adesea fragmentate, în vederea unei contracarări mai eficiente a provocărilor multidimensionale cu care se confruntă regiunea Sahel; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea unei cooperări regionale mai strânse și consideră că UE ar trebui să-și folosească influența politică și pârghiile financiare pentru a-și încuraja partenerii din regiune să-și armonizeze inițiativele politice, diplomatice și militare, adesea fragmentate, în vederea unei contracarări mai eficiente a provocărilor multidimensionale cu care se confruntă regiunea Sahel;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Adunării Naționale din Mali, Uniunii Africane, Ecowas, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Consiliului ONU pentru drepturile omului și organizațiilor educaționale, științifice și culturale ale ONU. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Adunării Naționale din Mali, Uniunii Africane, Ecowas, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Consiliului ONU pentru drepturile omului și organizațiilor educaționale, științifice și culturale ale ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0141.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0263.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/133 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/133

---

P7_TA(2013)0282

Acordul de parteneriat și cooperare cu Afganistanul

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la negocierile privind un acord de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea (2013/2665(RSP))

(2016/C 065/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare privind Afganistanul, în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la „O nouă strategie pentru Afganistan” (1), Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la controlul bugetar al asistenței financiare acordate de UE Afganistanului (2) și Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la situația femeilor în Afganistan și Pakistan (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare privind Afganistanul, în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la „O nouă strategie pentru Afganistan” (1), Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la controlul bugetar al asistenței financiare acordate de UE Afganistanului (2) și Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la situația femeilor în Afganistan și Pakistan (3),

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind Afganistanul, inclusiv Rezoluția 2096 din martie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind Afganistanul, inclusiv Rezoluția 2096 din martie 2013,

| — | având în vedere concluziile Conferințelor Internaționale privind Afganistanul din 2011 și 2012, inclusiv cele care au avut loc la Bonn în decembrie 2011, la Chicago în mai 2012, la Kabul în iunie 2012 și la Tokyo în iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferințelor Internaționale privind Afganistanul din 2011 și 2012, inclusiv cele care au avut loc la Bonn în decembrie 2011, la Chicago în mai 2012, la Kabul în iunie 2012 și la Tokyo în iulie 2012,

| — | având în vedere declarația Delegației UE în Afganistan, emisă în data de 19 noiembrie 2012 cu acordul șefilor de misiune ai UE în Afganistan, referitoare la executarea persoanelor condamnate la moarte, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Delegației UE în Afganistan, emisă în data de 19 noiembrie 2012 cu acordul șefilor de misiune ai UE în Afganistan, referitoare la executarea persoanelor condamnate la moarte,

| — | având în vedere decizia miniștrilor Afacerilor externe din UE din 27 mai 2013, de a extinde misiunea de poliție a UE în Afganistan (EUPOL) până la 31 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia miniștrilor Afacerilor externe din UE din 27 mai 2013, de a extinde misiunea de poliție a UE în Afganistan (EUPOL) până la 31 decembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE sprijină reconstrucția și dezvoltarea Afganistanului începând din 2002 și continuă să își demonstreze angajamentul față de tranziția pașnică în Afganistan, precum și pentru dezvoltarea integratoare și sustenabilă a țării și pentru stabilitatea și securitatea întregii regiuni; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE sprijină reconstrucția și dezvoltarea Afganistanului începând din 2002 și continuă să își demonstreze angajamentul față de tranziția pașnică în Afganistan, precum și pentru dezvoltarea integratoare și sustenabilă a țării și pentru stabilitatea și securitatea întregii regiuni;

| B. | întrucât asistența acordată de UE între 2011 și 2013 s-a concentrat asupra unor sectoare-cheie ale administrației (inclusiv poliția), asupra agriculturii, dezvoltării rurale, sistemului de sănătate și protecției sociale; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența acordată de UE între 2011 și 2013 s-a concentrat asupra unor sectoare-cheie ale administrației (inclusiv poliția), asupra agriculturii, dezvoltării rurale, sistemului de sănătate și protecției sociale;

| C. | întrucât UE și Afganistanul se află pe punctul de a încheia negocierile privind un acord de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea (CAPD), care va permite relansarea cooperării UE-Afganistan la un nivel nou și cuprinzător și va crea un nou cadru legal pentru aceasta; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și Afganistanul se află pe punctul de a încheia negocierile privind un acord de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea (CAPD), care va permite relansarea cooperării UE-Afganistan la un nivel nou și cuprinzător și va crea un nou cadru legal pentru aceasta;

| D. | întrucât Parlamentul European a solicitat lansarea unui plan de acțiune pe o perioadă de cinci ani pentru eliminarea culturilor de mac destinat producerii de opiu prin stimularea unei dezvoltări alternative în Afganistan; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul European a solicitat lansarea unui plan de acțiune pe o perioadă de cinci ani pentru eliminarea culturilor de mac destinat producerii de opiu prin stimularea unei dezvoltări alternative în Afganistan;

| E. | întrucât UE participă la instruirea forțelor de poliție și la consolidarea capacităților în Afganistan și întrucât, începând din 2007, misiunea EUPOL sprijină o forță de poliție civilă sustenabilă și eficace care va contribui la instituirea unui sistem de justiție penală sub conducere afgană, |
| --- | --- |

E.

întrucât UE participă la instruirea forțelor de poliție și la consolidarea capacităților în Afganistan și întrucât, începând din 2007, misiunea EUPOL sprijină o forță de poliție civilă sustenabilă și eficace care va contribui la instituirea unui sistem de justiție penală sub conducere afgană,

| F. | întrucât, potrivit Biroului Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate, numărul de cetățeni afgani dependenți de droguri se află într-o creștere continuă, tendință ce va avea repercusiuni sociale majore asupra populației; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit Biroului Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate, numărul de cetățeni afgani dependenți de droguri se află într-o creștere continuă, tendință ce va avea repercusiuni sociale majore asupra populației;

| G. | întrucât, în ciuda rolului activ jucat de UE în sprijinirea măsurilor antidrog, rezultatele semnificative sunt foarte limitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ciuda rolului activ jucat de UE în sprijinirea măsurilor antidrog, rezultatele semnificative sunt foarte limitate;

| H. | întrucât lipsa coordonării între donatorii care acordă ajutoare Afganistanului și guvernul acestei țări subminează eficacitatea contribuțiilor UE în beneficiul Afganistanului; |
| --- | --- |

H.

întrucât lipsa coordonării între donatorii care acordă ajutoare Afganistanului și guvernul acestei țări subminează eficacitatea contribuțiilor UE în beneficiul Afganistanului;

| I. | întrucât, în urma adoptării Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European are un rol-cheie de jucat în ceea ce privește acordarea aprobării necesare pentru încheierea de noi acorduri de cooperare, |
| --- | --- |

I.

întrucât, în urma adoptării Tratatului de la Lisabona, Parlamentul European are un rol-cheie de jucat în ceea ce privește acordarea aprobării necesare pentru încheierea de noi acorduri de cooperare,

| 1. | reiterează sprijinul său continuu pentru edificarea unui stat afgan care să dispună de instituții democratice mai puternice, capabile de a asigura suveranitatea națională, unitatea statală, integritatea teritorială și prosperitatea poporului afgan; reafirmă faptul că viitorul pașnic al Afganistanului depinde de edificarea unui stat stabil, sigur și sustenabil din punct de vedere economic, în care nu există terorism și narcotice și care este întemeiat pe statul de drept, pe instituții democratice consolidate, pe respectul pentru separarea puterilor și un parlament puternic, precum și pe garantarea drepturilor fundamentale; apreciază, în acest context, importantele contribuții aduse de cooperarea pentru dezvoltare cu UE și de către misiunea EUPOL Afganistan, fiind salutată extinderea acesteia; |
| --- | --- |

1.

reiterează sprijinul său continuu pentru edificarea unui stat afgan care să dispună de instituții democratice mai puternice, capabile de a asigura suveranitatea națională, unitatea statală, integritatea teritorială și prosperitatea poporului afgan; reafirmă faptul că viitorul pașnic al Afganistanului depinde de edificarea unui stat stabil, sigur și sustenabil din punct de vedere economic, în care nu există terorism și narcotice și care este întemeiat pe statul de drept, pe instituții democratice consolidate, pe respectul pentru separarea puterilor și un parlament puternic, precum și pe garantarea drepturilor fundamentale; apreciază, în acest context, importantele contribuții aduse de cooperarea pentru dezvoltare cu UE și de către misiunea EUPOL Afganistan, fiind salutată extinderea acesteia;

| 2. | salută eforturile depuse și progresul realizat în ultimul deceniu; își reiterează, totuși, preocuparea în legătură cu situația în domeniul securității și cu violențele continue din Afganistan, care reprezintă o amenințare pentru populația locală, inclusiv pentru femei, copii, pentru forțele de securitate naționale și pentru personalul internațional civil și militar; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile depuse și progresul realizat în ultimul deceniu; își reiterează, totuși, preocuparea în legătură cu situația în domeniul securității și cu violențele continue din Afganistan, care reprezintă o amenințare pentru populația locală, inclusiv pentru femei, copii, pentru forțele de securitate naționale și pentru personalul internațional civil și militar;

| 3. | solicită guvernului afgan să se pregătească să își asume pe deplin responsabilitățile ce îi revin pentru propria securitate după retragerea forțelor internaționale; invită UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru a sprijini procesul de consolidare a capacităților militare și civile desfășurat de guvernul afgan și de forțele naționale de securitate, cu scopul de a institui un climat de stabilitate și securitate ca un fundament esențial al dezvoltării socio-economice, evitând crearea unui vid de putere odată ce țara își va asuma responsabilitatea deplină pentru securitatea sa după 2014; subliniază riscul ca retragerea forțelor internaționale în 2014 să creeze un vid economic; |
| --- | --- |

3.

solicită guvernului afgan să se pregătească să își asume pe deplin responsabilitățile ce îi revin pentru propria securitate după retragerea forțelor internaționale; invită UE și statele sale membre să își intensifice eforturile pentru a sprijini procesul de consolidare a capacităților militare și civile desfășurat de guvernul afgan și de forțele naționale de securitate, cu scopul de a institui un climat de stabilitate și securitate ca un fundament esențial al dezvoltării socio-economice, evitând crearea unui vid de putere odată ce țara își va asuma responsabilitatea deplină pentru securitatea sa după 2014; subliniază riscul ca retragerea forțelor internaționale în 2014 să creeze un vid economic;

| 4. | sprijină negocierile referitoare la un acord de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea și subliniază că acest acord ar trebui să conducă la o abordare mai strategică și la asigurarea sprijinului pentru autoritățile afgane atât pe durata retragerii forțelor internaționale, cât și după această retragere; |
| --- | --- |

4.

sprijină negocierile referitoare la un acord de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea și subliniază că acest acord ar trebui să conducă la o abordare mai strategică și la asigurarea sprijinului pentru autoritățile afgane atât pe durata retragerii forțelor internaționale, cât și după această retragere;

| 5. | subliniază că este important ca acest nou acord să cuprindă o strategie cuprinzătoare și sustenabilă pentru a aborda provocările interconectate din domeniile securității, economiei, guvernării și dezvoltării în Afganistan; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este important ca acest nou acord să cuprindă o strategie cuprinzătoare și sustenabilă pentru a aborda provocările interconectate din domeniile securității, economiei, guvernării și dezvoltării în Afganistan;

| 6. | invită autoritățile afgane să comute toate pedepsele cu moartea și să introducă un moratoriu asupra execuțiilor în vederea abolirii permanente a pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

6.

invită autoritățile afgane să comute toate pedepsele cu moartea și să introducă un moratoriu asupra execuțiilor în vederea abolirii permanente a pedepsei cu moartea;

| 7. | consideră regretabilă lipsa impulsului politic pentru încheierea negocierilor ACPD; solicită, prin urmare, Serviciului european pentru acțiunea externă (SEAE) și guvernului afgan să le încheie rapid; |
| --- | --- |

7.

consideră regretabilă lipsa impulsului politic pentru încheierea negocierilor ACPD; solicită, prin urmare, Serviciului european pentru acțiunea externă (SEAE) și guvernului afgan să le încheie rapid;

| 8. | invită UE ca, în cadrul noului acord, să-și continue eforturile de sprijinire a valorilor democratice, a statului de drept, a unui sistem de guvernare fiabil (incluzând combaterea corupției), a unui sistem judiciar independent, a drepturilor omului și a creării unei societăți civile veritabile; |
| --- | --- |

8.

invită UE ca, în cadrul noului acord, să-și continue eforturile de sprijinire a valorilor democratice, a statului de drept, a unui sistem de guvernare fiabil (incluzând combaterea corupției), a unui sistem judiciar independent, a drepturilor omului și a creării unei societăți civile veritabile;

| 9. | regretă faptul că, în ciuda obligației SEAE de a informa Parlamentul cu privire la toate stadiile negocierilor, Parlamentul nu a fost informat în mod adecvat; reamintește noile sale prerogative în domeniul afacerilor externe, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul de la Lisabona, și solicită ca SEAE și Consiliul să coopereze sub toate aspectele cu privire la acest domeniu de importanță majoră; |
| --- | --- |

9.

regretă faptul că, în ciuda obligației SEAE de a informa Parlamentul cu privire la toate stadiile negocierilor, Parlamentul nu a fost informat în mod adecvat; reamintește noile sale prerogative în domeniul afacerilor externe, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul de la Lisabona, și solicită ca SEAE și Consiliul să coopereze sub toate aspectele cu privire la acest domeniu de importanță majoră;

| 10. | subliniază necesitatea continuării dezvoltării socio-economice și a diversificării economice; accentuează, în acest sens, potențialul impulsionării creșterii economice prin exploatarea resurselor energetice și prin punerea unui accent mai puternic pe industria extractivă; subliniază, cu toate acestea, necesitatea ca industria extractivă să funcționeze în mod transparent, precum și necesitatea aplicării standardelor stabilite de Inițiativa internațională pentru transparență în industriile extractive; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea continuării dezvoltării socio-economice și a diversificării economice; accentuează, în acest sens, potențialul impulsionării creșterii economice prin exploatarea resurselor energetice și prin punerea unui accent mai puternic pe industria extractivă; subliniază, cu toate acestea, necesitatea ca industria extractivă să funcționeze în mod transparent, precum și necesitatea aplicării standardelor stabilite de Inițiativa internațională pentru transparență în industriile extractive;

| 11. | constată că, în ciuda anumitor progrese înregistrate în ultimul deceniu în domeniul egalității de gen și al drepturilor fundamentale, femeile din Afganistan constituie în continuare cel mai vulnerabil segment al societății și continuă să fie obiectul amenințărilor, intimidării și violenței și să sufere din cauza unor legi discriminatorii; subliniază necesitatea – din punct de vedere juridic, dar și practic – de a integra femeile pe deplin în cadrul societății, de a asigura participarea lor deplină și de a face posibilă emanciparea reală a femeilor; condamnă cu fermitate faptul că numeroase femei sunt victime ale amenințărilor și violențelor continue și că, în ultimii ani, femei care ocupau un loc important în viața publică afgană au fost ucise sau au făcut obiectul unor tentative de omor, însă, cu toate acestea, autorii nu au fost deferiți justiției; |
| --- | --- |

11.

constată că, în ciuda anumitor progrese înregistrate în ultimul deceniu în domeniul egalității de gen și al drepturilor fundamentale, femeile din Afganistan constituie în continuare cel mai vulnerabil segment al societății și continuă să fie obiectul amenințărilor, intimidării și violenței și să sufere din cauza unor legi discriminatorii; subliniază necesitatea – din punct de vedere juridic, dar și practic – de a integra femeile pe deplin în cadrul societății, de a asigura participarea lor deplină și de a face posibilă emanciparea reală a femeilor; condamnă cu fermitate faptul că numeroase femei sunt victime ale amenințărilor și violențelor continue și că, în ultimii ani, femei care ocupau un loc important în viața publică afgană au fost ucise sau au făcut obiectul unor tentative de omor, însă, cu toate acestea, autorii nu au fost deferiți justiției;

| 12. | subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea infrastructurii în numeroase sectoare, inclusiv a școlilor, spitalelor, transportului, rețelelor energetice, agriculturii și emancipării femeilor în Afganistan, conform ajutorului UE pentru dezvoltare acordat înainte de intervenția din 2001; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea infrastructurii în numeroase sectoare, inclusiv a școlilor, spitalelor, transportului, rețelelor energetice, agriculturii și emancipării femeilor în Afganistan, conform ajutorului UE pentru dezvoltare acordat înainte de intervenția din 2001;

| 13. | regretă faptul că inițiativa antidrog a UE nu a obținut rezultate satisfăcătoare până în prezent; evidențiază faptul că producția și traficul de droguri sprijină grupurile de „insurgenți” și alimentează corupția la diferite niveluri; subliniază că accentul principal al măsurii de combatere a drogurilor ar trebui pus pe sprijinirea unor surse alternative de venituri pentru fermieri; evidențiază, în acest sens, necesitatea unei strategii mai largi în ce privește dezvoltarea rurală sustenabilă și gestionarea apei; |
| --- | --- |

13.

regretă faptul că inițiativa antidrog a UE nu a obținut rezultate satisfăcătoare până în prezent; evidențiază faptul că producția și traficul de droguri sprijină grupurile de „insurgenți” și alimentează corupția la diferite niveluri; subliniază că accentul principal al măsurii de combatere a drogurilor ar trebui pus pe sprijinirea unor surse alternative de venituri pentru fermieri; evidențiază, în acest sens, necesitatea unei strategii mai largi în ce privește dezvoltarea rurală sustenabilă și gestionarea apei;

| 14. | reamintește că peste 90 % din heroina care se găsește în Europa provine din Afganistan, iar costurile pentru sănătatea publică în țările europene se ridică la miliarde de dolari; remarcă, pe de altă parte, că producția de opiu constituie o problemă cheie pe plan social, economic și al securității; regretă faptul că în 2011 producția de opiu a crescut cu 61 % față de 2010, ajungând să reprezinte 9 % din PIB-ul Afganistanului în anul 2011; |
| --- | --- |

14.

reamintește că peste 90 % din heroina care se găsește în Europa provine din Afganistan, iar costurile pentru sănătatea publică în țările europene se ridică la miliarde de dolari; remarcă, pe de altă parte, că producția de opiu constituie o problemă cheie pe plan social, economic și al securității; regretă faptul că în 2011 producția de opiu a crescut cu 61 % față de 2010, ajungând să reprezinte 9 % din PIB-ul Afganistanului în anul 2011;

| 15. | constată că, între anii 2009 și 2011, SUA și comunitatea internațională au cheltuit 1,1 miliarde USD pentru măsurile antidrog, fără a obține un impact semnificativ asupra producției și traficului; reamintește că Parlamentul a solicitat, în repetate rânduri, instituirea unui plan de acțiune pe o perioadă de cinci ani pentru eradicarea opiului, cu termene și criterii de evaluare specifice, care să fie pus în aplicare prin intermediul unui birou dedicat acestui scop, dotat cu buget și personal propriu și având la bază cooperarea dintre UE, SUA și Federația Rusă, aceasta din urmă fiind principala victimă a traficului cu heroină provenind din Afganistan, precum și cea mai mare piață a opiului din lume; |
| --- | --- |

15.

constată că, între anii 2009 și 2011, SUA și comunitatea internațională au cheltuit 1,1 miliarde USD pentru măsurile antidrog, fără a obține un impact semnificativ asupra producției și traficului; reamintește că Parlamentul a solicitat, în repetate rânduri, instituirea unui plan de acțiune pe o perioadă de cinci ani pentru eradicarea opiului, cu termene și criterii de evaluare specifice, care să fie pus în aplicare prin intermediul unui birou dedicat acestui scop, dotat cu buget și personal propriu și având la bază cooperarea dintre UE, SUA și Federația Rusă, aceasta din urmă fiind principala victimă a traficului cu heroină provenind din Afganistan, precum și cea mai mare piață a opiului din lume;

| 16. | reamintește că, între anul 2002 și sfârșitul anului 2011, UE a angajat o sumă totală de aproximativ 2,5 miliarde EUR sub formă de asistență pentru Afganistan, inclusiv 493 milioane EUR pentru asistența umanitară; regretă faptul că, în ciuda afluxului considerabil de asistență externă, impactul obținut a fost limitat; invită Curtea de Conturi Europeană să redacteze un raport special privind eficacitatea asistenței acordate de UE Afganistanului în ultimul deceniu, similar celui privind misiunea EULEX în Kosovo; |
| --- | --- |

16.

reamintește că, între anul 2002 și sfârșitul anului 2011, UE a angajat o sumă totală de aproximativ 2,5 miliarde EUR sub formă de asistență pentru Afganistan, inclusiv 493 milioane EUR pentru asistența umanitară; regretă faptul că, în ciuda afluxului considerabil de asistență externă, impactul obținut a fost limitat; invită Curtea de Conturi Europeană să redacteze un raport special privind eficacitatea asistenței acordate de UE Afganistanului în ultimul deceniu, similar celui privind misiunea EULEX în Kosovo;

| 17. | își exprimă cea mai profundă îngrijorare cu privire la ineficiența ajutorului financiar internațional și a structurilor guvernamentale afgane, precum și cu privire la lipsa de transparență și mecanismul limitat de responsabilizare a donatorilor; |
| --- | --- |

17.

își exprimă cea mai profundă îngrijorare cu privire la ineficiența ajutorului financiar internațional și a structurilor guvernamentale afgane, precum și cu privire la lipsa de transparență și mecanismul limitat de responsabilizare a donatorilor;

| 18. | regretă faptul că o proporție semnificativă a sumelor alocate ca ajutor european și internațional se pierde de-a lungul lanțului de distribuție și atrage atenția asupra faptului că acest lucru se întâmplă în principal sub patru forme: risipa, costurile intermediare și de securitate excesive, suprafacturarea și corupția; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că o proporție semnificativă a sumelor alocate ca ajutor european și internațional se pierde de-a lungul lanțului de distribuție și atrage atenția asupra faptului că acest lucru se întâmplă în principal sub patru forme: risipa, costurile intermediare și de securitate excesive, suprafacturarea și corupția;

| 19. | reiterează faptul că este esențial să se coordoneze asistența UE pe baza unei abordări comune care să implice state membre și actori internaționali, în cadrul unei strategii comune; salută consensul strategic dintre guvernul Afganistanului și comunitatea internațională cu privire la un parteneriat reînnoit și durabil pentru următorul deceniu, după cum se menționează în concluziile Conferinței de la Tokyo privind Afganistanul și Cadrul de la Tokyo privind responsabilitatea reciprocă; |
| --- | --- |

19.

reiterează faptul că este esențial să se coordoneze asistența UE pe baza unei abordări comune care să implice state membre și actori internaționali, în cadrul unei strategii comune; salută consensul strategic dintre guvernul Afganistanului și comunitatea internațională cu privire la un parteneriat reînnoit și durabil pentru următorul deceniu, după cum se menționează în concluziile Conferinței de la Tokyo privind Afganistanul și Cadrul de la Tokyo privind responsabilitatea reciprocă;

| 20. | subliniază importanța unei abordări cuprinzătoare și integratoare, inițiată și condusă de afgani, pentru reconcilierea în Afganistan, care să-i vizeze pe toți cei ce renunță la violență, respectă Constituția – inclusiv prevederile acesteia privind drepturile omului, în special cele referitoare la drepturile femeilor – și sunt dispuși să se alăture în construirea unui Afganistan pașnic; subliniază că la procesul de pace ar trebui să participe opoziția politică, societatea civilă în general, și în special femeile, și că acesta ar trebui să fie cât mai integrator cu putință; solicită ca rolul Înaltului consiliu pentru pace în acest domeniu să fie întărit și axat mai îndeaproape asupra procesului de pace existent; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța unei abordări cuprinzătoare și integratoare, inițiată și condusă de afgani, pentru reconcilierea în Afganistan, care să-i vizeze pe toți cei ce renunță la violență, respectă Constituția – inclusiv prevederile acesteia privind drepturile omului, în special cele referitoare la drepturile femeilor – și sunt dispuși să se alăture în construirea unui Afganistan pașnic; subliniază că la procesul de pace ar trebui să participe opoziția politică, societatea civilă în general, și în special femeile, și că acesta ar trebui să fie cât mai integrator cu putință; solicită ca rolul Înaltului consiliu pentru pace în acest domeniu să fie întărit și axat mai îndeaproape asupra procesului de pace existent;

| 21. | reamintește angajamentele asumate de guvernul Afganistanului la conferințele internaționale privind Afganistanul desfășurate la Kabul și la Tokyo, pentru a întări și a ameliora procesul electoral din Afganistan, inclusiv printr-o reformă electorală pe termen lung, pentru ca viitoarele alegeri să respecte standardele internaționale; salută anunțarea datei pentru desfășurarea alegerilor prezidențiale și a celor pentru consiliile provinciale din 2014, precum și pregătirile Afganistanului pentru aceste alegeri; subliniază necesitatea de a mobiliza participarea, care poate depinde de situația în materie de securitate, mai ales în provinciile din sud și din est; reamintește autorităților afgane de nevoia de supraveghere, de către observatori naționali și internaționali, a listelor electorale naționale, precum și a organizării și monitorizării votării la viitoarele alegeri; invită UE să acorde sprijin, la cererea autorităților afgane, pentru organizarea viitoarelor alegeri; |
| --- | --- |

21.

reamintește angajamentele asumate de guvernul Afganistanului la conferințele internaționale privind Afganistanul desfășurate la Kabul și la Tokyo, pentru a întări și a ameliora procesul electoral din Afganistan, inclusiv printr-o reformă electorală pe termen lung, pentru ca viitoarele alegeri să respecte standardele internaționale; salută anunțarea datei pentru desfășurarea alegerilor prezidențiale și a celor pentru consiliile provinciale din 2014, precum și pregătirile Afganistanului pentru aceste alegeri; subliniază necesitatea de a mobiliza participarea, care poate depinde de situația în materie de securitate, mai ales în provinciile din sud și din est; reamintește autorităților afgane de nevoia de supraveghere, de către observatori naționali și internaționali, a listelor electorale naționale, precum și a organizării și monitorizării votării la viitoarele alegeri; invită UE să acorde sprijin, la cererea autorităților afgane, pentru organizarea viitoarelor alegeri;

| 22. | subliniază necesitatea unei cooperări regionale vizând promovarea stabilității și securității în întreaga regiune; accentuează necesitatea unei cooperări sporite cu Rusia, Pakistan, Asia Centrală, India și Iran ca parte a unui cadru regional, pentru a face față provocărilor pe care le reprezintă chestiunile legate de securitate, de traficul transfrontalier de persoane și bunuri și de combaterea producerii ilegale și a traficului de droguri; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea unei cooperări regionale vizând promovarea stabilității și securității în întreaga regiune; accentuează necesitatea unei cooperări sporite cu Rusia, Pakistan, Asia Centrală, India și Iran ca parte a unui cadru regional, pentru a face față provocărilor pe care le reprezintă chestiunile legate de securitate, de traficul transfrontalier de persoane și bunuri și de combaterea producerii ilegale și a traficului de droguri;

| 23. | invită SEAE să-și îmbunătățească cooperarea cu Parlamentul în ce privește asistența acordată de UE Afganistanului, inclusiv în ce privește progresele înregistrate de negocieri; se așteaptă să fie informat pe deplin în ce privește termenii negocierilor și să primească informări periodice după încheierea acordului; |
| --- | --- |

23.

invită SEAE să-și îmbunătățească cooperarea cu Parlamentul în ce privește asistența acordată de UE Afganistanului, inclusiv în ce privește progresele înregistrate de negocieri; se așteaptă să fie informat pe deplin în ce privește termenii negocierilor și să primească informări periodice după încheierea acordului;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului european pentru acțiunea externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Afganistanului, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului european pentru acțiunea externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Afganistanului, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 108.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0578.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0591.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/136 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/136

---

P7_TA(2013)0283

Obiectivele de dezvoltare ale mileniului

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului – definirea cadrului post-2015 (2012/2289(INI))

(2016/C 065/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000,

| — | având în vedere Rezoluția intitulată „Respectarea promisiunii: uniți pentru atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului”, adoptată de Adunarea Generală la reuniunea plenară de la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, cu ocazia celei de-a șaizeci și cincea sesiuni a sa din 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția intitulată „Respectarea promisiunii: uniți pentru atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului”, adoptată de Adunarea Generală la reuniunea plenară de la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, cu ocazia celei de-a șaizeci și cincea sesiuni a sa din 2010,

| — | având în vedere cea de a patra Conferință mondială privind femeile desfășurată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing + 5, Beijing+10 și Beijing+15 ale ONU, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației și a Platformei de acțiune de la Beijing, adoptate la 9 iunie 2000, 11 martie 2005 și, respectiv, 2 martie 2010, în cadrul cărora statele membre s-au angajat să ia măsuri pentru a promova egalitatea de gen între bărbați și femei în 12 domenii, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a patra Conferință mondială privind femeile desfășurată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing + 5, Beijing+10 și Beijing+15 ale ONU, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației și a Platformei de acțiune de la Beijing, adoptate la 9 iunie 2000, 11 martie 2005 și, respectiv, 2 martie 2010, în cadrul cărora statele membre s-au angajat să ia măsuri pentru a promova egalitatea de gen între bărbați și femei în 12 domenii,

| — | având în vedere Programul de acțiune de la Istanbul pentru țările cel mai puțin dezvoltate pentru decada 2011-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de acțiune de la Istanbul pentru țările cel mai puțin dezvoltate pentru decada 2011-2020,

| — | având în vedere punerea în aplicare a Programului de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), hotărât la Cairo în 1994, care recunoaște că sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente sunt fundamentale pentru dezvoltarea durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere punerea în aplicare a Programului de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), hotărât la Cairo în 1994, care recunoaște că sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente sunt fundamentale pentru dezvoltarea durabilă,

| — | având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), intitulat „Ce se întâmplă în a doua jumătate a perioadei? – Realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului”, publicat în ianuarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), intitulat „Ce se întâmplă în a doua jumătate a perioadei? – Realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului”, publicat în ianuarie 2010,

| — | având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) din 2010 privind dezvoltarea umană, intitulat „Căi către dezvoltarea umană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) din 2010 privind dezvoltarea umană, intitulat „Căi către dezvoltarea umană”,

| — | având în vedere raportul intitulat „Egalitatea de șanse între femei și bărbați – progresele înregistrate în 2012”, în care sunt evaluate îmbunătățirile în ceea ce privește aspectele legate de egalitatea de șanse între femei și bărbați în cadrul a opt ODM, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Egalitatea de șanse între femei și bărbați – progresele înregistrate în 2012”, în care sunt evaluate îmbunătățirile în ceea ce privește aspectele legate de egalitatea de șanse între femei și bărbați în cadrul a opt ODM,

| — | având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) din 2011 privind dezvoltarea umană, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) din 2011 privind dezvoltarea umană,

| — | având în vedere declarația finală adoptată în cadrul Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) organizată la Rio de Janeiro, Brazilia, în perioada 20–22 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală adoptată în cadrul Conferinței ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) organizată la Rio de Janeiro, Brazilia, în perioada 20–22 iunie 2012,

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) adoptată în 1979 de Adunarea Generală a ONU, care definește noțiunea de discriminare față de femei și stabilește o agendă de acțiuni naționale pentru stoparea acestui tip de discriminare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) adoptată în 1979 de Adunarea Generală a ONU, care definește noțiunea de discriminare față de femei și stabilește o agendă de acțiuni naționale pentru stoparea acestui tip de discriminare,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și cadrul juridic al drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și cadrul juridic al drepturilor omului,

| — | având în vedere activitatea echipei de acțiune din cadrul sistemului ONU cu privire la agenda ONU de dezvoltare post-2015, condusă în comun de Departamentul ONU pentru afaceri economice și sociale (UN DESA) și PNUD, cu sprijinul agențiilor ONU și în consultare cu părțile interesate relevante, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea echipei de acțiune din cadrul sistemului ONU cu privire la agenda ONU de dezvoltare post-2015, condusă în comun de Departamentul ONU pentru afaceri economice și sociale (UN DESA) și PNUD, cu sprijinul agențiilor ONU și în consultare cu părțile interesate relevante,

| — | având în vedere Raportul ONU din iunie 2012 destinat Secretarului General al ONU intitulat „Realizarea viitorului pe care ni-l dorim pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul ONU din iunie 2012 destinat Secretarului General al ONU intitulat „Realizarea viitorului pe care ni-l dorim pentru toți”,

| — | având în vedere activitatea Grupului la nivel înalt al Secretarului General al ONU format din persoane eminente cu privire la agenda de dezvoltare post-2015 și rezultatul Conferinței Rio+20, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Grupului la nivel înalt al Secretarului General al ONU format din persoane eminente cu privire la agenda de dezvoltare post-2015 și rezultatul Conferinței Rio+20,

| — | având în vedere Consensul de la Monterrey, adoptat la Conferința internațională privind finanțarea dezvoltării, care s-a desfășurat la Monterrey (Mexic) în perioada 18–22 martie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Monterrey, adoptat la Conferința internațională privind finanțarea dezvoltării, care s-a desfășurat la Monterrey (Mexic) în perioada 18–22 martie 2002,

| — | având în vedere declarația și planul de acțiune adoptate la Forumul la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare, care a avut loc la Busan în decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și planul de acțiune adoptate la Forumul la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare, care a avut loc la Busan în decembrie 2011,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reafirmă faptul că UE asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reafirmă faptul că UE asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor sale,

| — | având în vedere articolul 208 din TFUE care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din TFUE care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2005 intitulată „Coerența politicilor pentru dezvoltare” (COM(2005)0134) și concluziile Consiliului intitulate „Coerența politicilor pentru dezvoltare”, de la cea de-a 3166-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 14 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2005 intitulată „Coerența politicilor pentru dezvoltare” (COM(2005)0134) și concluziile Consiliului intitulate „Coerența politicilor pentru dezvoltare”, de la cea de-a 3166-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 14 mai 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară” (COM(2010)0127),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Asistența alimentară umanitară” (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Asistența alimentară umanitară” (COM(2010)0126),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012 intitulată „Abordarea UE în materie de reziliență: să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012 intitulată „Abordarea UE în materie de reziliență: să învățăm din crizele în domeniul securității alimentare” (COM(2012)0586),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE” (COM(2013)0141),

| — | având în vedere Raportul european privind dezvoltarea din 19 septembrie 2008 intitulat „Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului la jumătatea drumului: Unde ne aflăm și încotro trebuie să ne îndreptăm?”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul european privind dezvoltarea din 19 septembrie 2008 intitulat „Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului la jumătatea drumului: Unde ne aflăm și încotro trebuie să ne îndreptăm?”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (COM(2013)0092),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (COM(2011)0843, SEC(2011)1475, SEC(2011)1476),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 7 decembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (COM(2011)0840), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 7 decembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (COM(2011)0840),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011 intitulată „Un buget pentru Europa 2020” (COM(2011)0500) și documentul de lucru al Comisiei din 29 iunie 2011 intitulat „Un buget pentru Europa 2020: sistemul actual de finanțare, provocările viitoare, rezultatele consultării cu părțile interesate și diferitele opțiuni cu privire la principalele aspecte orizontale și sectoriale” (SEC(2011)0868), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011 intitulată „Un buget pentru Europa 2020” (COM(2011)0500) și documentul de lucru al Comisiei din 29 iunie 2011 intitulat „Un buget pentru Europa 2020: sistemul actual de finanțare, provocările viitoare, rezultatele consultării cu părțile interesate și diferitele opțiuni cu privire la principalele aspecte orizontale și sectoriale” (SEC(2011)0868),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, din 7 decembrie 2011, intitulată „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, din 7 decembrie 2011, intitulată „Europa în lume: o nouă abordare privind finanțarea acțiunii externe a UE” (COM(2011)0865),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2011 intitulată „Pregătirea cadrului financiar multianual privind finanțarea cooperării UE cu statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific, precum și cu țările și teritoriile de peste mări pentru perioada 2014-2020” (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2011 intitulată „Pregătirea cadrului financiar multianual privind finanțarea cooperării UE cu statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific, precum și cu țările și teritoriile de peste mări pentru perioada 2014-2020” (COM(2011)0837),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind sprijinul UE pentru schimbări durabile în societățile aflate în tranziție, de la cea de-a 3218-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 31 ianuarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind sprijinul UE pentru schimbări durabile în societățile aflate în tranziție, de la cea de-a 3218-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 31 ianuarie 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului intitulate „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”, cea de-a 3166-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 14 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului intitulate „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”, cea de-a 3166-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 14 mai 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării durabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492),

| — | având în vedere consultările publice ale Comisiei privind pregătirea unei poziții a UE „Către un cadru de dezvoltare post-2015” (3), care s-au desfășurat în perioada 15 iunie 2012–15 septembrie 2012 și care au fost deschise pentru toate părțile, persoanele, organizațiile (guvernamentale/neguvernamentale, parlamentare, academice, din sectorul privat etc.) și țările interesate, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările publice ale Comisiei privind pregătirea unei poziții a UE „Către un cadru de dezvoltare post-2015” (3), care s-au desfășurat în perioada 15 iunie 2012–15 septembrie 2012 și care au fost deschise pentru toate părțile, persoanele, organizațiile (guvernamentale/neguvernamentale, parlamentare, academice, din sectorul privat etc.) și țările interesate,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2010 intitulată „Un plan de acțiune al UE în douăsprezece puncte în sprijinul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului” (COM(2010)0159), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2010 intitulată „Un plan de acțiune al UE în douăsprezece puncte în sprijinul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului” (COM(2010)0159),

| — | având în vedere rezoluţia sa din 15 iunie 2010 privind progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţia sa din 15 iunie 2010 privind progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010” (4),

| — | având în vedere studiul din ianuarie 2013 intitulat „Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului și dincolo de 2015 – un angajament puternic al UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din ianuarie 2013 intitulat „Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului și dincolo de 2015 – un angajament puternic al UE”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0165/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0165/2013),

| A. | întrucât Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) au sensibilizat în ceea ce privește faptul că eradicarea sărăciei la nivel mondial este o provocare urgentă și o prioritate pentru acțiunile mondiale, datorită setului lor limitat de obiective concrete și definite în timp; întrucât, cu doi ani înainte de termenul de 2015 prevăzut pentru îndeplinirea ODM, au fost înregistrate progrese semnificative: obiectivul privind reducerea sărăciei extreme la jumătate a fost atins, la fel ca și obiectivul privind înjumătățirea procentului de persoane care nu au acces garantat la surse de apă potabilă, iar condițiile a peste 200 de milioane de persoane care trăiesc în cartiere mărginașe au fost îmbunătățite, rata de școlarizare a fetelor în cadrul învățământului primar este în prezent egală cu rata de școlarizare a băieților și suntem martori la accelerarea progreselor în ceea ce privește reducerea mortalității infantile și materne; întrucât, cu toate acestea, actualele ODM nu abordează suficient cauzele primare ale sărăciei, cum ar fi inegalitățile între țări și în interiorul acestora, excluziunea socială, biodiversitatea și guvernanța; |
| --- | --- |

A.

întrucât Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) au sensibilizat în ceea ce privește faptul că eradicarea sărăciei la nivel mondial este o provocare urgentă și o prioritate pentru acțiunile mondiale, datorită setului lor limitat de obiective concrete și definite în timp; întrucât, cu doi ani înainte de termenul de 2015 prevăzut pentru îndeplinirea ODM, au fost înregistrate progrese semnificative: obiectivul privind reducerea sărăciei extreme la jumătate a fost atins, la fel ca și obiectivul privind înjumătățirea procentului de persoane care nu au acces garantat la surse de apă potabilă, iar condițiile a peste 200 de milioane de persoane care trăiesc în cartiere mărginașe au fost îmbunătățite, rata de școlarizare a fetelor în cadrul învățământului primar este în prezent egală cu rata de școlarizare a băieților și suntem martori la accelerarea progreselor în ceea ce privește reducerea mortalității infantile și materne; întrucât, cu toate acestea, actualele ODM nu abordează suficient cauzele primare ale sărăciei, cum ar fi inegalitățile între țări și în interiorul acestora, excluziunea socială, biodiversitatea și guvernanța;

| B. | întrucât Consensul european privind dezvoltarea, semnat de Comisie, Consiliu și Parlament constituie un acquis comunitar; reamintind importanța și impactul acestui document care a consacrat foaia de parcurs europeană în materie de dezvoltare, precum și acquis-ul Uniunii și orientările corespunzătoare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Consensul european privind dezvoltarea, semnat de Comisie, Consiliu și Parlament constituie un acquis comunitar; reamintind importanța și impactul acestui document care a consacrat foaia de parcurs europeană în materie de dezvoltare, precum și acquis-ul Uniunii și orientările corespunzătoare;

| C. | întrucât ODM au contribuit la definirea sărăciei ca o privare multidimensională în viețile oamenilor, care acoperă educația, sănătatea, mediul, alimentația, ocuparea forței de muncă, locuințele și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât ODM au contribuit la definirea sărăciei ca o privare multidimensională în viețile oamenilor, care acoperă educația, sănătatea, mediul, alimentația, ocuparea forței de muncă, locuințele și egalitatea de gen;

| D. | întrucât provocările mondiale există în continuare și se așteaptă să crească – sărăcia, foametea și malnutriția, lipsa accesului la asistență medicală de calitate pentru toți, acces redus la medicamente, lipsa unor condiții sanitare și de igienă adecvate și sigure, niveluri insuficiente ale educației de calitate primare și secundare, șomajul ridicat, în special șomajul în rândul tinerilor, lipsa protecției sociale și a respectării drepturilor omului, inegalitățile, inclusiv cele pe motive de gen, precum și degradarea mediului și schimbările climatice, subliniază necesitatea de a găsi noi căi de dezvoltare care ar putea duce la o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii pentru toți; |
| --- | --- |

D.

întrucât provocările mondiale există în continuare și se așteaptă să crească – sărăcia, foametea și malnutriția, lipsa accesului la asistență medicală de calitate pentru toți, acces redus la medicamente, lipsa unor condiții sanitare și de igienă adecvate și sigure, niveluri insuficiente ale educației de calitate primare și secundare, șomajul ridicat, în special șomajul în rândul tinerilor, lipsa protecției sociale și a respectării drepturilor omului, inegalitățile, inclusiv cele pe motive de gen, precum și degradarea mediului și schimbările climatice, subliniază necesitatea de a găsi noi căi de dezvoltare care ar putea duce la o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii pentru toți;

| E. | întrucât aproximativ un miliard de persoane din lume sunt subnutrite și mai mult de 200 de milioane de persoane sunt șomere; întrucât doar 28 % din populația mondială este acoperită de sisteme complete de protecție socială, reflectând gradul ridicat al ocupării forței de muncă la negru și întrucât se estimează că 1,4 miliarde de persoane nu au acces la servicii energetice suficiente, ceea ce împiedică capacitatea lor de a depăși sărăcia; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ un miliard de persoane din lume sunt subnutrite și mai mult de 200 de milioane de persoane sunt șomere; întrucât doar 28 % din populația mondială este acoperită de sisteme complete de protecție socială, reflectând gradul ridicat al ocupării forței de muncă la negru și întrucât se estimează că 1,4 miliarde de persoane nu au acces la servicii energetice suficiente, ceea ce împiedică capacitatea lor de a depăși sărăcia;

| F. | întrucât problema malnutriției în țările în curs de dezvoltare omoară aproximativ 2,6 milioane de copii anual, iar numărul persoanelor subnutrite se preconizează să crească din cauza efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât problema malnutriției în țările în curs de dezvoltare omoară aproximativ 2,6 milioane de copii anual, iar numărul persoanelor subnutrite se preconizează să crească din cauza efectelor schimbărilor climatice;

| G. | întrucât se estimează că 140 de milioane de fete vor deveni mirese minore până în 2020 dacă ratele actuale ale căsătoriilor timpurii continuă; |
| --- | --- |

G.

întrucât se estimează că 140 de milioane de fete vor deveni mirese minore până în 2020 dacă ratele actuale ale căsătoriilor timpurii continuă;

| H. | întrucât trei sferturi dintre persoanele sărace ale lumii trăiesc în țări cu venituri medii și, în conformitate cu indicii dezvoltării mondiale pentru 2008 ai Băncii Mondiale, inegalitățile în interiorul țărilor în ceea ce privește veniturile și averea au crescut de la începutul anilor 1980, inclusiv în țările cu venituri mari; întrucât insecuritatea în ceea ce privește veniturile și locurile de muncă a crescut, de asemenea, din cauza modelelor de globalizare bazate pe externalizare și pe o protecție mai slabă a forței de muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât trei sferturi dintre persoanele sărace ale lumii trăiesc în țări cu venituri medii și, în conformitate cu indicii dezvoltării mondiale pentru 2008 ai Băncii Mondiale, inegalitățile în interiorul țărilor în ceea ce privește veniturile și averea au crescut de la începutul anilor 1980, inclusiv în țările cu venituri mari; întrucât insecuritatea în ceea ce privește veniturile și locurile de muncă a crescut, de asemenea, din cauza modelelor de globalizare bazate pe externalizare și pe o protecție mai slabă a forței de muncă;

| I. | întrucât se preconizează că în 2015 peste 600 de milioane de persoane vor folosi în continuare surse de apă neîmbunătățite, care prezintă riscuri pentru sănătate, iar un miliard de persoane, din care 70 % femei, vor trăi cu mai puțin de 1,25 dolari americani pe zi, în special în unele țări africane, dar și în țări emergente, și, dacă tendințele actuale continuă, obiectivul ODM privind înjumătățirea procentului de persoane care trăiesc fără servicii de salubrizare de bază nu va fi atins până în 2049; întrucât aproape 200 de milioane de persoane sunt în prezent șomere – aproximativ 74 de milioane dintre acestea au vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani și doar 20 % din populația lumii dispune de o asigurare socială adecvată, în timp ce mai mult de jumătate nu beneficiază de niciun fel de asigurare; întrucât consacrarea anului 2015 drept „Anul european al dezvoltării” va permite, prin urmare, sensibilizarea cetățenilor europeni cu privire la importanța noilor ODM-uri; |
| --- | --- |

I.

întrucât se preconizează că în 2015 peste 600 de milioane de persoane vor folosi în continuare surse de apă neîmbunătățite, care prezintă riscuri pentru sănătate, iar un miliard de persoane, din care 70 % femei, vor trăi cu mai puțin de 1,25 dolari americani pe zi, în special în unele țări africane, dar și în țări emergente, și, dacă tendințele actuale continuă, obiectivul ODM privind înjumătățirea procentului de persoane care trăiesc fără servicii de salubrizare de bază nu va fi atins până în 2049; întrucât aproape 200 de milioane de persoane sunt în prezent șomere – aproximativ 74 de milioane dintre acestea au vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani și doar 20 % din populația lumii dispune de o asigurare socială adecvată, în timp ce mai mult de jumătate nu beneficiază de niciun fel de asigurare; întrucât consacrarea anului 2015 drept „Anul european al dezvoltării” va permite, prin urmare, sensibilizarea cetățenilor europeni cu privire la importanța noilor ODM-uri;

| J. | întrucât criza financiară, alimentară și energetică mondială din perioada 2007 – 2010, împreună cu declinul economic mondial și schimbările climatice au subliniat fragilitatea sistemelor mondiale de aprovizionare cu alimente și au expus deficiențele sistemice în ceea ce privește activitatea piețelor financiare și a piețelor de mărfuri și slăbiciunile mecanismelor de guvernanță globală; |
| --- | --- |

J.

întrucât criza financiară, alimentară și energetică mondială din perioada 2007 – 2010, împreună cu declinul economic mondial și schimbările climatice au subliniat fragilitatea sistemelor mondiale de aprovizionare cu alimente și au expus deficiențele sistemice în ceea ce privește activitatea piețelor financiare și a piețelor de mărfuri și slăbiciunile mecanismelor de guvernanță globală;

| K. | întrucât preocupările legate de durabilitate, printre care necesitatea urgentă de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel mondial și de a obține o gestionare și o guvernanță mai echitabile și mai durabile ale resurselor naturale, constituie provocarea-cheie pentru o agendă transformatoare; |
| --- | --- |

K.

întrucât preocupările legate de durabilitate, printre care necesitatea urgentă de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel mondial și de a obține o gestionare și o guvernanță mai echitabile și mai durabile ale resurselor naturale, constituie provocarea-cheie pentru o agendă transformatoare;

| L. | întrucât Declarația privind dreptul la dezvoltare din 1986 afirmă că dezvoltarea este un drept fundamental al omului; întrucât declarația se angajează să adopte o abordare „bazată pe drepturile omului”, caracterizată prin exercitarea tuturor drepturilor omului (economice, sociale, culturale, civile și politice) și întrucât declarația se angajează, de asemenea, să consolideze cooperarea internațională; |
| --- | --- |

L.

întrucât Declarația privind dreptul la dezvoltare din 1986 afirmă că dezvoltarea este un drept fundamental al omului; întrucât declarația se angajează să adopte o abordare „bazată pe drepturile omului”, caracterizată prin exercitarea tuturor drepturilor omului (economice, sociale, culturale, civile și politice) și întrucât declarația se angajează, de asemenea, să consolideze cooperarea internațională;

| M. | întrucât realizarea ODM înainte de termen va depinde în mare măsură de crearea parteneriatului mondial pentru dezvoltare și întrucât UE și statele sale membre ar trebui să își respecte angajamentele și nu ar trebui să permită actualei crize economice și financiare să stopeze progresele care au fost înregistrate; |
| --- | --- |

M.

întrucât realizarea ODM înainte de termen va depinde în mare măsură de crearea parteneriatului mondial pentru dezvoltare și întrucât UE și statele sale membre ar trebui să își respecte angajamentele și nu ar trebui să permită actualei crize economice și financiare să stopeze progresele care au fost înregistrate;

| N. | întrucât articolul 208 din TFUE prevede că reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei reprezintă obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât articolul 208 din TFUE prevede că reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei reprezintă obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE;

| O. | întrucât 50 de ani de politică de dezvoltare bazată pe donatori au dus la o dependență și o subordonare excesive (5); |
| --- | --- |

O.

întrucât 50 de ani de politică de dezvoltare bazată pe donatori au dus la o dependență și o subordonare excesive (5);

| P. | întrucât ONU colaborează îndeaproape cu toate părțile interesate, în mod global, pentru a consolida impulsul generat de ODM și pentru a continua agenda ambițioasă de dezvoltare post-2015, care ar trebui să se bazeze pe un ajutor de mai bună calitate, pe o coordonare îmbunătățită și pe respectarea principiilor coerenței politicilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât ONU colaborează îndeaproape cu toate părțile interesate, în mod global, pentru a consolida impulsul generat de ODM și pentru a continua agenda ambițioasă de dezvoltare post-2015, care ar trebui să se bazeze pe un ajutor de mai bună calitate, pe o coordonare îmbunătățită și pe respectarea principiilor coerenței politicilor;

| Q. | întrucât angajamentul UE de a asigura coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), în conformitate cu concluziile Consiliului European din 2005, a fost reafirmat recent în concluziile sale din 14 mai 2012 (6); |
| --- | --- |

Q.

întrucât angajamentul UE de a asigura coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), în conformitate cu concluziile Consiliului European din 2005, a fost reafirmat recent în concluziile sale din 14 mai 2012 (6);

| R. | întrucât UE, în calitate de cel mai mare donator mondial, este hotărâtă să realizeze ODM la timp și este profund implicată în negocierile agendei de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE, în calitate de cel mai mare donator mondial, este hotărâtă să realizeze ODM la timp și este profund implicată în negocierile agendei de dezvoltare post-2015;

| S. | întrucât Parlamentul European acordă o importanță deosebită acestui proces și consideră că UE ar trebui să acționeze ca o forță motrice pentru cadrul post-2015; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul European acordă o importanță deosebită acestui proces și consideră că UE ar trebui să acționeze ca o forță motrice pentru cadrul post-2015;

| T. | întrucât un număr semnificativ de state fragile sau afectate de conflicte nu au îndeplinit niciun ODM (7); |
| --- | --- |

T.

întrucât un număr semnificativ de state fragile sau afectate de conflicte nu au îndeplinit niciun ODM (7);

| U. | întrucât lipsa păcii, securității, democrației, a respectării drepturilor omului și a stabilității politice, împreună cu corupția și încălcarea drepturilor omului împiedică țările sărace să își atingă potențialul de dezvoltare; |
| --- | --- |

U.

întrucât lipsa păcii, securității, democrației, a respectării drepturilor omului și a stabilității politice, împreună cu corupția și încălcarea drepturilor omului împiedică țările sărace să își atingă potențialul de dezvoltare;

| V. | întrucât 75 % dintre oamenii săraci ai lumii trăiesc în țări cu venituri medii, în ciuda creșterii economice a acestor țări, și întrucât situația specifică a țărilor cu venituri medii nu ar trebui trecută cu vederea în momentul revizuirii ODM, ținând cont, totodată, de principiul diferențierii, astfel cum a fost convenit în noua agendă de dezvoltare; |
| --- | --- |

V.

întrucât 75 % dintre oamenii săraci ai lumii trăiesc în țări cu venituri medii, în ciuda creșterii economice a acestor țări, și întrucât situația specifică a țărilor cu venituri medii nu ar trebui trecută cu vederea în momentul revizuirii ODM, ținând cont, totodată, de principiul diferențierii, astfel cum a fost convenit în noua agendă de dezvoltare;

I.   
  Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului și noile provocări

| 1. | afirmă că Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului definite în 2000 fac parte din numeroasele succese înregistrate în țările cu venituri medii și în țările în curs de dezvoltare și că aceste rezultate trebuie analizate în mod corect pentru viitorul cadru cu scopul de a obține mai multe rezultate durabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

1.

afirmă că Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului definite în 2000 fac parte din numeroasele succese înregistrate în țările cu venituri medii și în țările în curs de dezvoltare și că aceste rezultate trebuie analizate în mod corect pentru viitorul cadru cu scopul de a obține mai multe rezultate durabile la nivel mondial;

| 2. | subliniază faptul că peisajul mondial s-a schimbat în mod dramatic în ultimul deceniu, la fel ca și natura sărăciei, decalajul și inegalitatea sporite între țări, cât și în interiorul acestora devenind un subiect major în contextul eradicării sărăciei; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că peisajul mondial s-a schimbat în mod dramatic în ultimul deceniu, la fel ca și natura sărăciei, decalajul și inegalitatea sporite între țări, cât și în interiorul acestora devenind un subiect major în contextul eradicării sărăciei;

| 3. | subliniază faptul că, deși unele țări în curs de dezvoltare au devenit donatori, ele se confruntă în continuare cu niveluri ridicate ale inegalității comparabile cu cele din alte țări în curs de dezvoltare; subliniază că, printre altele, schimbările climatice, insecuritatea alimentară, migrația, șomajul, schimbările demografice, corupția, constrângerile în ceea ce privește resursele, creșterea economică nesustenabilă, criza economică și financiară și încălcarea drepturilor omului reprezintă provocări complexe și interdependente; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că, deși unele țări în curs de dezvoltare au devenit donatori, ele se confruntă în continuare cu niveluri ridicate ale inegalității comparabile cu cele din alte țări în curs de dezvoltare; subliniază că, printre altele, schimbările climatice, insecuritatea alimentară, migrația, șomajul, schimbările demografice, corupția, constrângerile în ceea ce privește resursele, creșterea economică nesustenabilă, criza economică și financiară și încălcarea drepturilor omului reprezintă provocări complexe și interdependente;

| 4. | reamintește că degradarea mediului pune în pericol realizarea ODM, printre care obiectivul eradicării sărăciei și a foametei extreme; în special, reamintește că inegalitățile și conflictele persistente în ceea ce privește resursele limitate se află în rândul factorilor-cheie ai conflictelor, foametei, insecurității și violenței, care, la rândul lor, sunt factori-cheie care stopează dezvoltarea umană și eforturile pentru realizarea unei dezvoltări durabile; solicită adoptarea unei abordări mai holistice care să reflecte rezultatul și acțiunile întreprinse în urma Conferinței Rio+20 privind dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

4.

reamintește că degradarea mediului pune în pericol realizarea ODM, printre care obiectivul eradicării sărăciei și a foametei extreme; în special, reamintește că inegalitățile și conflictele persistente în ceea ce privește resursele limitate se află în rândul factorilor-cheie ai conflictelor, foametei, insecurității și violenței, care, la rândul lor, sunt factori-cheie care stopează dezvoltarea umană și eforturile pentru realizarea unei dezvoltări durabile; solicită adoptarea unei abordări mai holistice care să reflecte rezultatul și acțiunile întreprinse în urma Conferinței Rio+20 privind dezvoltarea durabilă;

| 5. | subliniază nevoia de coerență între politicile comerciale ale UE și politicile sale în materie de dezvoltare, în special în ceea ce privește regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

5.

subliniază nevoia de coerență între politicile comerciale ale UE și politicile sale în materie de dezvoltare, în special în ceea ce privește regiunile ultraperiferice;

| 6. | solicită UE să adopte o poziție comună în cadrul discuțiilor privind cadrul post-2015 până la summitul ONU și să adopte o poziție comună, eficace și ambițioasă cu privire la principiile și obiectivele care ar trebui să facă parte din noul cadru de dezvoltare post-2015; subliniază, în același timp, faptul că trebuie să existe un singur cadru unic, cuprinzător și integrat, cu referințe clare, care să includă aspectele-cheie legate de dezvoltare și de sustenabilitate și că acest cadru trebuie să aibă un caracter universal și mondial, să promoveze prosperitatea, drepturile omului și bunăstarea pentru toată lumea și să însemne implicarea directă și activă a tuturor țărilor la construirea și la punerea sa în aplicare, precum și să acorde atenție rolului și responsabilităților țărilor mai bogate – dincolo de finanțare – în succesul acestui cadru; |
| --- | --- |

6.

solicită UE să adopte o poziție comună în cadrul discuțiilor privind cadrul post-2015 până la summitul ONU și să adopte o poziție comună, eficace și ambițioasă cu privire la principiile și obiectivele care ar trebui să facă parte din noul cadru de dezvoltare post-2015; subliniază, în același timp, faptul că trebuie să existe un singur cadru unic, cuprinzător și integrat, cu referințe clare, care să includă aspectele-cheie legate de dezvoltare și de sustenabilitate și că acest cadru trebuie să aibă un caracter universal și mondial, să promoveze prosperitatea, drepturile omului și bunăstarea pentru toată lumea și să însemne implicarea directă și activă a tuturor țărilor la construirea și la punerea sa în aplicare, precum și să acorde atenție rolului și responsabilităților țărilor mai bogate – dincolo de finanțare – în succesul acestui cadru;

| 7. | subliniază faptul că parteneriatul mondial pentru dezvoltare ar trebui reorientat pentru a lua în considerare contextul modificat și ar trebui să fie strâns legat de noile dimensiuni ale agendei post-2015; subliniază faptul că un parteneriat mondial pentru dezvoltare reformulat și revigorat va fi esențial pentru punerea în aplicare a agendei post-2015 și pentru asigurarea unor mecanisme eficiente de răspundere la toate nivelurile; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că parteneriatul mondial pentru dezvoltare ar trebui reorientat pentru a lua în considerare contextul modificat și ar trebui să fie strâns legat de noile dimensiuni ale agendei post-2015; subliniază faptul că un parteneriat mondial pentru dezvoltare reformulat și revigorat va fi esențial pentru punerea în aplicare a agendei post-2015 și pentru asigurarea unor mecanisme eficiente de răspundere la toate nivelurile;

| 8. | consideră că această abordare unificată impune o coordonare corespunzătoare între UE și statele sale membre înainte de prezentarea reuniunii la nivel înalt de la New York, din toamnă, precum și o mare vizibilitate pe perioada procesului de negociere care are loc sub conducerea comisarului european pentru dezvoltare; solicită UE, care este cel mai mare donator la nivel mondial, să își asume pe deplin rolul său de actor principal în ceea ce privește agenda post-2015; |
| --- | --- |

8.

consideră că această abordare unificată impune o coordonare corespunzătoare între UE și statele sale membre înainte de prezentarea reuniunii la nivel înalt de la New York, din toamnă, precum și o mare vizibilitate pe perioada procesului de negociere care are loc sub conducerea comisarului european pentru dezvoltare; solicită UE, care este cel mai mare donator la nivel mondial, să își asume pe deplin rolul său de actor principal în ceea ce privește agenda post-2015;

| 9. | solicită ca obiectivele cadrului de dezvoltare post-2015 să includă ODM, precum și obiectivele de dezvoltare durabilă și să promoveze prosperitatea și bunăstarea pentru toți, inclusiv pentru grupurile dezavantajate, cum ar fi femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; consideră că trebuie să existe o flexibilitate veritabilă pentru a stabili obiectivele naționale în funcție de capacitate, cu implicarea directă și activă a țărilor în curs de dezvoltare și a partenerilor de dezvoltare, în special societatea civilă; subliniază că țările bogate trebuie să își asume angajamente puternice, atât în ceea ce privește propria dezvoltare, cât și în ceea ce privește politicile lor care afectează alte țări; |
| --- | --- |

9.

solicită ca obiectivele cadrului de dezvoltare post-2015 să includă ODM, precum și obiectivele de dezvoltare durabilă și să promoveze prosperitatea și bunăstarea pentru toți, inclusiv pentru grupurile dezavantajate, cum ar fi femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; consideră că trebuie să existe o flexibilitate veritabilă pentru a stabili obiectivele naționale în funcție de capacitate, cu implicarea directă și activă a țărilor în curs de dezvoltare și a partenerilor de dezvoltare, în special societatea civilă; subliniază că țările bogate trebuie să își asume angajamente puternice, atât în ceea ce privește propria dezvoltare, cât și în ceea ce privește politicile lor care afectează alte țări;

| 10. | subliniază că lipsa progreselor în vederea atingerii ODM-urilor legate de situați femeilor nu este cauzată numai de barierele financiare sau tehnice, ci rezultă în special din lipsa voinței politice; |
| --- | --- |

10.

subliniază că lipsa progreselor în vederea atingerii ODM-urilor legate de situați femeilor nu este cauzată numai de barierele financiare sau tehnice, ci rezultă în special din lipsa voinței politice;

II.   
  Eradicarea sărăciei

| 11. | îndeamnă ca eradicarea sărăciei, care este obiectivul principal al cooperării pentru dezvoltare a UE, și realizarea dezvoltării durabile sociale și de mediu la nivel mondiale să fie prioritățile globale imperative pentru agenda de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă ca eradicarea sărăciei, care este obiectivul principal al cooperării pentru dezvoltare a UE, și realizarea dezvoltării durabile sociale și de mediu la nivel mondiale să fie prioritățile globale imperative pentru agenda de dezvoltare post-2015;

| 12. | subliniază că inegalitatea împiedică dezvoltarea economică și eforturile de reducere a sărăciei; reamintește, în special, că nivelurile ridicate ale inegalității îngreunează crearea unor sisteme de protecție socială ample, redistributive și durabile din punct de vedere bugetar, care se bazează pe principiile solidarității sociale, în timp ce nivelurile ridicate ale inegalității pot crește nivelurile criminalității sau pot cauza conflicte violente, în special în societățile multietnice; consideră că trebuie abordate cauzele structurale ale sărăciei pentru a favoriza o adevărată schimbare a societății; |
| --- | --- |

12.

subliniază că inegalitatea împiedică dezvoltarea economică și eforturile de reducere a sărăciei; reamintește, în special, că nivelurile ridicate ale inegalității îngreunează crearea unor sisteme de protecție socială ample, redistributive și durabile din punct de vedere bugetar, care se bazează pe principiile solidarității sociale, în timp ce nivelurile ridicate ale inegalității pot crește nivelurile criminalității sau pot cauza conflicte violente, în special în societățile multietnice; consideră că trebuie abordate cauzele structurale ale sărăciei pentru a favoriza o adevărată schimbare a societății;

| 13. | recunoaște modul în care dezvoltarea și eradicarea sărăciei sunt interconectate cu provocările în materie de pace și securitate, mediu, drepturile omului, egalitate de gen, democrație și bună guvernanță; prin urmare, solicită o abordare reînnoită privind eradicarea sărăciei, care să țină cont de importanța dezvoltării și creșterii economice favorabile incluziunii, de redistribuirea bogăției prin mijloace bugetare, de munca decentă, de formarea profesională eficientă, de sustenabilitatea mediului, de drepturile omului și de buna guvernanță; |
| --- | --- |

13.

recunoaște modul în care dezvoltarea și eradicarea sărăciei sunt interconectate cu provocările în materie de pace și securitate, mediu, drepturile omului, egalitate de gen, democrație și bună guvernanță; prin urmare, solicită o abordare reînnoită privind eradicarea sărăciei, care să țină cont de importanța dezvoltării și creșterii economice favorabile incluziunii, de redistribuirea bogăției prin mijloace bugetare, de munca decentă, de formarea profesională eficientă, de sustenabilitatea mediului, de drepturile omului și de buna guvernanță;

| 14. | solicită ca „agenda post-ODM” să fie ancorată în Declarația privind dreptul la dezvoltare din 1986, care nu numai că afirmă că dezvoltarea este un drept fundamental al omului, ci și abordează dezvoltarea ca un proces; |
| --- | --- |

14.

solicită ca „agenda post-ODM” să fie ancorată în Declarația privind dreptul la dezvoltare din 1986, care nu numai că afirmă că dezvoltarea este un drept fundamental al omului, ci și abordează dezvoltarea ca un proces;

| 15. | solicită integrarea principiului egalității între femei și bărbați într-o abordare orientată către creștere cu scopul de a stopa sărăcia, precum și includerea egalității de gen în toate programele, politicile și strategiile și în cadrul post-2015 al UE; |
| --- | --- |

15.

solicită integrarea principiului egalității între femei și bărbați într-o abordare orientată către creștere cu scopul de a stopa sărăcia, precum și includerea egalității de gen în toate programele, politicile și strategiile și în cadrul post-2015 al UE;

| 16. | subliniază faptul că incluziunea este un concept dinamic care depășește strategia „în favoarea celor săraci” și care implică extinderea preocupării privind includerea populațiilor vulnerabile cu mijloace de subzistență precare, care solicită ancorarea strategiei de dezvoltare în cadrul macroeconomic; consideră că definirea indicatorilor calitativi va fi esențială pentru monitorizarea atât a gradului în care progresele în ceea ce privește dezvoltarea sunt favorabile incluziunii și durabile, cât și a măsurii în care sunt abordate necesitățile celor mai defavorizate persoane și ale grupurilor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că incluziunea este un concept dinamic care depășește strategia „în favoarea celor săraci” și care implică extinderea preocupării privind includerea populațiilor vulnerabile cu mijloace de subzistență precare, care solicită ancorarea strategiei de dezvoltare în cadrul macroeconomic; consideră că definirea indicatorilor calitativi va fi esențială pentru monitorizarea atât a gradului în care progresele în ceea ce privește dezvoltarea sunt favorabile incluziunii și durabile, cât și a măsurii în care sunt abordate necesitățile celor mai defavorizate persoane și ale grupurilor celor mai vulnerabile;

| 17. | solicită, în acest sens, o definiție a sărăciei mai amplă decât cea care se bazează numai pe produsul intern brut (PIB); subliniază faptul că mediile de la nivel mondial și național exclud o mare parte a populației sărace a lumii; |
| --- | --- |

17.

solicită, în acest sens, o definiție a sărăciei mai amplă decât cea care se bazează numai pe produsul intern brut (PIB); subliniază faptul că mediile de la nivel mondial și național exclud o mare parte a populației sărace a lumii;

Sănătatea, nutriția, educația și protecția socială

| 18. | recunoaște că abordarea malnutriției în rândul mamelor și al copiilor necesită strategii de dezvoltare pe termen lung, care să se concentreze asupra sectoarelor ce influențează malnutriția, cum ar fi sănătatea, educația, apa și salubritatea și agricultura; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că abordarea malnutriției în rândul mamelor și al copiilor necesită strategii de dezvoltare pe termen lung, care să se concentreze asupra sectoarelor ce influențează malnutriția, cum ar fi sănătatea, educația, apa și salubritatea și agricultura;

| 19. | reamintește că multidimensionalitatea bunăstării umane necesită o recunoaștere deplină; reamintește, în acest sens, că sănătatea, nutriția, protecția socială, egalitatea între sexe și educația sunt factori-cheie pentru eradicarea sărăciei și pentru dezvoltarea economică favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

19.

reamintește că multidimensionalitatea bunăstării umane necesită o recunoaștere deplină; reamintește, în acest sens, că sănătatea, nutriția, protecția socială, egalitatea între sexe și educația sunt factori-cheie pentru eradicarea sărăciei și pentru dezvoltarea economică favorabilă incluziunii;

| 20. | subliniază importanța reducerii disparităților de gen mai întâi în domeniul educației pentru creșterea calității medii a capitalului uman și, în al doilea rând, în domeniul sănătății, pentru înregistrarea unor progrese mai bune în ceea ce privește îmbunătățirea sănătății materne și reducerea mortalității în rândul copiilor; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța reducerii disparităților de gen mai întâi în domeniul educației pentru creșterea calității medii a capitalului uman și, în al doilea rând, în domeniul sănătății, pentru înregistrarea unor progrese mai bune în ceea ce privește îmbunătățirea sănătății materne și reducerea mortalității în rândul copiilor;

| 21. | solicită UE să apere insistent dreptul la cel mai înalt standard de sănătate realizabil, inclusiv la sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente și integrarea persoanelor afectate de HIV/SIDA, printre altele, în cadrul serviciilor de planificare familială voluntară, avorturi în condiții de siguranță și contracepție; |
| --- | --- |

21.

solicită UE să apere insistent dreptul la cel mai înalt standard de sănătate realizabil, inclusiv la sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente și integrarea persoanelor afectate de HIV/SIDA, printre altele, în cadrul serviciilor de planificare familială voluntară, avorturi în condiții de siguranță și contracepție;

| 22. | subliniază că cadrul ODM post-2015 include un obiectiv specific privind eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

22.

subliniază că cadrul ODM post-2015 include un obiectiv specific privind eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor;

| 23. | subliniază că accesul la asigurarea de sănătate universală, care combină atât o abordare legată de prevenire, cât și o abordare legată de tratament, accesul universal la o hrană nutritivă adecvată și la o educație de calitate pentru toți și la toate nivelurile, educație care face posibilă ocuparea forței de muncă, ar trebui considerate obiective principale ale agendei post-2015; |
| --- | --- |

23.

subliniază că accesul la asigurarea de sănătate universală, care combină atât o abordare legată de prevenire, cât și o abordare legată de tratament, accesul universal la o hrană nutritivă adecvată și la o educație de calitate pentru toți și la toate nivelurile, educație care face posibilă ocuparea forței de muncă, ar trebui considerate obiective principale ale agendei post-2015;

| 24. | insistă asupra faptului că cadrul post-2015 trebuie să includă, în primul rând, obiective privind caracterul abordabil și accesibili al serviciilor de asistență medicală de calitate, care se axează pe promovarea sănătății, pe intervențiile pentru prevenire și tratament, inclusiv pe sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, pe HIV/SIDA ca elemente-cheie și, în al doilea rând, activități concrete în direcția instituirii unor sisteme de sănătate de bază care să asigure prevenirea, tratamentul, îngrijirea și sprijinul pentru toate persoanele, inclusiv pentru grupurile cele mai marginalizate și vulnerabile, cum ar fi minoritățile, prizonierii, migranții, persoanele fără documente, lucrătorii sexuali și consumatorii de droguri; |
| --- | --- |

24.

insistă asupra faptului că cadrul post-2015 trebuie să includă, în primul rând, obiective privind caracterul abordabil și accesibili al serviciilor de asistență medicală de calitate, care se axează pe promovarea sănătății, pe intervențiile pentru prevenire și tratament, inclusiv pe sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, pe HIV/SIDA ca elemente-cheie și, în al doilea rând, activități concrete în direcția instituirii unor sisteme de sănătate de bază care să asigure prevenirea, tratamentul, îngrijirea și sprijinul pentru toate persoanele, inclusiv pentru grupurile cele mai marginalizate și vulnerabile, cum ar fi minoritățile, prizonierii, migranții, persoanele fără documente, lucrătorii sexuali și consumatorii de droguri;

| 25. | solicită accelerarea acțiunii mondiale de reducere a mortalității materne, infantile și a mortalității în rândul nou-născuților și reafirmă importanța centrală a accesului universal la servicii sanitare de reproducere; |
| --- | --- |

25.

solicită accelerarea acțiunii mondiale de reducere a mortalității materne, infantile și a mortalității în rândul nou-născuților și reafirmă importanța centrală a accesului universal la servicii sanitare de reproducere;

| 26. | solicită sprijinirea în continuare a cercetării în domeniul programelor de prevenire și tratament mai eficiente și durabile, inclusiv a cercetării și dezvoltării de intervenții medicale eficiente, cuprinzând vaccinuri, medicamente și diagnostice; |
| --- | --- |

26.

solicită sprijinirea în continuare a cercetării în domeniul programelor de prevenire și tratament mai eficiente și durabile, inclusiv a cercetării și dezvoltării de intervenții medicale eficiente, cuprinzând vaccinuri, medicamente și diagnostice;

| 27. | evidențiază faptul că femeile au un rol esențial în ceea ce privește nutriția și siguranța alimentară, dat fiind faptul că sunt responsabile pentru 80 % din agricultura din Africa, chiar dacă în continuare au cu greu acces la proprietatea terenurilor pe care le cultivă; prin urmare, subliniază că eradicarea foametei depinde de sprijinul care se acordă micilor agricultori pentru a produce suficiente alimente pentru ei înșiși și pentru familiile lor; amintește că majoritatea micilor agricultori sunt femei; solicită integrarea unei abordări care să țină seama în mod corespunzător de gen în toate elementele programelor ce vizează securitatea alimentară; subliniază necesitatea de a preveni și a trata malnutriția cu intervenții bazate pe dovezi, acordând prioritate femeilor însărcinate și copiilor de vârstă mică; |
| --- | --- |

27.

evidențiază faptul că femeile au un rol esențial în ceea ce privește nutriția și siguranța alimentară, dat fiind faptul că sunt responsabile pentru 80 % din agricultura din Africa, chiar dacă în continuare au cu greu acces la proprietatea terenurilor pe care le cultivă; prin urmare, subliniază că eradicarea foametei depinde de sprijinul care se acordă micilor agricultori pentru a produce suficiente alimente pentru ei înșiși și pentru familiile lor; amintește că majoritatea micilor agricultori sunt femei; solicită integrarea unei abordări care să țină seama în mod corespunzător de gen în toate elementele programelor ce vizează securitatea alimentară; subliniază necesitatea de a preveni și a trata malnutriția cu intervenții bazate pe dovezi, acordând prioritate femeilor însărcinate și copiilor de vârstă mică;

| 28. | subliniază necesitatea de a elabora și de a pune în aplicare programe de sănătate cu scopul de a consolida sistemele de sănătate, ținând cont de faptul că criza economică mondială a afectat negativ progresele în ceea ce privește HIV/SIDA, tuberculoza, malaria și bolile tropicale neglijate; |
| --- | --- |

28.

subliniază necesitatea de a elabora și de a pune în aplicare programe de sănătate cu scopul de a consolida sistemele de sănătate, ținând cont de faptul că criza economică mondială a afectat negativ progresele în ceea ce privește HIV/SIDA, tuberculoza, malaria și bolile tropicale neglijate;

| 29. | subliniază importanța obiectivului legat de îmbunătățirea sănătății materne în ceea ce privește reducerea ratei mortalității materne și obținerea accesului universal la servicii de sănătate sexuală și reproductivă și de planificare familială; subliniază importanța educației și a conștientizării problemelor din domeniul sănătății sexuale și reproductive ca parte esențială a agendei de sănătate a femeilor; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța obiectivului legat de îmbunătățirea sănătății materne în ceea ce privește reducerea ratei mortalității materne și obținerea accesului universal la servicii de sănătate sexuală și reproductivă și de planificare familială; subliniază importanța educației și a conștientizării problemelor din domeniul sănătății sexuale și reproductive ca parte esențială a agendei de sănătate a femeilor;

| 30. | subliniază faptul că trebuie să se acorde o atenție specială educației ambelor sexe în probleme de gen încă de la începutul școlarizării, astfel încât atitudinile și stereotipurile sociale să se schimbe treptat și să se ajungă la situația în care egalitatea dintre femei și bărbați se consolidează ca un principiu fundamental al societății în toate țările lumii; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că trebuie să se acorde o atenție specială educației ambelor sexe în probleme de gen încă de la începutul școlarizării, astfel încât atitudinile și stereotipurile sociale să se schimbe treptat și să se ajungă la situația în care egalitatea dintre femei și bărbați se consolidează ca un principiu fundamental al societății în toate țările lumii;

| 31. | îndeamnă ca acordarea ajutorului umanitar al UE în vederea atingerii ODM să fie independentă de restricțiile privind ajutorul umanitar impuse de Statele Unite ale Americii sau alți donatori, în special prin asigurarea accesului la avort pentru femeile și fetele care sunt victime ale violurilor în cadrul conflictelor armate; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă ca acordarea ajutorului umanitar al UE în vederea atingerii ODM să fie independentă de restricțiile privind ajutorul umanitar impuse de Statele Unite ale Americii sau alți donatori, în special prin asigurarea accesului la avort pentru femeile și fetele care sunt victime ale violurilor în cadrul conflictelor armate;

| 32. | recunoaște că oportunitățile de muncă decentă permit gospodăriilor sărace să iasă din sărăcie și constituie modalități-cheie prin care persoanele și familiile câștigă respectul de sine, un sentiment de apartenență la o comunitate și un mijloc de a avea o contribuție productivă; solicită ca ocuparea deplină și productivă a forței de muncă și munca decentă să fie un obiectiv central al agendei de dezvoltare post-2015 și solicită ca acest obiectiv să fie sprijinit prin aplicarea unor niveluri naționale de protecție socială bine concepute pentru reducerea sărăciei și pentru rezistență; |
| --- | --- |

32.

recunoaște că oportunitățile de muncă decentă permit gospodăriilor sărace să iasă din sărăcie și constituie modalități-cheie prin care persoanele și familiile câștigă respectul de sine, un sentiment de apartenență la o comunitate și un mijloc de a avea o contribuție productivă; solicită ca ocuparea deplină și productivă a forței de muncă și munca decentă să fie un obiectiv central al agendei de dezvoltare post-2015 și solicită ca acest obiectiv să fie sprijinit prin aplicarea unor niveluri naționale de protecție socială bine concepute pentru reducerea sărăciei și pentru rezistență;

| 33. | subliniază că informarea și educarea cu privire la problemele legate de sănătate sunt elemente cheie pentru o sănătate mai bună a populației; |
| --- | --- |

33.

subliniază că informarea și educarea cu privire la problemele legate de sănătate sunt elemente cheie pentru o sănătate mai bună a populației;

| 34. | de asemenea, ar trebui acordată o atenție specială combaterii bolilor netransmisibile, cum ar fi cancerul; |
| --- | --- |

34.

de asemenea, ar trebui acordată o atenție specială combaterii bolilor netransmisibile, cum ar fi cancerul;

| 35. | solicită asigurarea de către cadrul ODM post-2015 a autonomizării femeilor și a egalității de gen prin eliminarea disparităților de gen la toate nivelurile educației cu obiective specifice, printre care accesul universal și finalizarea unei educații de calitate (la nivel primar, secundar și universitar) și formarea profesională într-un mediu al politicilor favorabile tinerilor în materie de creare de locuri de muncă, eliminarea analfabetismului în rândul femeilor, accesul la educația completă privind sănătatea sexuală, în școli și în afara școlilor; |
| --- | --- |

35.

solicită asigurarea de către cadrul ODM post-2015 a autonomizării femeilor și a egalității de gen prin eliminarea disparităților de gen la toate nivelurile educației cu obiective specifice, printre care accesul universal și finalizarea unei educații de calitate (la nivel primar, secundar și universitar) și formarea profesională într-un mediu al politicilor favorabile tinerilor în materie de creare de locuri de muncă, eliminarea analfabetismului în rândul femeilor, accesul la educația completă privind sănătatea sexuală, în școli și în afara școlilor;

III.   
  Buna guvernanță

| 36. | subliniază faptul că pentru cadrul de dezvoltare durabilă post-2015 sunt necesare respectarea principiului guvernanței democratice și a drepturilor omului, instituții și parteneri eficienți, transparenți și responsabili la toate nivelurile și o societate civilă care dispune de mijloace de acțiune și care este asociată sistematic procesului democratic; insistă asupra influențării cadrului de către noțiunile-cheie de democrație participativă și cetățenie eficientă prin intermediul unei exercitări depline și sporite a drepturilor civice și politice; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că pentru cadrul de dezvoltare durabilă post-2015 sunt necesare respectarea principiului guvernanței democratice și a drepturilor omului, instituții și parteneri eficienți, transparenți și responsabili la toate nivelurile și o societate civilă care dispune de mijloace de acțiune și care este asociată sistematic procesului democratic; insistă asupra influențării cadrului de către noțiunile-cheie de democrație participativă și cetățenie eficientă prin intermediul unei exercitări depline și sporite a drepturilor civice și politice;

| 37. | solicită UE să facă schimb de experiență și de cunoștințe cu țările în curs de dezvoltare prin asigurarea accesului la cunoștințe din domenii relevante ale dezvoltării durabile, în special prin valorificarea experienței în materie de tranziție a statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

37.

solicită UE să facă schimb de experiență și de cunoștințe cu țările în curs de dezvoltare prin asigurarea accesului la cunoștințe din domenii relevante ale dezvoltării durabile, în special prin valorificarea experienței în materie de tranziție a statelor membre ale UE;

| 38. | consideră că negocierile și dezbaterile în curs de desfășurare trebuie structurate astfel încât un angajament clar față de guvernanța democratică să se reflecte și să fie urmărit în noul cadru de dezvoltare; |
| --- | --- |

38.

consideră că negocierile și dezbaterile în curs de desfășurare trebuie structurate astfel încât un angajament clar față de guvernanța democratică să se reflecte și să fie urmărit în noul cadru de dezvoltare;

| 39. | subliniază că schimbările climatice, actuala criză a prețurilor alimentelor și criza financiară mondială pot fi toate legate de lipsa unei guvernanțe globale adecvate; prin urmare, subliniază că guvernanța globală ar trebui să fie un ingredient-cheie al agendei de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

39.

subliniază că schimbările climatice, actuala criză a prețurilor alimentelor și criza financiară mondială pot fi toate legate de lipsa unei guvernanțe globale adecvate; prin urmare, subliniază că guvernanța globală ar trebui să fie un ingredient-cheie al agendei de dezvoltare post-2015;

| 40. | regretă lipsa de coerență între instituțiile de guvernanță globală, în special în ceea ce privește comerțul multilateral, finanțele și arhitecturile ecologice; consideră că, deși deficitele de guvernanță globală au dus la căutarea unor soluții regionale de către țări, ca modalitate de a răspunde necesităților de dezvoltare specifice regiunilor, aceste măsuri impun o coordonare cu scopul de a evita fragmentarea politică și neconformitatea cu regimurile multilaterale și standardele internaționale; în general, consideră că se impune o acțiune la nivel mondial pentru a completa eforturile naționale; |
| --- | --- |

40.

regretă lipsa de coerență între instituțiile de guvernanță globală, în special în ceea ce privește comerțul multilateral, finanțele și arhitecturile ecologice; consideră că, deși deficitele de guvernanță globală au dus la căutarea unor soluții regionale de către țări, ca modalitate de a răspunde necesităților de dezvoltare specifice regiunilor, aceste măsuri impun o coordonare cu scopul de a evita fragmentarea politică și neconformitatea cu regimurile multilaterale și standardele internaționale; în general, consideră că se impune o acțiune la nivel mondial pentru a completa eforturile naționale;

| 41. | observă că, deși formatul cadrului ODM a favorizat instituirea unor obiective și ținte concrete și definite în timp care ar putea fi monitorizate prin intermediul unor indicatori solizi din punct de vedere statistic, asumarea răspunderii în ceea ce privește aceste obiective lipsește; în acest context, atrage atenția asupra impunerii unei abordări unice pentru toți și consideră că obiectivele și țintele mondiale trebuie adaptate și ajustate la contextele naționale și regionale și la condițiile inițiale; |
| --- | --- |

41.

observă că, deși formatul cadrului ODM a favorizat instituirea unor obiective și ținte concrete și definite în timp care ar putea fi monitorizate prin intermediul unor indicatori solizi din punct de vedere statistic, asumarea răspunderii în ceea ce privește aceste obiective lipsește; în acest context, atrage atenția asupra impunerii unei abordări unice pentru toți și consideră că obiectivele și țintele mondiale trebuie adaptate și ajustate la contextele naționale și regionale și la condițiile inițiale;

| 42. | subliniază faptul că autoritățile de la toate nivelurile joacă un rol esențial în cadrul unei agende de dezvoltare durabilă, prin participarea la dezbateri politice, transpunerea angajamentelor în legislație, responsabilizarea guvernelor pentru politicile lor sociale, ecologice și judiciare și consolidarea principiului de asumare a responsabilității; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că autoritățile de la toate nivelurile joacă un rol esențial în cadrul unei agende de dezvoltare durabilă, prin participarea la dezbateri politice, transpunerea angajamentelor în legislație, responsabilizarea guvernelor pentru politicile lor sociale, ecologice și judiciare și consolidarea principiului de asumare a responsabilității;

| 43. | îndeamnă comunitatea internațională să acorde o atenție deosebită creării unui mediu favorabil și deschis participării în cadrul căruia organizațiile societății civile (OSC), sectorul privat, fundațiile filantropice și alți parteneri independenți în domeniul dezvoltării, precum și parlamentele naționale și autoritățile locale, la nivel local, național și regional, să își asume responsabilitățile de actori implicați în planificarea și controlul politicilor, cu scopul de a juca un rol adecvat în cadrul post-2015; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă comunitatea internațională să acorde o atenție deosebită creării unui mediu favorabil și deschis participării în cadrul căruia organizațiile societății civile (OSC), sectorul privat, fundațiile filantropice și alți parteneri independenți în domeniul dezvoltării, precum și parlamentele naționale și autoritățile locale, la nivel local, național și regional, să își asume responsabilitățile de actori implicați în planificarea și controlul politicilor, cu scopul de a juca un rol adecvat în cadrul post-2015;

| 44. | îndeamnă în continuare ca tinerilor, în special fetelor și femeilor tinere, să li se permită să joace un rol-cheie în cadrul post-2015, reamintind faptul că participarea tinerilor la guvernanță poate avea beneficii ample, inclusiv stimularea structurilor și proceselor decizionale democratice și îmbunătățirea bunăstării tinerilor și a comunităților lor; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă în continuare ca tinerilor, în special fetelor și femeilor tinere, să li se permită să joace un rol-cheie în cadrul post-2015, reamintind faptul că participarea tinerilor la guvernanță poate avea beneficii ample, inclusiv stimularea structurilor și proceselor decizionale democratice și îmbunătățirea bunăstării tinerilor și a comunităților lor;

Abordarea bazată pe drepturile omului

| 45. | solicită ca principiile drepturilor omului să susțină cadrul post-2015, care trebuie să abordeze, în special, problema inegalității și a discriminării, a practicilor tradiționale dăunătoare, a discriminării, a violenței pe criterii de gen, a participării și a autonomizării persoanelor marginalizate și dezavantajate în societate, acordându-se o atenție specială drepturilor tinerilor, femeilor, migranților, persoanelor care trăiesc cu HIV, persoanelor care suferă de discriminare din motive de castă, persoanelor LGBT și persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

45.

solicită ca principiile drepturilor omului să susțină cadrul post-2015, care trebuie să abordeze, în special, problema inegalității și a discriminării, a practicilor tradiționale dăunătoare, a discriminării, a violenței pe criterii de gen, a participării și a autonomizării persoanelor marginalizate și dezavantajate în societate, acordându-se o atenție specială drepturilor tinerilor, femeilor, migranților, persoanelor care trăiesc cu HIV, persoanelor care suferă de discriminare din motive de castă, persoanelor LGBT și persoanelor cu handicap;

| 46. | solicită, în acest sens, ca un obiectiv autonom să abordeze inegalitățile persistente cu care se confruntă femeile și fetele, prin stimularea voinței politice necesare, a resurselor și a asumării responsabilității cu scopul de a institui o acțiune durabilă și eficientă; |
| --- | --- |

46.

solicită, în acest sens, ca un obiectiv autonom să abordeze inegalitățile persistente cu care se confruntă femeile și fetele, prin stimularea voinței politice necesare, a resurselor și a asumării responsabilității cu scopul de a institui o acțiune durabilă și eficientă;

| 47. | subliniază că agenda de dezvoltare post-2015 a ONU trebuie să răspundă unei abordări bazate pe drepturile omului, care cuprinde drepturile sociale și economice, incluzând totodată drepturile civile și politice în ceea ce privește pacea și securitatea, precum și dreptul la dezvoltare; |
| --- | --- |

47.

subliniază că agenda de dezvoltare post-2015 a ONU trebuie să răspundă unei abordări bazate pe drepturile omului, care cuprinde drepturile sociale și economice, incluzând totodată drepturile civile și politice în ceea ce privește pacea și securitatea, precum și dreptul la dezvoltare;

| 48. | recomandă instituirea unui obiectiv general privind egalitatea; |
| --- | --- |

48.

recomandă instituirea unui obiectiv general privind egalitatea;

| 49. | încurajează UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în stimularea voinței lor politice și sporirea eforturilor de îmbunătățire a nivelului de ratificare și de punere în aplicare a instrumentelor juridice în materie de drepturile omului, să interzică discriminarea sau orice bariere juridice, politice, normative și orice dispoziție punitivă bazată pe vârstă, gen, rasă, etnie, castă, cultură, religie, credință, stare civilă, handicap, statut HIV, origine etnică, statut de migrant, aptitudini lingvistice, orientare sexuală, identitate de gen sau alți factori sau statute; încurajează UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în introducerea unor niveluri minime adecvate de protecție socială; |
| --- | --- |

49.

încurajează UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în stimularea voinței lor politice și sporirea eforturilor de îmbunătățire a nivelului de ratificare și de punere în aplicare a instrumentelor juridice în materie de drepturile omului, să interzică discriminarea sau orice bariere juridice, politice, normative și orice dispoziție punitivă bazată pe vârstă, gen, rasă, etnie, castă, cultură, religie, credință, stare civilă, handicap, statut HIV, origine etnică, statut de migrant, aptitudini lingvistice, orientare sexuală, identitate de gen sau alți factori sau statute; încurajează UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în introducerea unor niveluri minime adecvate de protecție socială;

| 50. | îndeamnă la ratificarea Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei de către toate țările cu scopul de a promova egalitatea de gen; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă la ratificarea Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei de către toate țările cu scopul de a promova egalitatea de gen;

Pacea, securitatea și dezvoltarea

| 51. | subliniază faptul că unele dintre principalele obstacole în calea dezvoltării și reducerii sărăciei, care amenință democrația, sunt conflictele armate și situațiile postconflict; subliniază, de asemenea, că pacea și securitatea, dezvoltarea și drepturile omului sunt interconectate și se susțin reciproc; prin urmare, încurajează Uniunea să se folosească de toate instrumentele relevante, cum ar fi Declarația universală a drepturilor omului sau instrumentele prevăzute în Acordul de la Cotonou pentru a crește nivelul de prevenire a conflictelor; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că unele dintre principalele obstacole în calea dezvoltării și reducerii sărăciei, care amenință democrația, sunt conflictele armate și situațiile postconflict; subliniază, de asemenea, că pacea și securitatea, dezvoltarea și drepturile omului sunt interconectate și se susțin reciproc; prin urmare, încurajează Uniunea să se folosească de toate instrumentele relevante, cum ar fi Declarația universală a drepturilor omului sau instrumentele prevăzute în Acordul de la Cotonou pentru a crește nivelul de prevenire a conflictelor;

| 52. | solicită, în acest sens, să se acorde prioritate consolidării capacității în țările fragile și afectate de conflicte; consideră că parteneriatele internaționale eficiente, schimbul de cunoștințe și metodele de dezvoltare a capacităților bazate pe experiența în materie de tranziție a statelor membre ale UE, consolidarea modelului Noului acord privind angajamentul în cazul statelor fragile lansat în cadrul celui de-al patrulea Forum la nivel înalt de la Busan privind eficacitatea ajutorului sunt necesare pentru stabilizarea și dezvoltarea acestor state; |
| --- | --- |

52.

solicită, în acest sens, să se acorde prioritate consolidării capacității în țările fragile și afectate de conflicte; consideră că parteneriatele internaționale eficiente, schimbul de cunoștințe și metodele de dezvoltare a capacităților bazate pe experiența în materie de tranziție a statelor membre ale UE, consolidarea modelului Noului acord privind angajamentul în cazul statelor fragile lansat în cadrul celui de-al patrulea Forum la nivel înalt de la Busan privind eficacitatea ajutorului sunt necesare pentru stabilizarea și dezvoltarea acestor state;

| 53. | solicită UE să continue să se implice profund în statele fragile, prin asigurarea unor răspunsuri integrate referitoare la politicile de dezvoltare, prin furnizarea de ajutor umanitar și contribuind la reducerea riscurilor de dezastru, la prevenirea conflictelor, precum și la construirea statelor; |
| --- | --- |

53.

solicită UE să continue să se implice profund în statele fragile, prin asigurarea unor răspunsuri integrate referitoare la politicile de dezvoltare, prin furnizarea de ajutor umanitar și contribuind la reducerea riscurilor de dezastru, la prevenirea conflictelor, precum și la construirea statelor;

| 54. | consideră că cadrul post-2015 trebuie să reflecte obiectivele de consolidare a păcii și de construcție statală agreate la Busan; |
| --- | --- |

54.

consideră că cadrul post-2015 trebuie să reflecte obiectivele de consolidare a păcii și de construcție statală agreate la Busan;

| 55. | subliniază că prevenirea violenței și a discriminării, în special a violenței sexuale împotriva fetelor și femeilor, ar trebui abordată în cadrul post-2015 și că trebuie instituite sau consolidate sisteme complete de protecție accesibile pentru toți; |
| --- | --- |

55.

subliniază că prevenirea violenței și a discriminării, în special a violenței sexuale împotriva fetelor și femeilor, ar trebui abordată în cadrul post-2015 și că trebuie instituite sau consolidate sisteme complete de protecție accesibile pentru toți;

IV.   
  Sustenabilitatea

| 56. | solicită UE să contribuie, în mod transparent și favorabil incluziunii, la consolidarea coerenței între obiectivele de dezvoltare durabilă din punct de vedere social și ecologic și obiectivele de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

56.

solicită UE să contribuie, în mod transparent și favorabil incluziunii, la consolidarea coerenței între obiectivele de dezvoltare durabilă din punct de vedere social și ecologic și obiectivele de dezvoltare post-2015;

| 57. | subliniază faptul că rezultatul final ar trebui să fie „o agendă unică de dezvoltare”, care să evite duplicarea eforturilor și a resurselor; subliniază că, dat fiind faptul că problemele de mediu și de dezvoltare tind să fie tratate separat la nivel mondial, UE ar trebui să identifice noi modalități de a depăși această divizare și de a construi punți între aceste domenii strâns legate între ele, printre altele, prin mijloace instituționale; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că rezultatul final ar trebui să fie „o agendă unică de dezvoltare”, care să evite duplicarea eforturilor și a resurselor; subliniază că, dat fiind faptul că problemele de mediu și de dezvoltare tind să fie tratate separat la nivel mondial, UE ar trebui să identifice noi modalități de a depăși această divizare și de a construi punți între aceste domenii strâns legate între ele, printre altele, prin mijloace instituționale;

| 58. | subliniază să sustenabilitatea este o provocare principală, iar deficiențele ar putea să afecteze toate dimensiunile dezvoltării umane; în special, recunoaște legăturile inseparabile dintre alimente, accesul durabil și sigur la energie, apă, utilizarea durabilă a terenurilor, utilizarea eficientă a resurselor naturale, protecția marină și a altor ecosisteme și a biodiversității, defrișările, atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea și reducerea riscurilor de dezastre, producția și consumul durabile, incluziunea socială și munca decentă în contextul combaterii sărăciei; |
| --- | --- |

58.

subliniază să sustenabilitatea este o provocare principală, iar deficiențele ar putea să afecteze toate dimensiunile dezvoltării umane; în special, recunoaște legăturile inseparabile dintre alimente, accesul durabil și sigur la energie, apă, utilizarea durabilă a terenurilor, utilizarea eficientă a resurselor naturale, protecția marină și a altor ecosisteme și a biodiversității, defrișările, atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea și reducerea riscurilor de dezastre, producția și consumul durabile, incluziunea socială și munca decentă în contextul combaterii sărăciei;

| 59. | subliniază că accesul universal la apă potabilă și la salubrizare, în calitate de serviciu social orizontal de bază pentru realizarea tuturor obiectivelor, precum și accesul și la servicii energetice moderne, fiabile, accesibile, ecologice și durabile pentru toate persoanele este un factor-cheie al eradicării sărăciei și al creșterii favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

59.

subliniază că accesul universal la apă potabilă și la salubrizare, în calitate de serviciu social orizontal de bază pentru realizarea tuturor obiectivelor, precum și accesul și la servicii energetice moderne, fiabile, accesibile, ecologice și durabile pentru toate persoanele este un factor-cheie al eradicării sărăciei și al creșterii favorabile incluziunii;

| 60. | subliniază că securitatea energetică necesită o punere în aplicare a strategiilor bazată pe diversificarea surselor, inclusiv pe energia solară, pe protecția ecosistemelor și a resurselor naturale, pe reducerea riscurilor de dezastru, pe gestionarea integrată a resurselor de apă și pe îmbunătățirea piețelor și a infrastructurii și pe măsuri normative; |
| --- | --- |

60.

subliniază că securitatea energetică necesită o punere în aplicare a strategiilor bazată pe diversificarea surselor, inclusiv pe energia solară, pe protecția ecosistemelor și a resurselor naturale, pe reducerea riscurilor de dezastru, pe gestionarea integrată a resurselor de apă și pe îmbunătățirea piețelor și a infrastructurii și pe măsuri normative;

| 61. | solicită, de asemenea, acțiuni concrete în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea unor ecosisteme marine sănătoase, a pescuitului durabil și a acvaculturii durabile, care ar putea avea un rol important în securitatea alimentară și nutriție și în agricultura durabilă; |
| --- | --- |

61.

solicită, de asemenea, acțiuni concrete în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea unor ecosisteme marine sănătoase, a pescuitului durabil și a acvaculturii durabile, care ar putea avea un rol important în securitatea alimentară și nutriție și în agricultura durabilă;

| 62. | subliniază importanța punerii în aplicare corecte a principiului diferențierii consacrat în noua agendă de dezvoltare; îndeamnă țările emergente să își asume responsabilitatea în ceea ce privește redistribuirea veniturilor între cetățeni prin intermediul bugetului de stat, pentru a elimina decalajul de sărăcie; |
| --- | --- |

62.

subliniază importanța punerii în aplicare corecte a principiului diferențierii consacrat în noua agendă de dezvoltare; îndeamnă țările emergente să își asume responsabilitatea în ceea ce privește redistribuirea veniturilor între cetățeni prin intermediul bugetului de stat, pentru a elimina decalajul de sărăcie;

V.   
  Către o poziție a UE cu privire la cadrul de dezvoltare post-2015

Finanțarea ODM post-2015

| 63. | reamintește angajamentul asumat privind alocarea a 0,7 % din venitul național brut către asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) până în 2015; subliniază că acest nivel trebuie să fie menținut într-un cadru viitor și solicită tuturor statelor membre să prevadă acest lucru prin legislație obligatorie, precum și să adopte programe bugetare multianuale în vederea atingerii acestui obiectiv; |
| --- | --- |

63.

reamintește angajamentul asumat privind alocarea a 0,7 % din venitul național brut către asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) până în 2015; subliniază că acest nivel trebuie să fie menținut într-un cadru viitor și solicită tuturor statelor membre să prevadă acest lucru prin legislație obligatorie, precum și să adopte programe bugetare multianuale în vederea atingerii acestui obiectiv;

| 64. | subliniază importanța existenței unui buget al Uniunii care să fie capabil să răspundă provocărilor cu care se confruntă, în special pe timp de criză și în special în ceea ce privește finanțarea dezvoltării; în acest sens și pentru ca bugetul UE să nu mai facă obiectul chestiunii unice legate de nivelul creditelor de plată, solicită crearea unor resurse proprii, cum ar fi taxa pe tranzacțiile financiare, din care o parte ar trebui să fie alocată capitolului IV din bugetul UE; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța existenței unui buget al Uniunii care să fie capabil să răspundă provocărilor cu care se confruntă, în special pe timp de criză și în special în ceea ce privește finanțarea dezvoltării; în acest sens și pentru ca bugetul UE să nu mai facă obiectul chestiunii unice legate de nivelul creditelor de plată, solicită crearea unor resurse proprii, cum ar fi taxa pe tranzacțiile financiare, din care o parte ar trebui să fie alocată capitolului IV din bugetul UE;

| 65. | insistă asupra faptului că finanțarea acordată pentru combaterea și adaptarea la efectele schimbărilor trebuie să suplimenteze cu adevărat angajamentele existente; prin urmare, solicită UE să propună punerea la dispoziție a surselor de finanțare altele decât AOD pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, favorizând clarificarea prin dezbaterile post-2015 a rolului AOD și al finanțării destinate măsurilor de adaptare în eradicarea durabilă a sărăciei; |
| --- | --- |

65.

insistă asupra faptului că finanțarea acordată pentru combaterea și adaptarea la efectele schimbărilor trebuie să suplimenteze cu adevărat angajamentele existente; prin urmare, solicită UE să propună punerea la dispoziție a surselor de finanțare altele decât AOD pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, favorizând clarificarea prin dezbaterile post-2015 a rolului AOD și al finanțării destinate măsurilor de adaptare în eradicarea durabilă a sărăciei;

| 66. | solicită Comisiei să stimuleze discuțiile cu toate părțile interesate cu privire la mecanismele de finanțare în vederea îndeplinirii necesităților financiare într-un peisaj al dezvoltării post-2015; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei să stimuleze discuțiile cu toate părțile interesate cu privire la mecanismele de finanțare în vederea îndeplinirii necesităților financiare într-un peisaj al dezvoltării post-2015;

| 67. | reamintește că, pe perioada Forumului de cooperare pentru dezvoltare al Organizației Națiunilor Unite din 2012 a fost subliniată în mod clar necesitatea unei mai mari coordonări decât a concurenței dintre diferitele mecanisme de ajutor și donatori; solicită UE să promoveze o agendă a eficacității ajutorului, deoarece UE și statele sale membre au o responsabilitate comună de a reduce fragmentarea ajutorului; |
| --- | --- |

67.

reamintește că, pe perioada Forumului de cooperare pentru dezvoltare al Organizației Națiunilor Unite din 2012 a fost subliniată în mod clar necesitatea unei mai mari coordonări decât a concurenței dintre diferitele mecanisme de ajutor și donatori; solicită UE să promoveze o agendă a eficacității ajutorului, deoarece UE și statele sale membre au o responsabilitate comună de a reduce fragmentarea ajutorului;

Mecanisme inovatoare de finanțare

| 68. | solicită Comisiei să coopereze în continuare cu alți donatori de la nivel mondial pentru crearea unor noi mecanisme inovatoare de finanțare a dezvoltării deoarece acestea, împreună cu noile parteneriate, vor juca un rol esențial într-un nou peisaj al dezvoltării, completând alte surse și compromisuri în materie de finanțare a dezvoltării durabile; reamintește statelor membre ale UE care au convenit să introducă taxa pe tranzacțiile financiare să dedice o parte din fondurile respective dezvoltării durabile și luptei împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

68.

solicită Comisiei să coopereze în continuare cu alți donatori de la nivel mondial pentru crearea unor noi mecanisme inovatoare de finanțare a dezvoltării deoarece acestea, împreună cu noile parteneriate, vor juca un rol esențial într-un nou peisaj al dezvoltării, completând alte surse și compromisuri în materie de finanțare a dezvoltării durabile; reamintește statelor membre ale UE care au convenit să introducă taxa pe tranzacțiile financiare să dedice o parte din fondurile respective dezvoltării durabile și luptei împotriva schimbărilor climatice;

| 69. | subliniază faptul că UE ar trebui să promoveze o abordare integrată și complementară privind finanțarea, inclusiv prin intermediul parteneriatelor public-private; |
| --- | --- |

69.

subliniază faptul că UE ar trebui să promoveze o abordare integrată și complementară privind finanțarea, inclusiv prin intermediul parteneriatelor public-private;

| 70. | solicită UE să încurajeze achizițiile publice sociale, etice și ecologice la nivel internațional ca un instrument de punere în aplicare a cadrului post-2015; |
| --- | --- |

70.

solicită UE să încurajeze achizițiile publice sociale, etice și ecologice la nivel internațional ca un instrument de punere în aplicare a cadrului post-2015;

| 71. | solicită UE să evalueze în mod corespunzător mecanismul de combinare a granturilor și a împrumuturilor – în special în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea financiară, transparența și răspunderea, asumarea responsabilității la nivel local și riscul de îndatorare – înainte de a dezvolta în continuare combinarea granturilor și a împrumuturilor în vederea promovării resurselor financiare pentru dezvoltare, precum și să promoveze microcreditele; solicită Comisiei să publice orientări și criterii concrete bazate pe strategii armonizate de reducere a sărăciei și care să aibă un impact clar asupra dezvoltării durabile la punerea în aplicare a acestor acorduri noi; |
| --- | --- |

71.

solicită UE să evalueze în mod corespunzător mecanismul de combinare a granturilor și a împrumuturilor – în special în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea financiară, transparența și răspunderea, asumarea responsabilității la nivel local și riscul de îndatorare – înainte de a dezvolta în continuare combinarea granturilor și a împrumuturilor în vederea promovării resurselor financiare pentru dezvoltare, precum și să promoveze microcreditele; solicită Comisiei să publice orientări și criterii concrete bazate pe strategii armonizate de reducere a sărăciei și care să aibă un impact clar asupra dezvoltării durabile la punerea în aplicare a acestor acorduri noi;

Consolidarea veniturilor interne prin impozitarea eficace și combaterea corupției

| 72. | reiterează solicitarea sa de a face din combaterea corupție, a spălării de bani, a paradisurilor fiscale, a fluxurilor ilicite de capital și a structurilor fiscale dăunătoare o prioritate absolută a agendei UE în cadrul instituțiilor internaționale de finanțare și de dezvoltare, astfel încât să se permită țărilor în curs de dezvoltare să crească veniturile interne; |
| --- | --- |

72.

reiterează solicitarea sa de a face din combaterea corupție, a spălării de bani, a paradisurilor fiscale, a fluxurilor ilicite de capital și a structurilor fiscale dăunătoare o prioritate absolută a agendei UE în cadrul instituțiilor internaționale de finanțare și de dezvoltare, astfel încât să se permită țărilor în curs de dezvoltare să crească veniturile interne;

| 73. | subliniază că se impune de urgență o mobilizare sporită a resurselor naționale și, prin urmare, solicită UE și comunității internaționale să își intensifice sprijinul acordat țărilor în curs de dezvoltare pentru instituirea unei politici fiscale eficace și a unei baze de impozitare durabile, precum și pentru consolidarea capacităților, calificărilor și competențelor administrațiilor acestor țări în vederea combaterii fluxurilor financiare ilicite, a evaziunii și a fraudei fiscale și în vederea îmbunătățirii colectării impozitelor; |
| --- | --- |

73.

subliniază că se impune de urgență o mobilizare sporită a resurselor naționale și, prin urmare, solicită UE și comunității internaționale să își intensifice sprijinul acordat țărilor în curs de dezvoltare pentru instituirea unei politici fiscale eficace și a unei baze de impozitare durabile, precum și pentru consolidarea capacităților, calificărilor și competențelor administrațiilor acestor țări în vederea combaterii fluxurilor financiare ilicite, a evaziunii și a fraudei fiscale și în vederea îmbunătățirii colectării impozitelor;

| 74. | reamintește caracterul esențial al calității raportării financiare pentru combaterea eficace a evaziunii fiscale; prin urmare, subliniază importanța transparenței depline în ceea ce privește raportarea corporativă a profiturilor și a impozitelor plătite, în special în rândul întreprinderilor implicate în exploatarea resurselor naturale, dar fără a se limita la acestea; invită deci Comisia să promoveze includerea în standardul internațional de raportare financiară al Comitetului pentru Standarde Internaționale de Contabilitate a unei cerințe ca toate întreprinderile multinaționale să-și declare veniturile și impozitele plătite pentru fiecare țară în parte; reamintește că această solicitare este conformă cu necesitatea de a îmbunătăți responsabilitatea socială a întreprinderilor multinaționale; |
| --- | --- |

74.

reamintește caracterul esențial al calității raportării financiare pentru combaterea eficace a evaziunii fiscale; prin urmare, subliniază importanța transparenței depline în ceea ce privește raportarea corporativă a profiturilor și a impozitelor plătite, în special în rândul întreprinderilor implicate în exploatarea resurselor naturale, dar fără a se limita la acestea; invită deci Comisia să promoveze includerea în standardul internațional de raportare financiară al Comitetului pentru Standarde Internaționale de Contabilitate a unei cerințe ca toate întreprinderile multinaționale să-și declare veniturile și impozitele plătite pentru fiecare țară în parte; reamintește că această solicitare este conformă cu necesitatea de a îmbunătăți responsabilitatea socială a întreprinderilor multinaționale;

Mecanisme și indicatori de monitorizare

| 75. | subliniază necesitatea urgentă de a trece la o combinație adecvată de măsurători cantitative și calitative pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

75.

subliniază necesitatea urgentă de a trece la o combinație adecvată de măsurători cantitative și calitative pentru dezvoltare;

| 76. | subliniază faptul că este necesar un nou set de indicatori, alții decât PIB, pentru a atinge prosperitatea și dezvoltarea și pentru a depăși noile provocări sociale și de mediu; prin urmare, aceștia ar trebui să includă indicatori ca indicele dezvoltării umane, rata sărăciei pe cap de locuitor, indicele decalajului de sărăcie și coeficientul de venit Gini; |
| --- | --- |

76.

subliniază faptul că este necesar un nou set de indicatori, alții decât PIB, pentru a atinge prosperitatea și dezvoltarea și pentru a depăși noile provocări sociale și de mediu; prin urmare, aceștia ar trebui să includă indicatori ca indicele dezvoltării umane, rata sărăciei pe cap de locuitor, indicele decalajului de sărăcie și coeficientul de venit Gini;

| 77. | subliniază faptul că sunt esențiali indicatori clari și măsurabili, inclusiv realizări și rezultate, pentru monitorizarea și raportarea progreselor obținute în domenii cum ar fi eradicarea sărăciei și dezvoltarea economică și socială, iar aceștia ar trebui să includă egalitatea de gen, ocuparea forței de muncă, protecția socială (de exemplu, accesul la asistență medicală și la pensii, protecția împotriva riscurilor de șomaj și protecția împotriva privării de mijloace speciale de subzistență ale femeilor, copiilor și persoanelor în vârstă), handicapul, migrația și statutul minorităților; |
| --- | --- |

77.

subliniază faptul că sunt esențiali indicatori clari și măsurabili, inclusiv realizări și rezultate, pentru monitorizarea și raportarea progreselor obținute în domenii cum ar fi eradicarea sărăciei și dezvoltarea economică și socială, iar aceștia ar trebui să includă egalitatea de gen, ocuparea forței de muncă, protecția socială (de exemplu, accesul la asistență medicală și la pensii, protecția împotriva riscurilor de șomaj și protecția împotriva privării de mijloace speciale de subzistență ale femeilor, copiilor și persoanelor în vârstă), handicapul, migrația și statutul minorităților;

| 78. | solicită UE să elaboreze situații de referință, indicatori și ținte relevante pentru măsurarea impactului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării; |
| --- | --- |

78.

solicită UE să elaboreze situații de referință, indicatori și ținte relevante pentru măsurarea impactului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării;

Sectorul privat

| 79. | subliniază necesitatea de a pune în aplicare Principiile directoare ale ONU privind activitățile comerciale și drepturile omului; în acest context, solicită tuturor țărilor să instituie un veritabil cadru de reglementare pentru întreprinderi, să promoveze ocuparea deplină și productivă a forței de muncă și munca decentă și să respecte drepturile omului, inclusiv standardele OIM, precum și standardele în materie de transparență, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

79.

subliniază necesitatea de a pune în aplicare Principiile directoare ale ONU privind activitățile comerciale și drepturile omului; în acest context, solicită tuturor țărilor să instituie un veritabil cadru de reglementare pentru întreprinderi, să promoveze ocuparea deplină și productivă a forței de muncă și munca decentă și să respecte drepturile omului, inclusiv standardele OIM, precum și standardele în materie de transparență, sociale și de mediu;

| 80. | consideră că scopul principal al sprijinului acordat sectorului privat ar trebui să fie scoaterea din sărăcie a populației din țările în curs de dezvoltare și contribuirea la consolidarea sectorului privat în țările în curs de dezvoltare, dat fiind că nerealizarea acestor obiective ar duce la o dezvoltare și o creștere economică dezechilibrate; |
| --- | --- |

80.

consideră că scopul principal al sprijinului acordat sectorului privat ar trebui să fie scoaterea din sărăcie a populației din țările în curs de dezvoltare și contribuirea la consolidarea sectorului privat în țările în curs de dezvoltare, dat fiind că nerealizarea acestor obiective ar duce la o dezvoltare și o creștere economică dezechilibrate;

| 81. | îndeamnă întreprinderile cu sediul în UE dar care au spații de producție în țări în curs de dezvoltare să se supună obligațiilor de a respecta drepturile și libertățile omului, standardele sociale și de mediu, egalitatea de gen, standardele fundamentale de muncă, acordurile internaționale și plata impozitelor în mod transparent; |
| --- | --- |

81.

îndeamnă întreprinderile cu sediul în UE dar care au spații de producție în țări în curs de dezvoltare să se supună obligațiilor de a respecta drepturile și libertățile omului, standardele sociale și de mediu, egalitatea de gen, standardele fundamentale de muncă, acordurile internaționale și plata impozitelor în mod transparent;

| 82. | subliniază importanța protejării proprietății private cu scopul de a dezvolta un mediu investițional și statul de drept; |
| --- | --- |

82.

subliniază importanța protejării proprietății private cu scopul de a dezvolta un mediu investițional și statul de drept;

| 83. | subliniază că, deși sectorul privat joacă un rol esențial în economie, statului îi revine principala responsabilitate de a furniza cetățenilor servicii de calitate de bază și de a contribui astfel la combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

83.

subliniază că, deși sectorul privat joacă un rol esențial în economie, statului îi revine principala responsabilitate de a furniza cetățenilor servicii de calitate de bază și de a contribui astfel la combaterea sărăciei;

| 84. | subliniază faptul că participanții la sectorul public și privat trebuie să găsească noi modalități de a-și combina interesele, capacitățile și eforturile lor pentru a contribui la realizarea agendei post-2015; |
| --- | --- |

84.

subliniază faptul că participanții la sectorul public și privat trebuie să găsească noi modalități de a-și combina interesele, capacitățile și eforturile lor pentru a contribui la realizarea agendei post-2015;

| 85. | subliniază faptul că creșterea și dezvoltarea economică ar trebui să fie durabile, favorabile incluziunii și să contribuie la consolidarea capacităților de producție, la crearea de locuri de muncă decente și la incluziunea socială pentru toți cu scopul de a favoriza transformarea economică a țărilor în curs de dezvoltare; solicită instituirea unor praguri protecție socială definite la nivel național în țările în curs de dezvoltare, precum și stoparea tuturor formelor de muncă a copiilor; |
| --- | --- |

85.

subliniază faptul că creșterea și dezvoltarea economică ar trebui să fie durabile, favorabile incluziunii și să contribuie la consolidarea capacităților de producție, la crearea de locuri de muncă decente și la incluziunea socială pentru toți cu scopul de a favoriza transformarea economică a țărilor în curs de dezvoltare; solicită instituirea unor praguri protecție socială definite la nivel național în țările în curs de dezvoltare, precum și stoparea tuturor formelor de muncă a copiilor;

| 86. | subliniază faptul că comerțul echitabil este un parteneriat comercial bazat pe dialog, transparență și respect, care urmărește sporirea echității în comerțul internațional (8); consideră că comerțul echitabil este un exemplu de parteneriat de succes, care implică participarea a numeroase părți interesate din întreaga lume și care funcționează la diferite stadii ale lanțului de aprovizionare, care asigură accesul pe piață pentru producătorii dezavantajați, garantează mijloace durabile de subzistență, respectă standardele de muncă, elimină treptat munca copiilor și încurajează agricultura și practicile de producție agricolă ecologice; |
| --- | --- |

86.

subliniază faptul că comerțul echitabil este un parteneriat comercial bazat pe dialog, transparență și respect, care urmărește sporirea echității în comerțul internațional (8); consideră că comerțul echitabil este un exemplu de parteneriat de succes, care implică participarea a numeroase părți interesate din întreaga lume și care funcționează la diferite stadii ale lanțului de aprovizionare, care asigură accesul pe piață pentru producătorii dezavantajați, garantează mijloace durabile de subzistență, respectă standardele de muncă, elimină treptat munca copiilor și încurajează agricultura și practicile de producție agricolă ecologice;

Coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) și coordonarea acțiunilor donatorilor

| 87. | solicită UE să continue să acorde o atenție deosebită, asigurându-se că CPD este inclusă cu fermitate în cadrul post-2015, în special pentru următoarele domenii prioritare: comerț și finanțe, sănătate și educație, schimbări climatice, resurse naturale, agricultură, pescuit, servicii medicale, nutriție și securitate alimentară, migrație, energie, politici în domeniul păcii și securității și drepturile omului; |
| --- | --- |

87.

solicită UE să continue să acorde o atenție deosebită, asigurându-se că CPD este inclusă cu fermitate în cadrul post-2015, în special pentru următoarele domenii prioritare: comerț și finanțe, sănătate și educație, schimbări climatice, resurse naturale, agricultură, pescuit, servicii medicale, nutriție și securitate alimentară, migrație, energie, politici în domeniul păcii și securității și drepturile omului;

| 88. | subliniază că comerțul poate fi un factor fundamental al reducerii sărăciei, fiind bazat pe o echitate și transparență sporite și promovând dezvoltarea umană durabilă și creșterea economică; în acest sens, îndeamnă UE să se asigure că politica sa comercială este în concordanță cu obiectivele în materie de dezvoltare ale UE; |
| --- | --- |

88.

subliniază că comerțul poate fi un factor fundamental al reducerii sărăciei, fiind bazat pe o echitate și transparență sporite și promovând dezvoltarea umană durabilă și creșterea economică; în acest sens, îndeamnă UE să se asigure că politica sa comercială este în concordanță cu obiectivele în materie de dezvoltare ale UE;

| 89. | consideră că, deși ODM au fost cu siguranță un succes în ceea ce privește punerea unui accent mai puternic pe ajutorul pentru dezvoltare, o simplă concentrare asupra ajutorului este prea restrânsă; consideră că se impune o nouă abordare care să includă guvernanța globală, cu un accent puternic pus pe coerența politicilor în favoarea dezvoltării și pe furnizarea de bunuri publice mondiale; |
| --- | --- |

89.

consideră că, deși ODM au fost cu siguranță un succes în ceea ce privește punerea unui accent mai puternic pe ajutorul pentru dezvoltare, o simplă concentrare asupra ajutorului este prea restrânsă; consideră că se impune o nouă abordare care să includă guvernanța globală, cu un accent puternic pus pe coerența politicilor în favoarea dezvoltării și pe furnizarea de bunuri publice mondiale;

| 90. | consideră că o agendă post-2015 pentru dezvoltare trebuie să identifice bunurile publice mondiale, să stabilească modalitatea de finanțare a acestora și să specifice care instituții mondiale pot fi trase la răspundere pentru furnizarea lor; |
| --- | --- |

90.

consideră că o agendă post-2015 pentru dezvoltare trebuie să identifice bunurile publice mondiale, să stabilească modalitatea de finanțare a acestora și să specifice care instituții mondiale pot fi trase la răspundere pentru furnizarea lor;

| 91. | consideră că CPD ar trebui să depășească o perspectivă „fără prejudicii”, atât în Europa, cât și în afara acesteia, și să ajungă la o abordare mai integrată, în cadrul căreia comerțul internațional și arhitectura financiară internațională și cea ecologică sunt înțelese ca politici publice mondiale care contribuie la dezvoltarea obiectivelor mondiale de dezvoltare; sprijină, în acest context, ideea de a institui un consiliu economic mondial în cadrul sistemului Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

91.

consideră că CPD ar trebui să depășească o perspectivă „fără prejudicii”, atât în Europa, cât și în afara acesteia, și să ajungă la o abordare mai integrată, în cadrul căreia comerțul internațional și arhitectura financiară internațională și cea ecologică sunt înțelese ca politici publice mondiale care contribuie la dezvoltarea obiectivelor mondiale de dezvoltare; sprijină, în acest context, ideea de a institui un consiliu economic mondial în cadrul sistemului Organizației Națiunilor Unite;

| 92. | subliniază faptul că CPD poate obține rezultate reale și eficace numai printr-un efort colectiv și prin implicarea activă a țărilor dezvoltate și în curs de dezvoltare, a economiilor emergente și a organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

92.

subliniază faptul că CPD poate obține rezultate reale și eficace numai printr-un efort colectiv și prin implicarea activă a țărilor dezvoltate și în curs de dezvoltare, a economiilor emergente și a organizațiilor internaționale;

| 93. | subliniază faptul că viitorul cadru de dezvoltare ar trebui să includă o referință la ajutor și la conceptul de „eficacitate a dezvoltării”; în special, este de părere că transformarea „eficacității ajutorului” într-o agendă a „eficacității dezvoltării” implică o combinație a ajutorului pentru dezvoltare, a asistenței pentru furnizarea de bunuri publice mondiale și a adaptării la structurile existente de guvernanță globală cu scopul de a crește capacitatea lor de a răspunde provocărilor mondiale; |
| --- | --- |

93.

subliniază faptul că viitorul cadru de dezvoltare ar trebui să includă o referință la ajutor și la conceptul de „eficacitate a dezvoltării”; în special, este de părere că transformarea „eficacității ajutorului” într-o agendă a „eficacității dezvoltării” implică o combinație a ajutorului pentru dezvoltare, a asistenței pentru furnizarea de bunuri publice mondiale și a adaptării la structurile existente de guvernanță globală cu scopul de a crește capacitatea lor de a răspunde provocărilor mondiale;

| 94. | îndeamnă UE să acționeze ca o forță motrice, asigurând complementaritatea și diviziunea muncii în cadrul procesului de dezvoltare, într-un mod global și transparent, printre altele prin intermediul unei utilizări sporite a programării în comun; |
| --- | --- |

94.

îndeamnă UE să acționeze ca o forță motrice, asigurând complementaritatea și diviziunea muncii în cadrul procesului de dezvoltare, într-un mod global și transparent, printre altele prin intermediul unei utilizări sporite a programării în comun;

Orientări cuprinzătoare pentru un cadru de dezvoltare post-2015

| 95. | salută Comunicarea ambițioasă și plină de angajamente a Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți”; |
| --- | --- |

95.

salută Comunicarea ambițioasă și plină de angajamente a Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți”;

| 96. | subliniază faptul că, la definirea unei poziții coerente a UE, ar trebui luate în considerare următoarele principii cu scopul de a negocia un nou cadru de dezvoltare:






  a. | arhitectura agendei de dezvoltare post-2015 ar trebui să reflecte noile realități de la nivel mondial, regional, național și local, precum și provocările; |
| --- | --- | --- |

96.

subliniază faptul că, la definirea unei poziții coerente a UE, ar trebui luate în considerare următoarele principii cu scopul de a negocia un nou cadru de dezvoltare:

a.

arhitectura agendei de dezvoltare post-2015 ar trebui să reflecte noile realități de la nivel mondial, regional, național și local, precum și provocările;

| b. | definirea viitoarei agende trebuie să fie ghidată de participarea deplină și asumarea deplină a responsabilității de către țările în curs de dezvoltare și a țărilor cu venituri medii, în timp ce noile sarcini și responsabilități generate trebuie să fie în egală măsură, dar în mod corect, partajate între toate țările; |
| --- | --- |

b.

definirea viitoarei agende trebuie să fie ghidată de participarea deplină și asumarea deplină a responsabilității de către țările în curs de dezvoltare și a țărilor cu venituri medii, în timp ce noile sarcini și responsabilități generate trebuie să fie în egală măsură, dar în mod corect, partajate între toate țările;

| c. | viitoarea agendă ar trebui să fie ambițioasă, universală, să aibă un caracter mondial, multidimensional și flexibil, cu obiective adaptate fiecărei țări, obiective care să fie simple, concise, orientate către acțiuni, ușor de comunicat și adaptate la contextele locale, naționale și regionale, cu un număr limitat de obiective concrete și scopuri măsurabile; |
| --- | --- |

c.

viitoarea agendă ar trebui să fie ambițioasă, universală, să aibă un caracter mondial, multidimensional și flexibil, cu obiective adaptate fiecărei țări, obiective care să fie simple, concise, orientate către acțiuni, ușor de comunicat și adaptate la contextele locale, naționale și regionale, cu un număr limitat de obiective concrete și scopuri măsurabile;

| d. | este esențial să se respecte principiile răspunderii reciproce, responsabilității, transparenței, democrației, drepturilor omului, proprietății, bunei guvernanțe, statului de drept, păcii si securității, echității și justiției și egalității de gen și să se garanteze că aceste principii sunt integrate în viitoarea agendă; |
| --- | --- |

d.

este esențial să se respecte principiile răspunderii reciproce, responsabilității, transparenței, democrației, drepturilor omului, proprietății, bunei guvernanțe, statului de drept, păcii si securității, echității și justiției și egalității de gen și să se garanteze că aceste principii sunt integrate în viitoarea agendă;

| e. | succesul viitoarelor obiective este determinat de abilitatea țărilor în curs de dezvoltare de a își îndeplini obligațiile pentru bunăstarea cetățenilor lor, de a scoate cele mai vulnerabile persoane din sărăcie, de a combate inegalitatea și, în același timp, de a susține principiile drepturilor omului; |
| --- | --- |

e.

succesul viitoarelor obiective este determinat de abilitatea țărilor în curs de dezvoltare de a își îndeplini obligațiile pentru bunăstarea cetățenilor lor, de a scoate cele mai vulnerabile persoane din sărăcie, de a combate inegalitatea și, în același timp, de a susține principiile drepturilor omului;

| f. | ar trebui acordată o atenție deosebită accelerării egalității de gen și autonomizării fetelor și femeilor la toate nivelurile societății; |
| --- | --- |

f.

ar trebui acordată o atenție deosebită accelerării egalității de gen și autonomizării fetelor și femeilor la toate nivelurile societății;

| g. | subliniază că noul cadru ar trebui să regrupeze dimensiunile economică, socială și ecologică ale dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

g.

subliniază că noul cadru ar trebui să regrupeze dimensiunile economică, socială și ecologică ale dezvoltării durabile;

| h. | mobilizarea tuturor eventualelor resurse financiare și a mecanismelor inovatoare de finanțare pentru dezvoltare este indispensabilă, acordând o atenție deosebită:






  (i) | combaterii corupției, a paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale, a evitării plății impozitelor și a fluxurilor ilicite de capital; |
| --- | --- | --- |

h.

mobilizarea tuturor eventualelor resurse financiare și a mecanismelor inovatoare de finanțare pentru dezvoltare este indispensabilă, acordând o atenție deosebită:

(i)

combaterii corupției, a paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale, a evitării plății impozitelor și a fluxurilor ilicite de capital;

| (ii) | responsabilităților economiilor emergente în cadrul agendei de dezvoltare, încurajând, de asemenea, cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită; |
| --- | --- |

(ii)

responsabilităților economiilor emergente în cadrul agendei de dezvoltare, încurajând, de asemenea, cooperarea sud-sud și cooperarea tripartită;

| (iii) | îmbunătățirii mecanismelor de monitorizare; |
| --- | --- |

(iii)

îmbunătățirii mecanismelor de monitorizare;

| (iv) | AOD; și |
| --- | --- |

(iv)

AOD; și

| (v) | CPD; |
| --- | --- |

(v)

CPD;

| i. | să se asigure că noul cadru va include, de asemenea, parteneri dincolo de nivelul guvernelor naționale, care să asigure un mediu ce permite sprijinirea asumării democratice reale a răspunderii, precum și societatea civilă; |
| --- | --- |

i.

să se asigure că noul cadru va include, de asemenea, parteneri dincolo de nivelul guvernelor naționale, care să asigure un mediu ce permite sprijinirea asumării democratice reale a răspunderii, precum și societatea civilă;

| j. | CPD va fi absolut esențială pentru succesul unui cadru viitor, luând în considerare natura schimbătoare a sărăciei și impactul politicilor naționale în contextul mondial; |
| --- | --- |

j.

CPD va fi absolut esențială pentru succesul unui cadru viitor, luând în considerare natura schimbătoare a sărăciei și impactul politicilor naționale în contextul mondial;

| k. | sunt necesare mecanisme clare de răspundere cu scopul de a garanta că țările își îndeplinesc angajamentele și combat în mod eficient sărăcia și provocările legate de durabilitate pe care cadrul post-2015 le va aborda; |
| --- | --- |

k.

sunt necesare mecanisme clare de răspundere cu scopul de a garanta că țările își îndeplinesc angajamentele și combat în mod eficient sărăcia și provocările legate de durabilitate pe care cadrul post-2015 le va aborda;

o

o o

| 97. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

97.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  Concluziile Consiliului 9558/07, 15.5.2007.

(3)  http://ec.europa.eu/europeaid/what/millenium-development-goals/index_en.htm

(4)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 48.

(5)  http://www.ecdpm-talkingpoints.org/african-consultations-post2015-development-agenda.

(6)  Doc. 9317/12.

(7)  OCDE et al, 2011, „Conflictele, fragilitatea și violența armată sunt factorii principali care împiedică realizarea ODM.

(8)  Astfel cum este definit în Carta principiilor comerțului echitabil de către Organizația Mondială a Comerțului Echitabil.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/150 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/150

---

P7_TA(2013)0284

Statul de drept în Rusia

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept în Rusia (2013/2667(RSP))

(2016/C 065/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, îndeosebi cele din 17 februarie 2011 privind statul de drept în Rusia (1), din 13 septembrie 2012 referitoare la utilizarea politică a justiției în Rusia (2) și din 13 decembrie 2012 conținând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile noului acord UE-Rusia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, îndeosebi cele din 17 februarie 2011 privind statul de drept în Rusia (1), din 13 septembrie 2012 referitoare la utilizarea politică a justiției în Rusia (2) și din 13 decembrie 2012 conținând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile noului acord UE-Rusia (3),

| — | având în vedere actualul Acord de parteneriat și cooperare care instituie un parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte (APC), precum și negocierile în curs privind un nou acord UE-Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualul Acord de parteneriat și cooperare care instituie un parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte (APC), precum și negocierile în curs privind un nou acord UE-Rusia,

| — | având în vedere Parteneriatul pentru modernizare, inițiat în 2010 la Rostov-pe-Don și angajamentul exprimat de conducerea rusă în ceea ce privește statul de drept ca bază fundamentală pentru modernizarea Rusiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul pentru modernizare, inițiat în 2010 la Rostov-pe-Don și angajamentul exprimat de conducerea rusă în ceea ce privește statul de drept ca bază fundamentală pentru modernizarea Rusiei,

| — | având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția este administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția este administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale,

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume,

| — | având în vedere rezultatele Summitului UE-Rusia din 3–4 iunie 2013 și consultările purtate cu privire la drepturile omului la 19 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Summitului UE-Rusia din 3–4 iunie 2013 și consultările purtate cu privire la drepturile omului la 19 mai 2013,

| — | având în vedere declarațiile formulate de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la Asociația GOLOS, la situația ONG-urilor din Federația Rusă și la cazul Magnițky, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile formulate de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la Asociația GOLOS, la situația ONG-urilor din Federația Rusă și la cazul Magnițky,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului și Declarația ONU privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului și Declarația ONU privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute,

| — | având în vedere faptul că, în 2009, a decernat Premiul Saharov pentru libertatea de gândire organizației neguvernamentale ruse Memorial, care militează, printre altele, în favoarea drepturilor prizonierilor politici din Rusia și având în vedere sprijinul tot mai puternic care se conturează în cadrul Parlamentului European în favoarea desemnării organizației Memorial drept candidat la Premiul Nobel pentru Pace, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că, în 2009, a decernat Premiul Saharov pentru libertatea de gândire organizației neguvernamentale ruse Memorial, care militează, printre altele, în favoarea drepturilor prizonierilor politici din Rusia și având în vedere sprijinul tot mai puternic care se conturează în cadrul Parlamentului European în favoarea desemnării organizației Memorial drept candidat la Premiul Nobel pentru Pace,

| — | având în vedere avizele emise de Comisia de la Veneția cu privire la Legea federală nr. 65 din 8 iunie 2012 a Rusiei privind întrunirile, reuniunile, demonstrațiile, marșurile și acțiunile de pichetare și Codul delictelor administrative, la Legea federală a Rusiei privind combaterea activităților extremiste și la Legea federală a Rusiei privind Serviciul Federal de Securitate (FSB), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele emise de Comisia de la Veneția cu privire la Legea federală nr. 65 din 8 iunie 2012 a Rusiei privind întrunirile, reuniunile, demonstrațiile, marșurile și acțiunile de pichetare și Codul delictelor administrative, la Legea federală a Rusiei privind combaterea activităților extremiste și la Legea federală a Rusiei privind Serviciul Federal de Securitate (FSB),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană rămâne fidelă angajamentului său de a continua aprofundarea și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Rusia în concordanță cu principiile consacrate de Parteneriatul pentru modernizare, pe baza unui profund angajament reciproc în favoarea principiilor democratice, a respectării drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, a statului de drept, a libertății de exprimare, a libertății de întrunire și a respectării demnității umane și a egalității; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană rămâne fidelă angajamentului său de a continua aprofundarea și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Rusia în concordanță cu principiile consacrate de Parteneriatul pentru modernizare, pe baza unui profund angajament reciproc în favoarea principiilor democratice, a respectării drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, a statului de drept, a libertății de exprimare, a libertății de întrunire și a respectării demnității umane și a egalității;

| B. | întrucât, în calitatea sa de membră a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și de semnatară a declarațiilor ONU, Rusia s-a angajat să apere și să promoveze drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în calitatea sa de membră a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și de semnatară a declarațiilor ONU, Rusia s-a angajat să apere și să promoveze drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept;

| C. | întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la evoluția Federației Ruse în materie de respectare și protecție a drepturilor omului, precum și de respectare a principiilor, normelor și procedurilor democratice asupra cărora s-a ajuns la un acord; |
| --- | --- |

C.

întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la evoluția Federației Ruse în materie de respectare și protecție a drepturilor omului, precum și de respectare a principiilor, normelor și procedurilor democratice asupra cărora s-a ajuns la un acord;

| D. | întrucât libertatea presei și a mass-mediei, atât online, cât și offline, constituie un aspect esențial al unei societăți democratice și deschise, fiind totodată de o importanță fundamentală în contracararea corupției și pentru apărarea drepturilor omului și a statului de drept; întrucât presa independentă, ca manifestare colectivă a libertății de exprimare, este unul dintre actorii majori ai peisajului mediatic și are rol de santinelă a democrației; |
| --- | --- |

D.

întrucât libertatea presei și a mass-mediei, atât online, cât și offline, constituie un aspect esențial al unei societăți democratice și deschise, fiind totodată de o importanță fundamentală în contracararea corupției și pentru apărarea drepturilor omului și a statului de drept; întrucât presa independentă, ca manifestare colectivă a libertății de exprimare, este unul dintre actorii majori ai peisajului mediatic și are rol de santinelă a democrației;

| E. | întrucât, de-a lungul ultimilor ani, mai multe acțiuni intentate în justiție și proceduri judiciare, ca, de exemplu, cauzele Magnițky, Khodorkovsky și Politkovskaya, au ridicat semne de întrebare cu privire la independența și imparțialitatea instituțiilor judiciare ale Federației Ruse; întrucât cazurile cu vizibilitate mare enunțate anterior nu sunt decât cele mai bine cunoscute cazuri în afara Rusiei și reliefează eșecul sistematic al statului rus de a impune respectarea statului de drept și de a face dreptate cetățenilor săi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, de-a lungul ultimilor ani, mai multe acțiuni intentate în justiție și proceduri judiciare, ca, de exemplu, cauzele Magnițky, Khodorkovsky și Politkovskaya, au ridicat semne de întrebare cu privire la independența și imparțialitatea instituțiilor judiciare ale Federației Ruse; întrucât cazurile cu vizibilitate mare enunțate anterior nu sunt decât cele mai bine cunoscute cazuri în afara Rusiei și reliefează eșecul sistematic al statului rus de a impune respectarea statului de drept și de a face dreptate cetățenilor săi;

| F. | întrucât, în Rusia, este pe rol un proces împotriva cunoscutului avocat, militant împotriva corupției și activist social Alexei Navalny, proces intentat în temeiul unor acuzații care, potrivit afirmațiilor sale, reprezintă o tentativă motivată politic de a-l pedepsi deoarece este unul dintre cei mai importanți oponenți ai Guvernului; întrucât Navalny a denunțat în mod sistematic corupția masivă de la cele mai înalte niveluri ale aparatului de stat rus; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în Rusia, este pe rol un proces împotriva cunoscutului avocat, militant împotriva corupției și activist social Alexei Navalny, proces intentat în temeiul unor acuzații care, potrivit afirmațiilor sale, reprezintă o tentativă motivată politic de a-l pedepsi deoarece este unul dintre cei mai importanți oponenți ai Guvernului; întrucât Navalny a denunțat în mod sistematic corupția masivă de la cele mai înalte niveluri ale aparatului de stat rus;

| G. | întrucât procurorii continuă urmărirea militanților opoziției care au participat la 6 mai 2012 la „Marșul milioanelor”, organizat cu o zi înainte de învestirea în funcție a Președintelui Putin; întrucât, conform unor relatări independente demne de încredere, demonstrația a fost dizolvată cu forța în Piața Bolotnaya de către forțele de poliție specializate în combaterea tulburărilor, care au recurs împotriva participanților la mijloace de forță disproporționate și la violență arbitrară; întrucât rapoartele Consiliului Prezidențial pentru Drepturile Omului, ale Ombudsmanului pentru Drepturile Omului și ale unei comisii independente de anchetă compusă din personalități publice de prim ordin au acuzat atât autoritățile, cât și poliția rusă de comiterea de acte de violență; |
| --- | --- |

G.

întrucât procurorii continuă urmărirea militanților opoziției care au participat la 6 mai 2012 la „Marșul milioanelor”, organizat cu o zi înainte de învestirea în funcție a Președintelui Putin; întrucât, conform unor relatări independente demne de încredere, demonstrația a fost dizolvată cu forța în Piața Bolotnaya de către forțele de poliție specializate în combaterea tulburărilor, care au recurs împotriva participanților la mijloace de forță disproporționate și la violență arbitrară; întrucât rapoartele Consiliului Prezidențial pentru Drepturile Omului, ale Ombudsmanului pentru Drepturile Omului și ale unei comisii independente de anchetă compusă din personalități publice de prim ordin au acuzat atât autoritățile, cât și poliția rusă de comiterea de acte de violență;

| H. | întrucât adoptarea, în ultimele luni, a legilor privind înregistrarea partidelor politice, finanțarea ONG-urilor, dreptul de întrunire, extremismul, defăimarea și filtrarea restrictivă a internetului și-a adus o contribuție importantă la deteriorarea climatului în ceea ce privește dezvoltarea unei autentice societăți civile în Rusia; |
| --- | --- |

H.

întrucât adoptarea, în ultimele luni, a legilor privind înregistrarea partidelor politice, finanțarea ONG-urilor, dreptul de întrunire, extremismul, defăimarea și filtrarea restrictivă a internetului și-a adus o contribuție importantă la deteriorarea climatului în ceea ce privește dezvoltarea unei autentice societăți civile în Rusia;

| I. | întrucât Parlamentul Rusiei a adoptat în iulie 2012 o lege prin care organizațiile necomerciale rusești implicate în activități politice și finanțate din străinătate sunt calificate drept „agenți străini”; întrucât, în ultimul an, legislația privind ONG-urile și libertatea de întrunire au fost utilizate pentru a suprima societatea civilă, a înăbuși opiniile politice divergente și a hărțui ONG-urile, opoziția democratică și mass-media; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul Rusiei a adoptat în iulie 2012 o lege prin care organizațiile necomerciale rusești implicate în activități politice și finanțate din străinătate sunt calificate drept „agenți străini”; întrucât, în ultimul an, legislația privind ONG-urile și libertatea de întrunire au fost utilizate pentru a suprima societatea civilă, a înăbuși opiniile politice divergente și a hărțui ONG-urile, opoziția democratică și mass-media;

| J. | întrucât autoritățile federale nu au întreprins niciun demers pentru a evita intrarea în vigoare, în nouă dintre regiunile Rusiei, a legislației discriminatorii de interzicere a „propagandei homosexuale”; întrucât Duma a adoptat recent o lege similară la nivel național; |
| --- | --- |

J.

întrucât autoritățile federale nu au întreprins niciun demers pentru a evita intrarea în vigoare, în nouă dintre regiunile Rusiei, a legislației discriminatorii de interzicere a „propagandei homosexuale”; întrucât Duma a adoptat recent o lege similară la nivel național;

| K. | întrucât unii dintre membrii Consiliului Prezidențial pentru Drepturile Omului s-au plâns de hărțuiri, intimidare, interogatorii, percheziții ale biroului și domiciliilor lor și de alte măsuri întreprinse de agenți ai autorităților ruse însărcinate cu aplicarea legii; |
| --- | --- |

K.

întrucât unii dintre membrii Consiliului Prezidențial pentru Drepturile Omului s-au plâns de hărțuiri, intimidare, interogatorii, percheziții ale biroului și domiciliilor lor și de alte măsuri întreprinse de agenți ai autorităților ruse însărcinate cu aplicarea legii;

| L. | întrucât dezvoltarea viitoare a relațiilor dintre UE și Rusia continuă să fie blocată din cauza faptului că Rusia nu asumă pe deplin valorile democratice și nu consolidează statul de drept, |
| --- | --- |

L.

întrucât dezvoltarea viitoare a relațiilor dintre UE și Rusia continuă să fie blocată din cauza faptului că Rusia nu asumă pe deplin valorile democratice și nu consolidează statul de drept,

| 1. | readuce în atenția Rusiei importanța respectării pe deplin a obligațiilor juridice internaționale la care a subscris în calitate de membră a Consiliului Europei și a drepturilor fundamentale ale omului și a statului de drept, consacrate de Convenția europeană a drepturilor omului și de Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP); |
| --- | --- |

1.

readuce în atenția Rusiei importanța respectării pe deplin a obligațiilor juridice internaționale la care a subscris în calitate de membră a Consiliului Europei și a drepturilor fundamentale ale omului și a statului de drept, consacrate de Convenția europeană a drepturilor omului și de Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP);

| 2. | își exprimă deosebita îngrijorare față de legile represive recent promulgate și de aplicarea lor arbitrară de către autoritățile ruse, ceea ce conduce adesea la hărțuirea ONG-urilor, a militanților societății civile, a apărătorilor drepturilor omului și a minorităților; |
| --- | --- |

2.

își exprimă deosebita îngrijorare față de legile represive recent promulgate și de aplicarea lor arbitrară de către autoritățile ruse, ceea ce conduce adesea la hărțuirea ONG-urilor, a militanților societății civile, a apărătorilor drepturilor omului și a minorităților;

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu nerespectarea, de către Rusia, a obligațiilor juridice internaționale pe care și le-a asumat în ceea ce privește apărarea libertății de asociere, exprimare și întrunire, ceea ce amenință atât viabilitatea societății civile dinamice a Rusiei, cât și cooperarea sa cu UE; |
| --- | --- |

3.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu nerespectarea, de către Rusia, a obligațiilor juridice internaționale pe care și le-a asumat în ceea ce privește apărarea libertății de asociere, exprimare și întrunire, ceea ce amenință atât viabilitatea societății civile dinamice a Rusiei, cât și cooperarea sa cu UE;

| 4. | își reafirmă dezamăgirea față de legea prin care organizațiile necomerciale rusești implicate în activități politice și finanțate din străinătate sunt calificate drept „agenți străini”; îndeamnă autoritățile ruse să nu mai înregistreze ONG-urile ca „agenți străini” pe baza unei legi care a extins controlul statului asupra ONG-urilor, folosindu-se de definiția ambiguă a activităților politice din legea respectivă, stigmatizând ONG-urile și creând o atmosferă ostilă societății civile; |
| --- | --- |

4.

își reafirmă dezamăgirea față de legea prin care organizațiile necomerciale rusești implicate în activități politice și finanțate din străinătate sunt calificate drept „agenți străini”; îndeamnă autoritățile ruse să nu mai înregistreze ONG-urile ca „agenți străini” pe baza unei legi care a extins controlul statului asupra ONG-urilor, folosindu-se de definiția ambiguă a activităților politice din legea respectivă, stigmatizând ONG-urile și creând o atmosferă ostilă societății civile;

| 5. | consideră că inspecțiile în serie, cu țintă precisă și intruzive, confiscarea proprietății și amenzile administrative impuse ONG-urilor ruse și activiștilor acestora care se presupune că primesc fonduri din străinătate sunt inadmisibile și încalcă dreptul libertății de asociere; critică în plus, raziile și presiunile aplicate fundațiilor politice internaționale; consideră profund regretabil că unor ONG-uri, precum Memorial, din Sankt Petersburg li s-au intentat deja procese, iar altele, precum GOLOS și Centrul Levada, au fost deja condamnate; este preocupat de investigațiile lansate împotriva ONG-urilor internaționale care vor să construiască democrația în Rusia, inclusiv împotriva institutelor internaționale; |
| --- | --- |

5.

consideră că inspecțiile în serie, cu țintă precisă și intruzive, confiscarea proprietății și amenzile administrative impuse ONG-urilor ruse și activiștilor acestora care se presupune că primesc fonduri din străinătate sunt inadmisibile și încalcă dreptul libertății de asociere; critică în plus, raziile și presiunile aplicate fundațiilor politice internaționale; consideră profund regretabil că unor ONG-uri, precum Memorial, din Sankt Petersburg li s-au intentat deja procese, iar altele, precum GOLOS și Centrul Levada, au fost deja condamnate; este preocupat de investigațiile lansate împotriva ONG-urilor internaționale care vor să construiască democrația în Rusia, inclusiv împotriva institutelor internaționale;

| 6. | îndeamnă autoritățile ruse să răspundă acestor preocupări prin punerea legilor menționate mai sus în conformitate cu standardele internaționale și angajamentele internaționale și constituționale ale Rusiei în domeniul drepturilor omului, inclusiv propria Constituție, îndeosebi prin eliminarea restricțiilor legale necuvenite, administrative și de alt tip în calea funcționării ONG-urilor; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă autoritățile ruse să răspundă acestor preocupări prin punerea legilor menționate mai sus în conformitate cu standardele internaționale și angajamentele internaționale și constituționale ale Rusiei în domeniul drepturilor omului, inclusiv propria Constituție, îndeosebi prin eliminarea restricțiilor legale necuvenite, administrative și de alt tip în calea funcționării ONG-urilor;

| 7. | îndeamnă VP/ÎR, SEAE și Comisia să țină cont, cu ocazia negocierilor cu privire la viitorul cadru financiar multianual și în etapa de programare, de deteriorarea situației societății civile, de retragerea forțată a altor donatori internaționali și de cererile tot mai insistente pentru sprijin din partea UE, și, în consecință, să asigure o creștere substanțială a sprijinului financiar pentru ONG-uri și societatea civilă; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă VP/ÎR, SEAE și Comisia să țină cont, cu ocazia negocierilor cu privire la viitorul cadru financiar multianual și în etapa de programare, de deteriorarea situației societății civile, de retragerea forțată a altor donatori internaționali și de cererile tot mai insistente pentru sprijin din partea UE, și, în consecință, să asigure o creștere substanțială a sprijinului financiar pentru ONG-uri și societatea civilă;

| 8. | se arată profund îngrijorat de consecințele negative ale adoptării unei legi federale privind „propaganda homosexuală”, care ar putea accentua discriminarea și violența împotriva persoanelor LGBTI; |
| --- | --- |

8.

se arată profund îngrijorat de consecințele negative ale adoptării unei legi federale privind „propaganda homosexuală”, care ar putea accentua discriminarea și violența împotriva persoanelor LGBTI;

| 9. | solicită autorităților ruse să garanteze pluralismul politic, libertatea presei, statul de drept, independența și imparțialitatea sistemului judiciar, libertatea de expresie și de întrunire, inclusiv pe internet, sindicate funcționale și independente și nediscriminarea ca o condiție prealabilă necesară pentru dezvoltarea și modernizarea în continuare a Rusiei într-un mod care să recunoască și protejeze drepturile individuale și colective ale tuturor cetățenilor săi; reamintește că, în conformitate cu dreptul internațional, statele au obligația de a susține, direct sau indirect, finanțarea activităților societății civile, îndeosebi prin crearea unui mediu favorabil, fără a se amesteca în independența acestora; |
| --- | --- |

9.

solicită autorităților ruse să garanteze pluralismul politic, libertatea presei, statul de drept, independența și imparțialitatea sistemului judiciar, libertatea de expresie și de întrunire, inclusiv pe internet, sindicate funcționale și independente și nediscriminarea ca o condiție prealabilă necesară pentru dezvoltarea și modernizarea în continuare a Rusiei într-un mod care să recunoască și protejeze drepturile individuale și colective ale tuturor cetățenilor săi; reamintește că, în conformitate cu dreptul internațional, statele au obligația de a susține, direct sau indirect, finanțarea activităților societății civile, îndeosebi prin crearea unui mediu favorabil, fără a se amesteca în independența acestora;

| 10. | se arată profund îngrijorat de relatările privind procese motivate politic, proceduri inechitabile și neinvestigarea unor infracțiuni grave, precum asasinatele, hărțuirea și alte acte de violență, după cum s-a văzut în cazurile Magnițki, Hodorkovki, Politkovskaia și altele; îndeamnă autoritățile judiciare și de asigurare a respectării legii din Rusia să își îndeplinească îndatoririle în mod eficient, imparțial și independent pentru a aduce vinovații în fața justiției; |
| --- | --- |

10.

se arată profund îngrijorat de relatările privind procese motivate politic, proceduri inechitabile și neinvestigarea unor infracțiuni grave, precum asasinatele, hărțuirea și alte acte de violență, după cum s-a văzut în cazurile Magnițki, Hodorkovki, Politkovskaia și altele; îndeamnă autoritățile judiciare și de asigurare a respectării legii din Rusia să își îndeplinească îndatoririle în mod eficient, imparțial și independent pentru a aduce vinovații în fața justiției;

| 11. | reamintește recomandarea privind restricțiile în ceea ce privește acordarea vizei funcționarilor ruși implicați în cazul Serghei Magnițki și solicită Consiliului și Comisiei să implementeze o interdicție de acordare a vizei la nivelul UE și să blocheze activele financiare din UE ale tuturor funcționarilor implicați în moartea lui Magnițki, care este persecutat postum, și ale tuturor celor vinovați de încălcări grave ale drepturilor omului în Rusia; subliniază faptul că indivizii respectivi nu trebuie să beneficieze de niciun acord între UE și Rusia de facilitare a regimului vizelor; |
| --- | --- |

11.

reamintește recomandarea privind restricțiile în ceea ce privește acordarea vizei funcționarilor ruși implicați în cazul Serghei Magnițki și solicită Consiliului și Comisiei să implementeze o interdicție de acordare a vizei la nivelul UE și să blocheze activele financiare din UE ale tuturor funcționarilor implicați în moartea lui Magnițki, care este persecutat postum, și ale tuturor celor vinovați de încălcări grave ale drepturilor omului în Rusia; subliniază faptul că indivizii respectivi nu trebuie să beneficieze de niciun acord între UE și Rusia de facilitare a regimului vizelor;

| 12. | îndeamnă statele membre să faciliteze și să dea curs pozitiv cererilor de viză din partea activiștilor politici ruși persecutați; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă statele membre să faciliteze și să dea curs pozitiv cererilor de viză din partea activiștilor politici ruși persecutați;

| 13. | salută redeschiderea recentă a procesului în cazul asasinării Anei Politkovskaia, la mai bine de șase ani de când a fost împușcată, dar este preocupat de probabilitatea foarte mică ca identitatea celor care au comandat asasinatul să fie dezvăluită în urma procesului. |
| --- | --- |

13.

salută redeschiderea recentă a procesului în cazul asasinării Anei Politkovskaia, la mai bine de șase ani de când a fost împușcată, dar este preocupat de probabilitatea foarte mică ca identitatea celor care au comandat asasinatul să fie dezvăluită în urma procesului.

| 14. | se arată profund îngrijorat de cazul lui Alexei Navalnâi și deplânge presupusul caracter politic al motivelor din spatele acuzării sale; îndeamnă autoritățile ruse să garanteze că va beneficia de drepturi depline și că procesul său va respecta standardele acceptate la nivel internațional; solicită, în acest context, Delegației UE și misiunilor diplomatice ale statelor membre în Rusia să monitorizeze procesele apărătorilor drepturilor omului, inclusiv pe cel al lui Navalnâi și al altora, în special la nivel regional; |
| --- | --- |

14.

se arată profund îngrijorat de cazul lui Alexei Navalnâi și deplânge presupusul caracter politic al motivelor din spatele acuzării sale; îndeamnă autoritățile ruse să garanteze că va beneficia de drepturi depline și că procesul său va respecta standardele acceptate la nivel internațional; solicită, în acest context, Delegației UE și misiunilor diplomatice ale statelor membre în Rusia să monitorizeze procesele apărătorilor drepturilor omului, inclusiv pe cel al lui Navalnâi și al altora, în special la nivel regional;

| 15. | îndeamnă Rusia, în ceea ce privește „Marșul milioanelor”, să solicite o investigație independentă în jurul violențelor din Piața Bolotnaia și, în special, să investigheze cazurile de presupusă utilizare excesivă a forței împotriva demonstranților; se arată profund îngrijorat de presupusul caracter politic al motivelor din spatele persecuțiile legate de violențele din Piața Bolotnaia; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Rusia, în ceea ce privește „Marșul milioanelor”, să solicite o investigație independentă în jurul violențelor din Piața Bolotnaia și, în special, să investigheze cazurile de presupusă utilizare excesivă a forței împotriva demonstranților; se arată profund îngrijorat de presupusul caracter politic al motivelor din spatele persecuțiile legate de violențele din Piața Bolotnaia;

| 16. | îndeamnă autoritățile ruse să asigure libertatea presei, atât online, cât și offline, să stimuleze un peisaj mediatic pluralist, să le permită platformelor media, jurnaliștilor și blogherilor să își îndeplinească rolul cheie în societatea rusă în mod independent, să asigure circulația liberă a informațiilor și libertatea de expresie; subliniază importanța legilor privind libertatea informației, esențiale pentru ca jurnaliștii și societatea civilă să își putea îndeplini rolul de câini de pază ai democrației; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă autoritățile ruse să asigure libertatea presei, atât online, cât și offline, să stimuleze un peisaj mediatic pluralist, să le permită platformelor media, jurnaliștilor și blogherilor să își îndeplinească rolul cheie în societatea rusă în mod independent, să asigure circulația liberă a informațiilor și libertatea de expresie; subliniază importanța legilor privind libertatea informației, esențiale pentru ca jurnaliștii și societatea civilă să își putea îndeplini rolul de câini de pază ai democrației;

| 17. | solicită Rusiei să coopereze întru totul cu procedurile speciale ale Consiliului Națiunilor Unite pentru drepturile omului, inclusiv prin lansarea unei invitații permanente pentru vizite în țară și răspunzând pozitiv cererilor în curs de acces formulate de Raportorii speciali ai ONU privind protecția apărătorilor drepturilor omului, libertatea de asociere și de întrunire și libertatea de expresie în Rusia; solicită, Rusiei, de asemenea, să accepte recomandările, făcute în contextul Revizuirii Periodice Universale a Rusiei la Consiliul drepturilor omului, să abroge sau să modifice legislația care afectează activitatea ONG-urilor și să înceteze obstrucționarea muncii apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

solicită Rusiei să coopereze întru totul cu procedurile speciale ale Consiliului Națiunilor Unite pentru drepturile omului, inclusiv prin lansarea unei invitații permanente pentru vizite în țară și răspunzând pozitiv cererilor în curs de acces formulate de Raportorii speciali ai ONU privind protecția apărătorilor drepturilor omului, libertatea de asociere și de întrunire și libertatea de expresie în Rusia; solicită, Rusiei, de asemenea, să accepte recomandările, făcute în contextul Revizuirii Periodice Universale a Rusiei la Consiliul drepturilor omului, să abroge sau să modifice legislația care afectează activitatea ONG-urilor și să înceteze obstrucționarea muncii apărătorilor drepturilor omului;

| 18. | solicită Consiliului să adopte concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE privind drepturile omului în Rusia, care ar avea rolul să ofere o susținere de maximă importanță tuturor apărătorilor drepturilor omului din Rusia și să lanseze un mesaj comun și o abordare cu caracter obligatoriu pentru cele 27 de state membre și instituțiile UE în ceea ce privește drepturile omului în Rusia; |
| --- | --- |

18.

solicită Consiliului să adopte concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE privind drepturile omului în Rusia, care ar avea rolul să ofere o susținere de maximă importanță tuturor apărătorilor drepturilor omului din Rusia și să lanseze un mesaj comun și o abordare cu caracter obligatoriu pentru cele 27 de state membre și instituțiile UE în ceea ce privește drepturile omului în Rusia;

| 19. | îndeamnă Rusia să ia toate măsurile posibile pentru a se asigura că toți membrii Consiliului Prezidențial pentru Drepturile Omului și, la un nivel mai general, toți cei care muncesc pentru apărarea drepturilor omului în Rusia, beneficiază de protecție împotriva hărțuirii și intimidării; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Rusia să ia toate măsurile posibile pentru a se asigura că toți membrii Consiliului Prezidențial pentru Drepturile Omului și, la un nivel mai general, toți cei care muncesc pentru apărarea drepturilor omului în Rusia, beneficiază de protecție împotriva hărțuirii și intimidării;

| 20. | încurajează președinții Consiliului și Comisiei, precum și pe VP/ÎR, să continue să urmărească îndeaproape aceste cazuri, să ridice aceste probleme în diferite formate în cadrul reuniunilor cu reprezentanții Rusiei și să prezinte Parlamentului rapoarte privind discuțiile cu autoritățile ruse; |
| --- | --- |

20.

încurajează președinții Consiliului și Comisiei, precum și pe VP/ÎR, să continue să urmărească îndeaproape aceste cazuri, să ridice aceste probleme în diferite formate în cadrul reuniunilor cu reprezentanții Rusiei și să prezinte Parlamentului rapoarte privind discuțiile cu autoritățile ruse;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 37.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0352.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0505.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/154 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/154

---

P7_TA(2013)0285

Azerbaidjan: cazul lui Ilgar Mammadov

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la Azerbaidjan: cazul lui Ilgar Mammadov (2013/2668(RSP))

(2016/C 065/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Azerbaidjan, în special cele privind drepturile omului și statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Azerbaidjan, în special cele privind drepturile omului și statul de drept,

| — | având în vedere declarația comună din 9 februarie 2013 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, și a comisarului Štefan Füle privind arestarea lui Tofiq Yaqublu, jurnalist și vicepreședinte al partidului de opoziție Musavat și a lui Ilgar Mammadov, lider și candidat la președinție din partea Partidului Alternativa Republicană (REAL), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 9 februarie 2013 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, și a comisarului Štefan Füle privind arestarea lui Tofiq Yaqublu, jurnalist și vicepreședinte al partidului de opoziție Musavat și a lui Ilgar Mammadov, lider și candidat la președinție din partea Partidului Alternativa Republicană (REAL),

| — | având în vedere declarația comună din 7 iunie 2013 a purtătorilor de cuvânt ai lui Catherine Ashton și, respectiv, comisarului Füle privind limitarea libertății de exprimare în Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 7 iunie 2013 a purtătorilor de cuvânt ai lui Catherine Ashton și, respectiv, comisarului Füle privind limitarea libertății de exprimare în Azerbaidjan,

| — | având în vedere declarația din 3 mai 2013 a Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, privind noile acuzații la adresa dlui Mammadov, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 mai 2013 a Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, privind noile acuzații la adresa dlui Mammadov,

| — | având în vedere declarația din 18 martie 2013 a Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 18 martie 2013 a Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei,

| — | având în vedere declarația comună a 52 de organizații ale societății civile din Azerbaidjan, care solicitau eliberarea dlui Mammadov și a dlui Yaqublu, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a 52 de organizații ale societății civile din Azerbaidjan, care solicitau eliberarea dlui Mammadov și a dlui Yaqublu,

| — | având în vedere relațiile dintre UE și Azerbaidjan, stabilite încă din 1999 prin punerea în aplicare a planului de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), crearea Parteneriatului estic, negocierea unui acord de asociere UE-Azerbaidjan și participarea Republicii Azerbaidjan la Adunarea Parlamentară Euronest, |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile dintre UE și Azerbaidjan, stabilite încă din 1999 prin punerea în aplicare a planului de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), crearea Parteneriatului estic, negocierea unui acord de asociere UE-Azerbaidjan și participarea Republicii Azerbaidjan la Adunarea Parlamentară Euronest,

| — | având în vedere negocierile în curs dintre UE și Republica Azerbaidjan în vederea încheierii unui acord de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs dintre UE și Republica Azerbaidjan în vederea încheierii unui acord de asociere,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (1),

| — | având în vedere Raportul din 20 martie 2013 privind progresul de țară al Republicii Azerbaidjan în 2012 în cadrul PEV, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 20 martie 2013 privind progresul de țară al Republicii Azerbaidjan în 2012 în cadrul PEV,

| — | articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul(4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul(4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât dl Mammadov, liderul mișcării de opoziție REAL și directorul Școlii europene de științe politice din Baku, și dl Yaqublu, vicepreședinte al partidului de opoziție Musavat, au fost arestați de autoritățile azere la 4 februarie 2013 și, de la acea dată, se află în arest ilegal; întrucât dl Mammadov este acuzat de faptul că vizita sa în orașul Ismaili a condus ulterior la revolte; |
| --- | --- |

A.

întrucât dl Mammadov, liderul mișcării de opoziție REAL și directorul Școlii europene de științe politice din Baku, și dl Yaqublu, vicepreședinte al partidului de opoziție Musavat, au fost arestați de autoritățile azere la 4 februarie 2013 și, de la acea dată, se află în arest ilegal; întrucât dl Mammadov este acuzat de faptul că vizita sa în orașul Ismaili a condus ulterior la revolte;

| B. | întrucât perioada inițială de arest în așteptarea procesului a fost extinsă de două ori, în încercarea de a-l ține după gratii în așteptarea viitoarelor alegeri; întrucât, potrivit unor relatări recente, Ilgar Mammadov este deținut într-o celulă de izolare, ceea ce creează preocupări privind o atitudine părtinitoare la adresa acestuia; |
| --- | --- |

B.

întrucât perioada inițială de arest în așteptarea procesului a fost extinsă de două ori, în încercarea de a-l ține după gratii în așteptarea viitoarelor alegeri; întrucât, potrivit unor relatări recente, Ilgar Mammadov este deținut într-o celulă de izolare, ceea ce creează preocupări privind o atitudine părtinitoare la adresa acestuia;

| C. | întrucât situația generală a drepturilor omului din Azerbaidjan s-a deteriorat în mod constant în ultimii câțiva ani în ciuda adoptării planului de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate, presiunea din ce în ce mai mare asupra ONG-urilor și intimidarea acestora și a mass media independente ducând la un sentiment de frică răspândit la scară largă în rândul forțelor de opoziție și al apărătorilor drepturilor omului, precum și al tinerilor și al apărătorilor rețelelor sociale, precum și la autocenzură în rândul jurnaliștilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât situația generală a drepturilor omului din Azerbaidjan s-a deteriorat în mod constant în ultimii câțiva ani în ciuda adoptării planului de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate, presiunea din ce în ce mai mare asupra ONG-urilor și intimidarea acestora și a mass media independente ducând la un sentiment de frică răspândit la scară largă în rândul forțelor de opoziție și al apărătorilor drepturilor omului, precum și al tinerilor și al apărătorilor rețelelor sociale, precum și la autocenzură în rândul jurnaliștilor;

| D. | întrucât, înainte de arestarea sa, dl Mammadov fusese desemnat candidatul partidului de opoziție REAL la alegerile prezidențiale din Azerbaidjan, programate să aibă loc în octombrie 2013; |
| --- | --- |

D.

întrucât, înainte de arestarea sa, dl Mammadov fusese desemnat candidatul partidului de opoziție REAL la alegerile prezidențiale din Azerbaidjan, programate să aibă loc în octombrie 2013;

| E. | întrucât apărătorii drepturilor omului și reprezentanții societății civile consideră că arestarea dlui Mammadov este ilegală și motivată politic și reprezintă o încercare de intimidare a opoziției; |
| --- | --- |

E.

întrucât apărătorii drepturilor omului și reprezentanții societății civile consideră că arestarea dlui Mammadov este ilegală și motivată politic și reprezintă o încercare de intimidare a opoziției;

| F. | întrucât Comisia, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei și guvernele statelor membre și-au exprimat preocupările profunde cu privire la acest caz; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei și guvernele statelor membre și-au exprimat preocupările profunde cu privire la acest caz;

| G. | întrucât UE și-a exprimat preocupările profunde cu privire la utilizarea justiției selective în scopuri politice; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE și-a exprimat preocupările profunde cu privire la utilizarea justiției selective în scopuri politice;

| H. | întrucât reprezentantul Consiliului Europei la Baku nu a fost primit la prima audiere în instanță în februarie 2013 și întrucât, în plus, unui grup de ambasadori ai Consiliului Europei care a vizitat recent Azerbaidjan nu i s-a permis să îl întâlnească pe dl Mammadov; |
| --- | --- |

H.

întrucât reprezentantul Consiliului Europei la Baku nu a fost primit la prima audiere în instanță în februarie 2013 și întrucât, în plus, unui grup de ambasadori ai Consiliului Europei care a vizitat recent Azerbaidjan nu i s-a permis să îl întâlnească pe dl Mammadov;

| I. | întrucât libertatea presei și a mass media, atât în mediul online, cât și offline, reprezintă aspecte cruciale ale unei societăți democratice și deschise, fiind un aspect fundamental pentru garantarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

I.

întrucât libertatea presei și a mass media, atât în mediul online, cât și offline, reprezintă aspecte cruciale ale unei societăți democratice și deschise, fiind un aspect fundamental pentru garantarea drepturilor omului și a statului de drept;

| J. | întrucât jurnaliștii, bloggerii, activiștii și alți analiști independenți continuă să se confrunte cu limitări grave ale libertății lor de exprimare în Azerbaidjan, fiind aduși în fața justiției sub pretextul unor acuzații false și făcând obiectul hărțuirii, intimidării și atacurilor fizice; |
| --- | --- |

J.

întrucât jurnaliștii, bloggerii, activiștii și alți analiști independenți continuă să se confrunte cu limitări grave ale libertății lor de exprimare în Azerbaidjan, fiind aduși în fața justiției sub pretextul unor acuzații false și făcând obiectul hărțuirii, intimidării și atacurilor fizice;

| K. | întrucât demonstrațiile au fost interzise în mod efectiv în centrul orașului Baku încă din 2006 și întrucât recent au fost introduse amenzi usturătoare sau detenția administrativă pentru cei ce organizează sau participă la adunări publice neautorizate; |
| --- | --- |

K.

întrucât demonstrațiile au fost interzise în mod efectiv în centrul orașului Baku încă din 2006 și întrucât recent au fost introduse amenzi usturătoare sau detenția administrativă pentru cei ce organizează sau participă la adunări publice neautorizate;

| L. | întrucât autoritățile azere i-au solicitat Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) să înlocuiască misiunea la Baku cu un „birou de coordonare a proiectelor”, ceea ce este considerată a fi o încercare de limitare a criticilor așteptate ale OSCE privind alegerile prezidențiale programate pentru octombrie 2013; |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile azere i-au solicitat Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) să înlocuiască misiunea la Baku cu un „birou de coordonare a proiectelor”, ceea ce este considerată a fi o încercare de limitare a criticilor așteptate ale OSCE privind alegerile prezidențiale programate pentru octombrie 2013;

| M. | întrucât, contrar angajamentelor asumate, parlamentul azer, Milli Mejlis, a adoptat amendamentele la Codul penal care prevăd până la trei ani de închisoare pentru calomnia publicată pe internet, un act care ridică noi obstacole în calea unei mass media independente și nepărtinitoare în Azerbaidjan; |
| --- | --- |

M.

întrucât, contrar angajamentelor asumate, parlamentul azer, Milli Mejlis, a adoptat amendamentele la Codul penal care prevăd până la trei ani de închisoare pentru calomnia publicată pe internet, un act care ridică noi obstacole în calea unei mass media independente și nepărtinitoare în Azerbaidjan;

| N. | întrucât Republica Azerbaidjan este angajată în prezent în consultări cu Comisia de la Veneția, organ al Consiliului Europei, privind realizarea reformei legislației în materie de calomnie, cu scopul de a executa două hotărâri ale Curții Europene a Drepturilor Omului împotriva Republicii Azerbaidjan; întrucât, însă, parlamentul azer a adoptat noi amendamente al căror scop este să faciliteze aplicarea dispozițiilor în materie de calomnie la conținutul online; |
| --- | --- |

N.

întrucât Republica Azerbaidjan este angajată în prezent în consultări cu Comisia de la Veneția, organ al Consiliului Europei, privind realizarea reformei legislației în materie de calomnie, cu scopul de a executa două hotărâri ale Curții Europene a Drepturilor Omului împotriva Republicii Azerbaidjan; întrucât, însă, parlamentul azer a adoptat noi amendamente al căror scop este să faciliteze aplicarea dispozițiilor în materie de calomnie la conținutul online;

| O. | întrucât Azerbaidjan este membru al Consiliului Europei și va prelua președinția prin rotație a acestuia în 2014 și este parte la Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

O.

întrucât Azerbaidjan este membru al Consiliului Europei și va prelua președinția prin rotație a acestuia în 2014 și este parte la Convenția europeană a drepturilor omului;

| P. | întrucât Republica Azerbaidjan participă activ la PEV și la Parteneriatul estic, este angajată în negocieri privind un acord de asociere și în aprofundarea inițiativelor de cooperare în cadrul Parteneriatului estic, este membru fondator al Euronest și și-a luat angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, toate valori fundamentale ale acestor inițiative; |
| --- | --- |

P.

întrucât Republica Azerbaidjan participă activ la PEV și la Parteneriatul estic, este angajată în negocieri privind un acord de asociere și în aprofundarea inițiativelor de cooperare în cadrul Parteneriatului estic, este membru fondator al Euronest și și-a luat angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, toate valori fundamentale ale acestor inițiative;

| Q. | întrucât Azerbaidjan a adoptat noi legi care extind definiția calomniei ca delict penal și înăspresc regulamentele care reglementează finanțarea organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri), introducând sancțiuni mult mai severe pentru infracțiunile legate de adunările publice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Azerbaidjan a adoptat noi legi care extind definiția calomniei ca delict penal și înăspresc regulamentele care reglementează finanțarea organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri), introducând sancțiuni mult mai severe pentru infracțiunile legate de adunările publice;

| R. | întrucât Azerbaidjan este membru nepermanent al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) în perioada 2012-2013 și s-a angajat să respecte valorile consacrate în Carta ONU și în Declarația Universală a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

R.

întrucât Azerbaidjan este membru nepermanent al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) în perioada 2012-2013 și s-a angajat să respecte valorile consacrate în Carta ONU și în Declarația Universală a Drepturilor Omului;

| S. | întrucât 2013 este un an electoral important în Azerbaidjan, statul asumându-și angajamentul de a îmbunătăți climatul general în favoarea desfășurării unor alegeri democratice, |
| --- | --- |

S.

întrucât 2013 este un an electoral important în Azerbaidjan, statul asumându-și angajamentul de a îmbunătăți climatul general în favoarea desfășurării unor alegeri democratice,

| 1. | subliniază că respectarea pe deplin a drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a statului de drept este esențială pentru cadrul de cooperare cu Parteneriatul estic și pentru angajamentele asumate de Azerbaidjan în cadrul Consiliului Europei și al OSCE; |
| --- | --- |

1.

subliniază că respectarea pe deplin a drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a statului de drept este esențială pentru cadrul de cooperare cu Parteneriatul estic și pentru angajamentele asumate de Azerbaidjan în cadrul Consiliului Europei și al OSCE;

| 2. | condamnă cu fermitate deținerea dlui Mammadov și solicită eliberarea sa neîntârziată și necondiționată, precum și suspendarea punerii sale sub acuzare, îndemnând autoritățile azere să ancheteze acuzațiile ce îi sunt aduse în mod rapid, echitabil, transparent și independent; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate deținerea dlui Mammadov și solicită eliberarea sa neîntârziată și necondiționată, precum și suspendarea punerii sale sub acuzare, îndemnând autoritățile azere să ancheteze acuzațiile ce îi sunt aduse în mod rapid, echitabil, transparent și independent;

| 3. | îndeamnă UE să sprijine în continuare eforturile Republicii Azerbaidjan de a consolida democrația și statul de drept și de a reforma sistemul judiciar și sistemele de punere în aplicare a legii, acordând o atenție deosebită protejării drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă UE să sprijine în continuare eforturile Republicii Azerbaidjan de a consolida democrația și statul de drept și de a reforma sistemul judiciar și sistemele de punere în aplicare a legii, acordând o atenție deosebită protejării drepturilor omului;

| 4. | își exprimă preocupările profunde privind relatările apărătorilor drepturilor omului și ale ONG-urilor naționale și internaționale cu privire la presupusa utilizare a unor acuzații false împotriva politicienilor, militanților și jurnaliștilor; |
| --- | --- |

4.

își exprimă preocupările profunde privind relatările apărătorilor drepturilor omului și ale ONG-urilor naționale și internaționale cu privire la presupusa utilizare a unor acuzații false împotriva politicienilor, militanților și jurnaliștilor;

| 5. | condamnă cazurile de intimidare, arestare, detenție și punere sub acuzare a liderilor sau membrilor partidelor de opoziție, a militanților, jurnaliștilor sau bloggerilor din simplul motiv că și-au exprimat părerile și și-au exercitat drepturile și libertățile fundamentale în conformitate cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

5.

condamnă cazurile de intimidare, arestare, detenție și punere sub acuzare a liderilor sau membrilor partidelor de opoziție, a militanților, jurnaliștilor sau bloggerilor din simplul motiv că și-au exprimat părerile și și-au exercitat drepturile și libertățile fundamentale în conformitate cu standardele internaționale;

| 6. | invită autoritățile din Azerbaidjan să respecte fără excepție libertatea presei și a mass media, atât în mediul online, cât și offline, și să garanteze libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

6.

invită autoritățile din Azerbaidjan să respecte fără excepție libertatea presei și a mass media, atât în mediul online, cât și offline, și să garanteze libertatea de exprimare;

| 7. | invită autoritățile azere să reformeze legislația în materie de calomnie a țării, astfel încât calomnia să fie pedepsită cu amenzi proporționale, și nu cu închisoarea; |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile azere să reformeze legislația în materie de calomnie a țării, astfel încât calomnia să fie pedepsită cu amenzi proporționale, și nu cu închisoarea;

| 8. | invită autoritățile azere să respecte pe deplin libertatea de întrunire a populației azere; |
| --- | --- |

8.

invită autoritățile azere să respecte pe deplin libertatea de întrunire a populației azere;

| 9. | sprijină negocierile în curs privind un acord de asociere între UE și Azerbaidjan și își reiterează poziția conform căreia acordul în cauză ar trebui să includă clauze și criterii legate de protejarea și promovarea drepturilor omului, în special cu privire la libertatea mass media, libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, care reflectă principiile și drepturile consacrate în Constituția Azerbaidjanului și în angajamentele asumate de Azerbaidjan în cadrul Consiliului Europei și al OSCE; |
| --- | --- |

9.

sprijină negocierile în curs privind un acord de asociere între UE și Azerbaidjan și își reiterează poziția conform căreia acordul în cauză ar trebui să includă clauze și criterii legate de protejarea și promovarea drepturilor omului, în special cu privire la libertatea mass media, libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, care reflectă principiile și drepturile consacrate în Constituția Azerbaidjanului și în angajamentele asumate de Azerbaidjan în cadrul Consiliului Europei și al OSCE;

| 10. | invită autoritățile din Azerbaidjan să alinieze legislația privind alegerile, libertatea de întrunire, libertatea de asociere și libertatea presei la standardele internaționale și să asigure punerea în aplicare deplină a acesteia; |
| --- | --- |

10.

invită autoritățile din Azerbaidjan să alinieze legislația privind alegerile, libertatea de întrunire, libertatea de asociere și libertatea presei la standardele internaționale și să asigure punerea în aplicare deplină a acesteia;

| 11. | îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să aplice în mod strict principiul „mai mult pentru mai mult”, acordând o atenție deosebită alegerilor libere, echitabile și favorabile incluziunii, independenței sistemului judiciar, reformelor democratice și drepturilor și libertăților fundamentale și să stabilească în mod clar consecințele întârzierilor legate de reforme; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să aplice în mod strict principiul „mai mult pentru mai mult”, acordând o atenție deosebită alegerilor libere, echitabile și favorabile incluziunii, independenței sistemului judiciar, reformelor democratice și drepturilor și libertăților fundamentale și să stabilească în mod clar consecințele întârzierilor legate de reforme;

| 12. | îndeamnă autoritățile din Azerbaidjan să-și intensifice eforturile de a reforma toate aspectele sistemului judiciar: urmărire, proces, condamnare, detenție și recurs; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă autoritățile din Azerbaidjan să-și intensifice eforturile de a reforma toate aspectele sistemului judiciar: urmărire, proces, condamnare, detenție și recurs;

| 13. | îl invită pe Președintele Comisiei, José Manuel Barroso, ca, în timpul vizitei planificate a președintelui Ilham Aliyev la Bruxelles, să facă o declarație privind preocupările UE în ceea ce privește drepturile omului în Azerbaidjan, prezentate în cel mai recent raport privind progresul de țară în cadrul PEV; |
| --- | --- |

13.

îl invită pe Președintele Comisiei, José Manuel Barroso, ca, în timpul vizitei planificate a președintelui Ilham Aliyev la Bruxelles, să facă o declarație privind preocupările UE în ceea ce privește drepturile omului în Azerbaidjan, prezentate în cel mai recent raport privind progresul de țară în cadrul PEV;

| 14. | sprijină activitatea SEAE și solicită delegației UE la Baku să continue să supravegheze cu atenție aspectele îngrijorătoare legate de drepturile omului în timpul viitoarelor alegeri, sprijinind militanții pentru drepturile omului prin participarea la evenimentele organizate de societatea civilă și luând cuvântul în favoarea lor, monitorizând îndeaproape procesele în instanță și sprijinind libertatea mass media, printre altele, prin încurajarea transmisiilor de către posturile de radio și televiziune independente în timpul campaniei electorale; |
| --- | --- |

14.

sprijină activitatea SEAE și solicită delegației UE la Baku să continue să supravegheze cu atenție aspectele îngrijorătoare legate de drepturile omului în timpul viitoarelor alegeri, sprijinind militanții pentru drepturile omului prin participarea la evenimentele organizate de societatea civilă și luând cuvântul în favoarea lor, monitorizând îndeaproape procesele în instanță și sprijinind libertatea mass media, printre altele, prin încurajarea transmisiilor de către posturile de radio și televiziune independente în timpul campaniei electorale;

| 15. | îndeamnă autoritățile azere să acorde necondiționat autorizația de redeschidere Human Rights House din Azerbaidjan și să acorde, fără întârzieri și sarcini administrative suplimentare, autorizația de înregistrare Centrului pentru monitorizarea alegerilor și studiile privind democrația și Clubului pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă autoritățile azere să acorde necondiționat autorizația de redeschidere Human Rights House din Azerbaidjan și să acorde, fără întârzieri și sarcini administrative suplimentare, autorizația de înregistrare Centrului pentru monitorizarea alegerilor și studiile privind democrația și Clubului pentru drepturile omului;

| 16. | invită autoritățile azere să respecte toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului legate de Azerbaidjan; |
| --- | --- |

16.

invită autoritățile azere să respecte toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului legate de Azerbaidjan;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului European, Comisiei, guvernului și parlamentului Republicii Azerbaidjan, Consiliului Europei, OSCE și Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului European, Comisiei, guvernului și parlamentului Republicii Azerbaidjan, Consiliului Europei, OSCE și Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/157 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/157

---

P7_TA(2013)0286

Situația musulmanilor rohingya

Rezoluţia Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la situația musulmanilor rohingya (2013/2669(RSP))

(2016/C 065/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania, în special cele din 20 aprilie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2) și 22 noiembrie 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania, în special cele din 20 aprilie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2) și 22 noiembrie 2012 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la reinstaurarea beneficiului preferințelor tarifare generalizate al Myanmar/Birmania (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la reinstaurarea beneficiului preferințelor tarifare generalizate al Myanmar/Birmania (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 22 aprilie 2013 cu privire la Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 22 aprilie 2013 cu privire la Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 27 noiembrie 2012 referitoare la Rezoluția din 2012 a Adunării Generale a ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 27 noiembrie 2012 referitoare la Rezoluția din 2012 a Adunării Generale a ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 1 iunie 2013 privind acordul încheiat între guvernul Myanmarului/Birmaniei și Organizația pentru independența Kachin-ului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 1 iunie 2013 privind acordul încheiat între guvernul Myanmarului/Birmaniei și Organizația pentru independența Kachin-ului,

| — | având în vedere declarația din 9 august 2012 a comisarului UE pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și răspuns la situații de criză, Kristalina Georgieva, referitoare la situația musulmanilor rohingya, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 9 august 2012 a comisarului UE pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și răspuns la situații de criză, Kristalina Georgieva, referitoare la situația musulmanilor rohingya,

| — | având în vedere raportul final al delegației din 3–5 aprilie 2013 a Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European în Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al delegației din 3–5 aprilie 2013 a Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European în Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere măsurile restrictive impuse de Uniunea Europeană prin Decizia 2010/232/PESC a Consiliului din 26 aprilie 2010, modificată ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1083/2011 al Consiliului din 27 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere măsurile restrictive impuse de Uniunea Europeană prin Decizia 2010/232/PESC a Consiliului din 26 aprilie 2010, modificată ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 1083/2011 al Consiliului din 27 octombrie 2011,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 23 martie 2013 privind tulburările violente din orașul Meiktila din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, din 23 martie 2013 privind tulburările violente din orașul Meiktila din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația din 2 aprilie 2013 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, privind moartea a 13 copii într-un incendiu într-o școală musulmană din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 2 aprilie 2013 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, privind moartea a 13 copii într-un incendiu într-o școală musulmană din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și Protocolul din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și Protocolul din 1967,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 67/233 a Adunării Generale a ONU din 24 decembrie 2012 privind situația drepturilor omului în Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 67/233 a Adunării Generale a ONU din 24 decembrie 2012 privind situația drepturilor omului în Myanmar,

| — | având în vedere apelul din 13 noiembrie 2012 adresat de ICNUR guvernelor din sud-estul Asiei de a-și menține deschise granițele pentru persoanele care fug din Myanmar/Birmania pe mare, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul din 13 noiembrie 2012 adresat de ICNUR guvernelor din sud-estul Asiei de a-și menține deschise granițele pentru persoanele care fug din Myanmar/Birmania pe mare,

| — | având în vedere raportul prezentat la 6 martie 2013 de Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite cu privire la situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, precum și declarația sa din 11 iunie 2013 conform căreia „încălcările drepturilor omului comise împotriva musulmanilor rohingya în statul Rakhine constituie o practică răspândită și sistematică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat la 6 martie 2013 de Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite cu privire la situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, precum și declarația sa din 11 iunie 2013 conform căreia „încălcările drepturilor omului comise împotriva musulmanilor rohingya în statul Rakhine constituie o practică răspândită și sistematică”,

| — | având în vedere declarația lui Aun San Suu Kyi din 27 mai 2013 privind „politica celor doi copii” pentru musulmanii rohingya, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația lui Aun San Suu Kyi din 27 mai 2013 privind „politica celor doi copii” pentru musulmanii rohingya,

| — | având în vedere decizia summitului ASEAN din noiembrie 2011 de a încredința președinția ASEAN în 2014 Myanmarului/Birmaniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia summitului ASEAN din noiembrie 2011 de a încredința președinția ASEAN în 2014 Myanmarului/Birmaniei,

| — | având în vedere raportul din 22 aprilie 2013 al Human Rights Watch intitulat „«All You Can Do is Pray»: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State” (Putem doar să ne rugăm: crime împotriva umanității și de curățare etnică a musulmanilor rohingya din statul Rakhine din Birmania), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 22 aprilie 2013 al Human Rights Watch intitulat „«All You Can Do is Pray»: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State” (Putem doar să ne rugăm: crime împotriva umanității și de curățare etnică a musulmanilor rohingya din statul Rakhine din Birmania),

| — | având în vedere articolele 122 alineatul (5) articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 122 alineatul (5) articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât persecutarea minorității rohingya și violențele comise împotriva ei continuă să se intensifice, în special prin distrugerea proprietăților și a lăcașurilor de cult, arestări masive, detenții arbitrare, acte de tortură, violuri și restricții ale liberei circulații, ale dreptului la căsătorie și ale accesului la educație; |
| --- | --- |

A.

întrucât persecutarea minorității rohingya și violențele comise împotriva ei continuă să se intensifice, în special prin distrugerea proprietăților și a lăcașurilor de cult, arestări masive, detenții arbitrare, acte de tortură, violuri și restricții ale liberei circulații, ale dreptului la căsătorie și ale accesului la educație;

| B. | întrucât violențele religioase care au izbucnit în statul Rakhine s-au extins la întreaga țară; întrucât în perioada martie-mai 2013 au avut loc mai multe atacuri împotriva musulmanilor în regiunile Rangoon, Mandalay și Pegu, precum și în statele Kachin și Shan, atacuri soldate cu moartea a 46 de persoane și strămutarea a peste 14 000; |
| --- | --- |

B.

întrucât violențele religioase care au izbucnit în statul Rakhine s-au extins la întreaga țară; întrucât în perioada martie-mai 2013 au avut loc mai multe atacuri împotriva musulmanilor în regiunile Rangoon, Mandalay și Pegu, precum și în statele Kachin și Shan, atacuri soldate cu moartea a 46 de persoane și strămutarea a peste 14 000;

| C. | întrucât violențele sectare s-au răspândit acum într-o altă zonă din Myanmar/Birmania, câteva magazine din orașul Lashio din statul Shan au fost incendiate de mulțime la 28 mai 2013, iar trei femei rohingya au fost ucise de poliție în satul Parein în cursul unor ciocniri legate de adăposturile pentru refugiații aparținând acestei minorități la 4 iunie 2013; |
| --- | --- |

C.

întrucât violențele sectare s-au răspândit acum într-o altă zonă din Myanmar/Birmania, câteva magazine din orașul Lashio din statul Shan au fost incendiate de mulțime la 28 mai 2013, iar trei femei rohingya au fost ucise de poliție în satul Parein în cursul unor ciocniri legate de adăposturile pentru refugiații aparținând acestei minorități la 4 iunie 2013;

| D. | întrucât peste 130 000 de musulmani rohingya strămutați se află în continuare în tabere și alte locuri, iar guvernul Myanmarului/Birmaniei a permis doar un acces limitat și inadecvat în scopuri umanitare la populația rohingya expusă la risc; întrucât mulți musulmani rohingya sunt izolați în zone inundabile, fiind expuși ploilor musonice și ciclonilor; întrucât nu se pot întoarce acasă din cauza violențelor continue, din cauză că le-au fost distruse casele sau că sunt împiedicați de forțele de securitate să părăsească taberele în care sunt deținuți; |
| --- | --- |

D.

întrucât peste 130 000 de musulmani rohingya strămutați se află în continuare în tabere și alte locuri, iar guvernul Myanmarului/Birmaniei a permis doar un acces limitat și inadecvat în scopuri umanitare la populația rohingya expusă la risc; întrucât mulți musulmani rohingya sunt izolați în zone inundabile, fiind expuși ploilor musonice și ciclonilor; întrucât nu se pot întoarce acasă din cauza violențelor continue, din cauză că le-au fost distruse casele sau că sunt împiedicați de forțele de securitate să părăsească taberele în care sunt deținuți;

| E. | întrucât zeci de mii de musulmani rohingya au fugit pe mare pentru a scăpa de persecuții, sute dintre ei pierzându-și viața în naufragii sau pentru că au fost trimiși înapoi pe mare; întrucât se pare că 1 700 de musulmani rohingya fugiți din Myanmar/Birmania sunt deținuți în condiții înfiorătoare în centre de detenție pentru imigranți din Thailanda; |
| --- | --- |

E.

întrucât zeci de mii de musulmani rohingya au fugit pe mare pentru a scăpa de persecuții, sute dintre ei pierzându-și viața în naufragii sau pentru că au fost trimiși înapoi pe mare; întrucât se pare că 1 700 de musulmani rohingya fugiți din Myanmar/Birmania sunt deținuți în condiții înfiorătoare în centre de detenție pentru imigranți din Thailanda;

| F. | întrucât la 23 aprilie 2013 Comisia independentă de anchetă înființată în august 2012 pentru a investiga violențele sectare din statul Rakhine a emis un raport conținând recomandări destinate să dezamorseze tensiunile, dar a refuzat totuși să recunoască identitatea rohingya, nu a găsit vinovații pentru abuzurile împotriva drepturilor omului comise în timpul tulburărilor, a sugerat o „separare temporară” între comunitatea musulmană și cea budistă și a recomandat instituirea unor programe de contracepție inacceptabile pentru musulmani; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 23 aprilie 2013 Comisia independentă de anchetă înființată în august 2012 pentru a investiga violențele sectare din statul Rakhine a emis un raport conținând recomandări destinate să dezamorseze tensiunile, dar a refuzat totuși să recunoască identitatea rohingya, nu a găsit vinovații pentru abuzurile împotriva drepturilor omului comise în timpul tulburărilor, a sugerat o „separare temporară” între comunitatea musulmană și cea budistă și a recomandat instituirea unor programe de contracepție inacceptabile pentru musulmani;

| G. | întrucât, deși președintele Myanmarului/Birmaniei, U Thein Sein, s-a angajat într-un discurs ținut la 6 mai 2013 că guvernul său va respecta drepturile fundamentale ale musulmanilor din statul Rakhine și a luat câteva măsuri pentru lărgirea libertăților civile în țară, situația dramatică a musulmanilor rohingya și a relațiilor interetnice în general ar putea să submineze întregul proces de reformă din Myanmar/Birmania; întrucât există rapoarte independente credibile care evidențiază complicitatea autorităților din Myanmar/Birmania la crimele împotriva umanității îndreptate împotriva populației rohingya care au dus la segregarea într-o mare măsură a statului Rakhine pe criterii religioase; |
| --- | --- |

G.

întrucât, deși președintele Myanmarului/Birmaniei, U Thein Sein, s-a angajat într-un discurs ținut la 6 mai 2013 că guvernul său va respecta drepturile fundamentale ale musulmanilor din statul Rakhine și a luat câteva măsuri pentru lărgirea libertăților civile în țară, situația dramatică a musulmanilor rohingya și a relațiilor interetnice în general ar putea să submineze întregul proces de reformă din Myanmar/Birmania; întrucât există rapoarte independente credibile care evidențiază complicitatea autorităților din Myanmar/Birmania la crimele împotriva umanității îndreptate împotriva populației rohingya care au dus la segregarea într-o mare măsură a statului Rakhine pe criterii religioase;

| H. | întrucât guvernul din Myanmar/Birmania a anunțat recent că va reinstitui „politica celor doi copii”; întrucât această politică a fost condamnată de Raportorul special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar/Birmania, Tomás Ojea Quintana, ca o măsură discriminatorie și coercitivă împotriva musulmanilor rohingya din statul Rakhine care le încalcă acestora drepturile fundamentale ale omului și contravine obligațiilor și angajamentelor internaționale ale Myanmarului/Birmaniei în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul din Myanmar/Birmania a anunțat recent că va reinstitui „politica celor doi copii”; întrucât această politică a fost condamnată de Raportorul special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar/Birmania, Tomás Ojea Quintana, ca o măsură discriminatorie și coercitivă împotriva musulmanilor rohingya din statul Rakhine care le încalcă acestora drepturile fundamentale ale omului și contravine obligațiilor și angajamentelor internaționale ale Myanmarului/Birmaniei în domeniul drepturilor omului;

| I. | întrucât comunitatea internațională a îndemnat guvernul birman să revizuiască legea din 1982 privind cetățenia pentru a se asigura că musulmanii rohingya nu mai sunt apatrizi și pentru a combate originile discriminării de durată împotriva populației rohingya; |
| --- | --- |

I.

întrucât comunitatea internațională a îndemnat guvernul birman să revizuiască legea din 1982 privind cetățenia pentru a se asigura că musulmanii rohingya nu mai sunt apatrizi și pentru a combate originile discriminării de durată împotriva populației rohingya;

| J. | întrucât medicul Tun Aung, un respectat lider al comunității din statul Rakhine, în vârstă de 65 de ani, a fost arestat în iunie 2012 și condamnat la 17 ani de închisoare din motive denunțate la scară largă de grupuri de protecție a drepturilor omului, inclusiv Amnesty International, ca motive politice; |
| --- | --- |

J.

întrucât medicul Tun Aung, un respectat lider al comunității din statul Rakhine, în vârstă de 65 de ani, a fost arestat în iunie 2012 și condamnat la 17 ani de închisoare din motive denunțate la scară largă de grupuri de protecție a drepturilor omului, inclusiv Amnesty International, ca motive politice;

| K. | întrucât, conform raportului Human Rights Watch intitulat „«All You Can Do is Pray»: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State”, dat publicității la 22 aprilie 2013, abuzurile la care au fost supuși musulmanii rohingya în ultimul an, la care se pare că au participat și organisme de stat, constituie crime împotriva umanității și epurări etnice; întrucât raportul prezintă, de asemenea, dovezi privind existența a patru gropi comune datând din 2012 în statul Rakhine; |
| --- | --- |

K.

întrucât, conform raportului Human Rights Watch intitulat „«All You Can Do is Pray»: Crimes Against Humanity and Ethnic Cleansing of Rohingya Muslims in Burma’s Rakhine State”, dat publicității la 22 aprilie 2013, abuzurile la care au fost supuși musulmanii rohingya în ultimul an, la care se pare că au participat și organisme de stat, constituie crime împotriva umanității și epurări etnice; întrucât raportul prezintă, de asemenea, dovezi privind existența a patru gropi comune datând din 2012 în statul Rakhine;

| L. | întrucât libertatea presei și a mass-mediei online și offline joacă un rol esențial pentru descoperirea și documentarea abuzurilor împotriva drepturilor omului și pentru tragerea la răspundere a guvernelor; |
| --- | --- |

L.

întrucât libertatea presei și a mass-mediei online și offline joacă un rol esențial pentru descoperirea și documentarea abuzurilor împotriva drepturilor omului și pentru tragerea la răspundere a guvernelor;

| M. | întrucât, conform Declarației Universale a Drepturilor Omului, orice persoană are dreptul de a solicita azil în caz de persecuție, |
| --- | --- |

M.

întrucât, conform Declarației Universale a Drepturilor Omului, orice persoană are dreptul de a solicita azil în caz de persecuție,

| 1. | condamnă încălcările grave ale drepturilor omului și violențele comise împotriva musulmanilor rohingya în Myanmar/Birmania și cere tuturor părților să se abțină de la folosirea violenței; |
| --- | --- |

1.

condamnă încălcările grave ale drepturilor omului și violențele comise împotriva musulmanilor rohingya în Myanmar/Birmania și cere tuturor părților să se abțină de la folosirea violenței;

| 2. | își exprimă compătimirea tuturor victimelor violenței și persecuțiilor ilicite din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

2.

își exprimă compătimirea tuturor victimelor violenței și persecuțiilor ilicite din Myanmar/Birmania;

| 3. | recunoaște pașii făcuți în ultimul an de Președintele U Thein Sein și alți reformatori din Myanmar/Birmania în vederea introducerii reformelor democratice; regretă, însă, eșecul guvernului de a proteja etnia rohingya de violența organizată și cere guvernului și întregii societăți din Myanmar/Birmania să acționeze fără întârziere pentru încetarea abuzurilor din domeniul drepturilor omului și aducerea autorilor atacurilor violente și ai altor abuzuri similare în fața justiției; |
| --- | --- |

3.

recunoaște pașii făcuți în ultimul an de Președintele U Thein Sein și alți reformatori din Myanmar/Birmania în vederea introducerii reformelor democratice; regretă, însă, eșecul guvernului de a proteja etnia rohingya de violența organizată și cere guvernului și întregii societăți din Myanmar/Birmania să acționeze fără întârziere pentru încetarea abuzurilor din domeniul drepturilor omului și aducerea autorilor atacurilor violente și ai altor abuzuri similare în fața justiției;

| 4. | îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să procedeze astfel ca forțele sale de securitate să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a-i proteja pe musulmanii rohingya de acțiunile violente; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la alegațiile conform cărora forțele de securitate birmaneze au luat parte la violențe și își reiterează apelul urgent în favoarea unei investigații complete și independente în legătură cu acestea, cu ajutorul Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să procedeze astfel ca forțele sale de securitate să facă tot ceea ce le stă în putere pentru a-i proteja pe musulmanii rohingya de acțiunile violente; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la alegațiile conform cărora forțele de securitate birmaneze au luat parte la violențe și își reiterează apelul urgent în favoarea unei investigații complete și independente în legătură cu acestea, cu ajutorul Organizației Națiunilor Unite;

| 5. | subliniază necesitatea unor acțiuni urgente pentru soluționarea pericolelor umanitare cu care se confruntă toate persoanele strămutate din Myanmar/Birmania, în special persoanele rohingya; își reiterează apelul adresat guvernului din Myanmar/Birmania de a permite agențiilor ONU și ONG-urilor umanitare, precum și jurnaliștilor și diplomaților, accesul nestânjenit în toate zonele țării, inclusiv statul Rakhine, și accesul deplin, fără restricții, pentru ajutoarele umanitare destinate tuturor comunităților afectate de conflict și violență sectară; cere, de asemenea, autorităților birmane să îmbunătățească de urgență condițiile din taberele de persoane strămutate rohingya; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea unor acțiuni urgente pentru soluționarea pericolelor umanitare cu care se confruntă toate persoanele strămutate din Myanmar/Birmania, în special persoanele rohingya; își reiterează apelul adresat guvernului din Myanmar/Birmania de a permite agențiilor ONU și ONG-urilor umanitare, precum și jurnaliștilor și diplomaților, accesul nestânjenit în toate zonele țării, inclusiv statul Rakhine, și accesul deplin, fără restricții, pentru ajutoarele umanitare destinate tuturor comunităților afectate de conflict și violență sectară; cere, de asemenea, autorităților birmane să îmbunătățească de urgență condițiile din taberele de persoane strămutate rohingya;

| 6. | insistă ca toate țările din regiune să-și îndeplinească obligațiile internaționale cu privire la drepturile refugiaților, să-și deschidă granițele pentru persoanele rohingya în căutare de azil și să le ofere acestora cel puțin o protecție temporară, sprijinind totodată guvernul birman pentru soluționarea echitabilă, pe termen lung, a cauzelor subiacente; |
| --- | --- |

6.

insistă ca toate țările din regiune să-și îndeplinească obligațiile internaționale cu privire la drepturile refugiaților, să-și deschidă granițele pentru persoanele rohingya în căutare de azil și să le ofere acestora cel puțin o protecție temporară, sprijinind totodată guvernul birman pentru soluționarea echitabilă, pe termen lung, a cauzelor subiacente;

| 7. | cere guvernului din Thailanda să pună capăt imediat detenției inumane a unui număr de cel puțin 1 700 de solicitanți de azil rohingya și să le ofere acestora accesul la agențiile ONU pentru refugiați; regretă faptul că guvernul din Thailanda nu a creat, până în prezent, condiții pentru ca ICNUR să efectueze screeninguri pentru stabilirea statutului de refugiat al solicitanților de azil rohingya; |
| --- | --- |

7.

cere guvernului din Thailanda să pună capăt imediat detenției inumane a unui număr de cel puțin 1 700 de solicitanți de azil rohingya și să le ofere acestora accesul la agențiile ONU pentru refugiați; regretă faptul că guvernul din Thailanda nu a creat, până în prezent, condiții pentru ca ICNUR să efectueze screeninguri pentru stabilirea statutului de refugiat al solicitanților de azil rohingya;

| 8. | îndeamnă guvernul birman să autorizeze înființarea unui birou al OHCHR în țară, cu sucursale în toate provinciile, pentru a permite monitorizarea corespunzătoare a situației drepturilor omului din țară; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul birman să autorizeze înființarea unui birou al OHCHR în țară, cu sucursale în toate provinciile, pentru a permite monitorizarea corespunzătoare a situației drepturilor omului din țară;

| 9. | salută promisiunea Președintelui U Thein Sein că toți autorii violențelor vor fi aduși în fața justiției, precum și angajamentul în favoarea unei societăți multiculturale, multietnice și multiconfesionale; îi solicită Președintelui să acționeze în continuare pentru instituirea statului de drept și pentru soluționarea cauzelor aflate la originea violențelor; |
| --- | --- |

9.

salută promisiunea Președintelui U Thein Sein că toți autorii violențelor vor fi aduși în fața justiției, precum și angajamentul în favoarea unei societăți multiculturale, multietnice și multiconfesionale; îi solicită Președintelui să acționeze în continuare pentru instituirea statului de drept și pentru soluționarea cauzelor aflate la originea violențelor;

| 10. | salută anunțul făcut de Președintele U Thein Sein la 4 iunie 2013, și anume că toți prizonierii politici din Myanmar/Birmania vor fi eliberați; își reafirmă poziția potrivit căreia eliberarea tuturor prizonierilor politici, inclusiv a dr Tung Aung, ar trebui să aibă loc fără întârziere și în mod necondiționat, cu repunerea integrală în drepturi și reinstituirea tuturor libertăților; |
| --- | --- |

10.

salută anunțul făcut de Președintele U Thein Sein la 4 iunie 2013, și anume că toți prizonierii politici din Myanmar/Birmania vor fi eliberați; își reafirmă poziția potrivit căreia eliberarea tuturor prizonierilor politici, inclusiv a dr Tung Aung, ar trebui să aibă loc fără întârziere și în mod necondiționat, cu repunerea integrală în drepturi și reinstituirea tuturor libertăților;

| 11. | îndeamnă guvernul să caute în continuare și să implementeze soluții durabile privind cauzele care stau la baza tensiunilor, inclusiv măsuri de abordare a statutului comunității rohingya; își reiterează apelurile anterioare în favoarea unei modificări sau abrogări a legii cetățeniei din 1982, pentru ca persoanele aparținând comunității rohingya să aibă acces la cetățenia birmană, care implică atât drepturi, cât și obligații, și să alinieze legea modificată sau înlocuită la standardele internaționale în materie de drepturile omului și cu obligațiile care îi incumbă țării în conformitate cu articolul 7 din Convenția ONU privind drepturile copilului; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă guvernul să caute în continuare și să implementeze soluții durabile privind cauzele care stau la baza tensiunilor, inclusiv măsuri de abordare a statutului comunității rohingya; își reiterează apelurile anterioare în favoarea unei modificări sau abrogări a legii cetățeniei din 1982, pentru ca persoanele aparținând comunității rohingya să aibă acces la cetățenia birmană, care implică atât drepturi, cât și obligații, și să alinieze legea modificată sau înlocuită la standardele internaționale în materie de drepturile omului și cu obligațiile care îi incumbă țării în conformitate cu articolul 7 din Convenția ONU privind drepturile copilului;

| 12. | critică declarația Ministrului Imigrației din Myanmar/Birmania, Khin Yi, din 11 iunie 2013, prin care și-a exprimat sprijinul pentru reinstituirea politicii celor doi copii; |
| --- | --- |

12.

critică declarația Ministrului Imigrației din Myanmar/Birmania, Khin Yi, din 11 iunie 2013, prin care și-a exprimat sprijinul pentru reinstituirea politicii celor doi copii;

| 13. | salută declarația recentă a liderului opoziției, Aung San Suu Kyi, prin care protestează împotriva reintroducerii politicii celor doi copii pentru membrii comunității rohingya și îndeamnă guvernul birman să abroge fără întârziere această dispoziție, împreună cu alte politici, reglementări sau legi coercitive sau discriminatorii |
| --- | --- |

13.

salută declarația recentă a liderului opoziției, Aung San Suu Kyi, prin care protestează împotriva reintroducerii politicii celor doi copii pentru membrii comunității rohingya și îndeamnă guvernul birman să abroge fără întârziere această dispoziție, împreună cu alte politici, reglementări sau legi coercitive sau discriminatorii

| 14. | subliniază importanța efectuării schimbărilor legislative și administrative necesare pentru a asigura participarea cea mai largă a populației birmaneze, inclusiv a minorităților, la alegerile din 2014; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța efectuării schimbărilor legislative și administrative necesare pentru a asigura participarea cea mai largă a populației birmaneze, inclusiv a minorităților, la alegerile din 2014;

| 15. | solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să abordeze această chestiune la cel mai înalt nivel politic cu putință în cadrul contactelor sale cu Myanmar/Birmania și cu alte țări membre ale ASEAN; |
| --- | --- |

15.

solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să abordeze această chestiune la cel mai înalt nivel politic cu putință în cadrul contactelor sale cu Myanmar/Birmania și cu alte țări membre ale ASEAN;

| 16. | reamintește că Uniunea Europeană și-a reinstituit recent sistemul de preferințe generalizate (SPG) în relațiile cu Myanmar/Birmania; reiterează faptul că aceste preferințe sunt condiționate de respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate de autoritățile birmane în ceea ce privește respectarea acestor condiții; |
| --- | --- |

16.

reamintește că Uniunea Europeană și-a reinstituit recent sistemul de preferințe generalizate (SPG) în relațiile cu Myanmar/Birmania; reiterează faptul că aceste preferințe sunt condiționate de respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate de autoritățile birmane în ceea ce privește respectarea acestor condiții;

| 17. | îi cere Comisiei ca, atunci când le supune Parlamentului și Consiliului un act delegat pentru aplicarea în continuare a SPG în relațiile cu Myanmar/Birmania după 31 decembrie 2013, să includă un raport însoțitor care să demonstreze lipsa violențelor grave și sistematice, conform principiilor înscrise în reglementările privind SPG, acordând o atenție deosebită comunității rohingya; |
| --- | --- |

17.

îi cere Comisiei ca, atunci când le supune Parlamentului și Consiliului un act delegat pentru aplicarea în continuare a SPG în relațiile cu Myanmar/Birmania după 31 decembrie 2013, să includă un raport însoțitor care să demonstreze lipsa violențelor grave și sistematice, conform principiilor înscrise în reglementările privind SPG, acordând o atenție deosebită comunității rohingya;

| 18. | solicită Comisiei să evalueze în mod efectiv și global impactul asupra drepturilor omului al acordului bilateral privind investițiile avut în vedere, înainte de a-și formula propunerea de directive privind negocierile și să consulte îndeaproape Parlamentul și societatea civilă în cursul procesului; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să evalueze în mod efectiv și global impactul asupra drepturilor omului al acordului bilateral privind investițiile avut în vedere, înainte de a-și formula propunerea de directive privind negocierile și să consulte îndeaproape Parlamentul și societatea civilă în cursul procesului;

| 19. | se așteaptă ca SEAE să informeze regulat Parlamentul despre procesul de instituire a unui dialog pe tema drepturilor omului cu Myanmar/Birmania; cere SEAE și statelor membre să întocmească o listă de repere precise în materie de drepturile omului, în raport cu care să evalueze progresele autorităților birmaneze în ceea ce privește reformele; subliniază faptul că dezvoltarea în continuare a relațiilor UE cu conducerea birmană ar trebui condiționată de unele progrese concrete, în special în legătură cu situația comunității rohingya; |
| --- | --- |

19.

se așteaptă ca SEAE să informeze regulat Parlamentul despre procesul de instituire a unui dialog pe tema drepturilor omului cu Myanmar/Birmania; cere SEAE și statelor membre să întocmească o listă de repere precise în materie de drepturile omului, în raport cu care să evalueze progresele autorităților birmaneze în ceea ce privește reformele; subliniază faptul că dezvoltarea în continuare a relațiilor UE cu conducerea birmană ar trebui condiționată de unele progrese concrete, în special în legătură cu situația comunității rohingya;

| 20. | solicită o componentă puternică și vizibilă a societății civile, în care să fie reprezentată și comunitatea rohingya, care să participe la Grupul operativ UE-Birmania ce urmează să fie înființat ulterior în cursul acestui an și, în acest scop, să se sprijine pe experiența acumulată în cazul Grupului operativ UE-Egipt; |
| --- | --- |

20.

solicită o componentă puternică și vizibilă a societății civile, în care să fie reprezentată și comunitatea rohingya, care să participe la Grupul operativ UE-Birmania ce urmează să fie înființat ulterior în cursul acestui an și, în acest scop, să se sprijine pe experiența acumulată în cazul Grupului operativ UE-Egipt;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate, Guvernelor și Parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului din Myanmar/Birmania, Secretarului general al ASEAN, Comisiei Interguvernamentale a ASEAN privind Drepturile Omului, Reprezentantului special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, Înaltului comisar al ONU pentru refugiați, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor celorlalte state din regiune. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate, Guvernelor și Parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului din Myanmar/Birmania, Secretarului general al ASEAN, Comisiei Interguvernamentale a ASEAN privind Drepturile Omului, Reprezentantului special al ONU pentru drepturile omului în Myanmar, Înaltului comisar al ONU pentru refugiați, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor celorlalte state din regiune.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0142.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0355.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0464.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0218.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Marți, 11 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/162 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/162

---

P7_TA(2013)0234

Propunere de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului privind cea de a 68-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite

Recomandarea Parlamentului European din 11 iunie 2013 adresată Consiliului privind cea de a 68-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite (2013/2034(INI))

(2016/C 065/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 34, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 34,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului referitoare la cea de a 68-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE (B7–0083/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului referitoare la cea de a 68-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE (B7–0083/2013),

| — | având în vedere Decizia 2011/168/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională și de abrogare a Poziției comune 2003/444/PESC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2011/168/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională și de abrogare a Poziției comune 2003/444/PESC,

| — | având în vedere prioritățile UE pentru cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, adoptate de Consiliu la 23 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile UE pentru cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, adoptate de Consiliu la 23 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 septembrie 2003, intitulată „Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite: opțiunea unei abordări multilaterale”(COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 septembrie 2003, intitulată „Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite: opțiunea unei abordări multilaterale”(COM(2003)0526),

| — | având în vedere cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, în special rezoluțiile acestui organism cu privire la „Tratatul privind comerțul cu arme” (2), „Revizuirea cvadrienală globală a politicii privind activitățile operaționale pentru dezvoltare ale sistemului Organizației Națiunilor Unite” (3), „Libertatea de religie sau credință” (4), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (5), „Consolidarea cooperării internaționale în domeniul drepturilor omului” (6), „Statul de drept la nivel național și internațional” (7), precum și „Femeile, dezarmarea, neproliferarea și controlul armelor (8)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, în special rezoluțiile acestui organism cu privire la „Tratatul privind comerțul cu arme” (2), „Revizuirea cvadrienală globală a politicii privind activitățile operaționale pentru dezvoltare ale sistemului Organizației Națiunilor Unite” (3), „Libertatea de religie sau credință” (4), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (5), „Consolidarea cooperării internaționale în domeniul drepturilor omului” (6), „Statul de drept la nivel național și internațional” (7), precum și „Femeile, dezarmarea, neproliferarea și controlul armelor (8)”,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 3 mai 2011 referitoare la participarea Uniunii Europene la activitatea Organizației Națiunilor Unite (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 3 mai 2011 referitoare la participarea Uniunii Europene la activitatea Organizației Națiunilor Unite (9),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării generale din 31 octombrie 2003, care a adoptat Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării generale din 31 octombrie 2003, care a adoptat Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (10),

| — | având în vedere Rezoluția nr. 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) privind femeile, pacea și securitatea, adoptată la 31 octombrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) privind femeile, pacea și securitatea, adoptată la 31 octombrie 2000,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 5 iulie 2012 , intitulată „Promovarea, protecția și exercitarea drepturilor omului pe internet”, care recunoaște importanța protecției drepturilor omului și libera circulație a informațiilor în mediul online, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU din 5 iulie 2012 , intitulată „Promovarea, protecția și exercitarea drepturilor omului pe internet”, care recunoaște importanța protecției drepturilor omului și libera circulație a informațiilor în mediul online,

| — | având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului din 13 iunie 2012 referitoare la cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului din 13 iunie 2012 referitoare la cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU (11),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 18 aprilie 2013 adresat Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja (R2P) al ONU (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 18 aprilie 2013 adresat Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja (R2P) al ONU (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global: rolul său în cadrul organizațiilor multilaterale (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la UE ca actor global: rolul său în cadrul organizațiilor multilaterale (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la cea de-a 22-a sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la cea de-a 22-a sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (15),

| — | având în vedere raportul delegației comune a Comisiei pentru afaceri externe și a Subcomisiei pentru drepturile omului la cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, din perioada 28–29 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației comune a Comisiei pentru afaceri externe și a Subcomisiei pentru drepturile omului la cea de a 67-a sesiune a Adunării Generale a ONU, din perioada 28–29 octombrie 2012,

| — | având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0202/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0202/2013),

| A. | întrucât, având în vedere globalizarea și interconectarea crescândă a statelor și societăților, este din ce în ce mai necesar și oportun să se instituie norme și mecanisme decizionale comune, pentru a afrunta împreună noile provocări mondiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, având în vedere globalizarea și interconectarea crescândă a statelor și societăților, este din ce în ce mai necesar și oportun să se instituie norme și mecanisme decizionale comune, pentru a afrunta împreună noile provocări mondiale;

| B. | întrucât fragmentarea politicilor mondiale, combinată cu proliferarea forumurilor internaționale și transnaționale, dă naștere unor noi complexități în relațiile internaționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât fragmentarea politicilor mondiale, combinată cu proliferarea forumurilor internaționale și transnaționale, dă naștere unor noi complexități în relațiile internaționale;

| C. | întrucât UE se angajează să sprijine o abordare multilaterală eficientă, care să aibă ca centru un sistem puternic al Organizației Națiunilor Unite; întrucât ONU se află în centrul guvernanței globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE se angajează să sprijine o abordare multilaterală eficientă, care să aibă ca centru un sistem puternic al Organizației Națiunilor Unite; întrucât ONU se află în centrul guvernanței globale;

| D. | întrucât un parteneriat UE-ONU puternic și stabil susține și contribuie la activitățile ONU din cadrul tuturor celor trei piloni – pace și securitate, drepturile omului și dezvoltare – și întrucât, în acest fel, UE trebuie să își îndeplinească responsabilitatea pentru a juca un rol în conceperea unor abordări comune față de provocările mondiale; |
| --- | --- |

D.

întrucât un parteneriat UE-ONU puternic și stabil susține și contribuie la activitățile ONU din cadrul tuturor celor trei piloni – pace și securitate, drepturile omului și dezvoltare – și întrucât, în acest fel, UE trebuie să își îndeplinească responsabilitatea pentru a juca un rol în conceperea unor abordări comune față de provocările mondiale;

| E. | întrucât respectarea, promovarea și menținerea universalității și a indivizibilității drepturilor omului sunt pietrele de temelie ale acțiunilor întreprinse de UE pe scena internațională; întrucât democrația și statul de drept sunt pilonii păcii durabile, garantând respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

E.

întrucât respectarea, promovarea și menținerea universalității și a indivizibilității drepturilor omului sunt pietrele de temelie ale acțiunilor întreprinse de UE pe scena internațională; întrucât democrația și statul de drept sunt pilonii păcii durabile, garantând respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| 1. | adresează Consiliului următoarele recomandări: |
| --- | --- |

1.

adresează Consiliului următoarele recomandări:

UE ca actor mondial

| (a) | să asigure coerența și vizibilitatea continue ale UE, în calitate de actor mondial, la ONU; să consolideze capacitatea UE de a lua măsuri într-un mod coordonat, rapid și global pe arena mondială și de a da rezultate într-un mod consistent și la timp; să asigure punerea în aplicare deplină a Rezoluției Adunării generale a ONU din 3 mai 2011 referitoare la participarea UE la activitatea Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

(a)

să asigure coerența și vizibilitatea continue ale UE, în calitate de actor mondial, la ONU; să consolideze capacitatea UE de a lua măsuri într-un mod coordonat, rapid și global pe arena mondială și de a da rezultate într-un mod consistent și la timp; să asigure punerea în aplicare deplină a Rezoluției Adunării generale a ONU din 3 mai 2011 referitoare la participarea UE la activitatea Organizației Națiunilor Unite;

| (b) | să promoveze o abordare multilaterală eficientă, prin consolidarea reprezentativității, a transparenței, a responsabilității, a eficienței și a eficacității ONU, cu scopul de a îmbunătăți randamentul său pe teren; să reamintească necesitatea de a realiza un nou echilibru instituțional între rolul emergent al G20, ONU și agențiile acesteia, precum și instituțiile financiare internaționale; |
| --- | --- |

(b)

să promoveze o abordare multilaterală eficientă, prin consolidarea reprezentativității, a transparenței, a responsabilității, a eficienței și a eficacității ONU, cu scopul de a îmbunătăți randamentul său pe teren; să reamintească necesitatea de a realiza un nou echilibru instituțional între rolul emergent al G20, ONU și agențiile acesteia, precum și instituțiile financiare internaționale;

| (c) | să se angajeze mai activ împreună cu partenerii strategici și cu alți parteneri bilaterali și multilaterali, în vederea promovării unor soluții eficiente la probleme și, ori de câte ori este posibil, să se ajungă la eforturi colective de a obține rezultate mai bune; |
| --- | --- |

(c)

să se angajeze mai activ împreună cu partenerii strategici și cu alți parteneri bilaterali și multilaterali, în vederea promovării unor soluții eficiente la probleme și, ori de câte ori este posibil, să se ajungă la eforturi colective de a obține rezultate mai bune;

UE și guvernanța globală

| (d) | să consolideze cooperarea cu partenerii, pentru a face din ONU o organizare mai eficientă și mai unită pentru secolul XXI; |
| --- | --- |

(d)

să consolideze cooperarea cu partenerii, pentru a face din ONU o organizare mai eficientă și mai unită pentru secolul XXI;

| (e) | să promoveze o reformă globală și consensuală a CSONU; să prezinte o propunere concretă privind modalitatea, ca obiectiv central, pe termen lung al UE, de obținere a unui loc comun pentru UE în cadrul unui CSONU lărgit; să ia inițiativa de a dezvolta o poziție comună a statelor membre UE în acest scop; să promoveze în continuare transparența și o coordonare mai bună a politicilor și a pozițiilor între statele membre UE ale CSONU; să se asigure că acele state membre care dețin un loc permanent la CSONU promovează vederile și pozițiile Uniunii, ca mod de a garanta că UE acționează coordonat în CSONU; |
| --- | --- |

(e)

să promoveze o reformă globală și consensuală a CSONU; să prezinte o propunere concretă privind modalitatea, ca obiectiv central, pe termen lung al UE, de obținere a unui loc comun pentru UE în cadrul unui CSONU lărgit; să ia inițiativa de a dezvolta o poziție comună a statelor membre UE în acest scop; să promoveze în continuare transparența și o coordonare mai bună a politicilor și a pozițiilor între statele membre UE ale CSONU; să se asigure că acele state membre care dețin un loc permanent la CSONU promovează vederile și pozițiile Uniunii, ca mod de a garanta că UE acționează coordonat în CSONU;

| (f) | să își continue eforturile coordonate de a consolida rolul și autoritatea Adunării generale a ONU și de a contribui la revitalizarea Adunării generale a ONU și de a-i crește eficiența și eficacitatea, inclusiv prin îmbunătățirea metodelor sale de lucru; |
| --- | --- |

(f)

să își continue eforturile coordonate de a consolida rolul și autoritatea Adunării generale a ONU și de a contribui la revitalizarea Adunării generale a ONU și de a-i crește eficiența și eficacitatea, inclusiv prin îmbunătățirea metodelor sale de lucru;

| (g) | să promoveze o implicare mai instituționalizată a altor factori interesați (reprezentanții societății civile, mediul academic) în activitatea Adunării Generale a ONU; să consolideze sistemul ONU prin lărgirea și aprofundarea rezervei de expertiză civilă; |
| --- | --- |

(g)

să promoveze o implicare mai instituționalizată a altor factori interesați (reprezentanții societății civile, mediul academic) în activitatea Adunării Generale a ONU; să consolideze sistemul ONU prin lărgirea și aprofundarea rezervei de expertiză civilă;

| (h) | să promoveze aplicarea raportării obligatorii, defalcată pe țări, a plăților efectuate de întreprinderile transnaționale, și anume din sectorul bancar și extractiv, înregistrate sau listate pe piețele financiare în jurisdicțiile naționale ale partenerilor; |
| --- | --- |

(h)

să promoveze aplicarea raportării obligatorii, defalcată pe țări, a plăților efectuate de întreprinderile transnaționale, și anume din sectorul bancar și extractiv, înregistrate sau listate pe piețele financiare în jurisdicțiile naționale ale partenerilor;

Pacea și securitatea

| (i) | să promoveze integrarea unei perspective de construire a păcii în operațiunile de menținere a păcii și să consolideze coordonarea operațiunilor de menținere a păcii, a echipelor naționale ale ONU și a actorilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

(i)

să promoveze integrarea unei perspective de construire a păcii în operațiunile de menținere a păcii și să consolideze coordonarea operațiunilor de menținere a păcii, a echipelor naționale ale ONU și a actorilor de dezvoltare;

| (j) | să coopereze în ceea ce privește consolidarea rolului și capacității organizațiilor regionale în menținerea păcii, prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor civile și militare, precum și soluționarea conflictelor; să promoveze misiunile comune de evaluare și să consolideze cooperarea între UE și partenerii săi (inclusiv Uniunea Africană și organizațiile subregionale, NATO, OSCE, ASEAN, CELAC, Liga Statelor Arabe etc.) în ceea ce privește prevenirea conflictelor și în țările aflate în situații de postconflict; |
| --- | --- |

(j)

să coopereze în ceea ce privește consolidarea rolului și capacității organizațiilor regionale în menținerea păcii, prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor civile și militare, precum și soluționarea conflictelor; să promoveze misiunile comune de evaluare și să consolideze cooperarea între UE și partenerii săi (inclusiv Uniunea Africană și organizațiile subregionale, NATO, OSCE, ASEAN, CELAC, Liga Statelor Arabe etc.) în ceea ce privește prevenirea conflictelor și în țările aflate în situații de postconflict;

| (k) | să furnizeze Organizației Națiunilor Unite, la cerere, sprijin din partea grupurilor tactice de luptă ale UE pentru misiunile de menținere a păcii și să asigure cooperarea deplină a statelor membre în ceea ce privește utilizarea lor pentru misiunile care au fost autorizate de Consiliul de Securitate sau de Adunarea generală a ONU; |
| --- | --- |

(k)

să furnizeze Organizației Națiunilor Unite, la cerere, sprijin din partea grupurilor tactice de luptă ale UE pentru misiunile de menținere a păcii și să asigure cooperarea deplină a statelor membre în ceea ce privește utilizarea lor pentru misiunile care au fost autorizate de Consiliul de Securitate sau de Adunarea generală a ONU;

| (l) | să se asigure că mandatele misiunilor de menținere a păcii reflectă necesitatea de a sprijini procesele electorale, inclusiv misiunile de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

(l)

să se asigure că mandatele misiunilor de menținere a păcii reflectă necesitatea de a sprijini procesele electorale, inclusiv misiunile de observare a alegerilor;

| (m) | să ia măsuri în direcția instituirii responsabilității de a proteja (R2) ca o nouă normă de drept internațional, în domeniul de aplicare convenit de statele membre ale ONU în cadrul Reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005; |
| --- | --- |

(m)

să ia măsuri în direcția instituirii responsabilității de a proteja (R2) ca o nouă normă de drept internațional, în domeniul de aplicare convenit de statele membre ale ONU în cadrul Reuniunii mondiale la nivel înalt din 2005;

| (n) | să asigure coerența și conformitatea deplină cu dreptul umanitar internațional a eventualelor noi evoluții și aplicații ale principiului R2P, avansând totodată în direcția universalității acestuia, ca instrument de diplomație preventivă și vector al dezvoltării umane; |
| --- | --- |

(n)

să asigure coerența și conformitatea deplină cu dreptul umanitar internațional a eventualelor noi evoluții și aplicații ale principiului R2P, avansând totodată în direcția universalității acestuia, ca instrument de diplomație preventivă și vector al dezvoltării umane;

| (o) | să urmărească punerea în aplicare a propunerilor formulate de Parlament în recomandarea sa adresată Consiliului privind principiul R2P (16) al ONU și să coopereze cu partenerii, pentru a se asigura că principiul responsabilității de a proteja se concentrează asupra prevenirii, protejării și reconstrucției postconflict implicând situații vizate de genocid, purificare etnică, crime de război sau crime împotriva umanității, dar că nu este niciodată folosit ca pretext pentru promovarea anumitor interese sau a intereselor naționale sau cele ale coalițiilor internaționale pe baza unor considerații geostrategice sau economice în vederea schimbării regimului; să acorde asistență statelor în construirea de capacități în acest sens; |
| --- | --- |

(o)

să urmărească punerea în aplicare a propunerilor formulate de Parlament în recomandarea sa adresată Consiliului privind principiul R2P (16) al ONU și să coopereze cu partenerii, pentru a se asigura că principiul responsabilității de a proteja se concentrează asupra prevenirii, protejării și reconstrucției postconflict implicând situații vizate de genocid, purificare etnică, crime de război sau crime împotriva umanității, dar că nu este niciodată folosit ca pretext pentru promovarea anumitor interese sau a intereselor naționale sau cele ale coalițiilor internaționale pe baza unor considerații geostrategice sau economice în vederea schimbării regimului; să acorde asistență statelor în construirea de capacități în acest sens;

| (p) | să stabilească criteriile care trebuie îndeplinite la punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, în special cel de-al treilea pilon, incluzând intervențiile militare, cum ar fi proporționalitatea, claritatea ex ante a obiectivelor politice și utilizarea evaluărilor de impact detaliate; |
| --- | --- |

(p)

să stabilească criteriile care trebuie îndeplinite la punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, în special cel de-al treilea pilon, incluzând intervențiile militare, cum ar fi proporționalitatea, claritatea ex ante a obiectivelor politice și utilizarea evaluărilor de impact detaliate;

| (q) | să consolideze rolul UE de actor politic mondial jucând un rol activ în diplomația preventivă; |
| --- | --- |

(q)

să consolideze rolul UE de actor politic mondial jucând un rol activ în diplomația preventivă;

| (r) | să solicite tuturor părților, actorilor de stat sau nestatali, implicate în mod direct sau indirect în conflicte armate, să își respecte pe deplin obligațiile asumate în temeiul dreptului internațional, inclusiv asigurarea spațiului umanitar și a accesului neîngrădit la asistență umanitară pentru cei care au nevoie de aceasta, precum și să susțină soluții pașnice și diplomatice pentru toate tipurile de conflicte; |
| --- | --- |

(r)

să solicite tuturor părților, actorilor de stat sau nestatali, implicate în mod direct sau indirect în conflicte armate, să își respecte pe deplin obligațiile asumate în temeiul dreptului internațional, inclusiv asigurarea spațiului umanitar și a accesului neîngrădit la asistență umanitară pentru cei care au nevoie de aceasta, precum și să susțină soluții pașnice și diplomatice pentru toate tipurile de conflicte;

| (s) | să sprijine Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale CSONU privind femeile, pacea și securitatea; să sublinieze și să asigure participarea femeilor la procesele de pace; să recunoască necesitatea integrării perspectivelor de gen în prevenirea conflictelor, operațiunile de menținere a păcii, asistența umanitară și reconstrucția postconflict; |
| --- | --- |

(s)

să sprijine Rezoluțiile 1325 (2000) și 1820 (2008) ale CSONU privind femeile, pacea și securitatea; să sublinieze și să asigure participarea femeilor la procesele de pace; să recunoască necesitatea integrării perspectivelor de gen în prevenirea conflictelor, operațiunile de menținere a păcii, asistența umanitară și reconstrucția postconflict;

| (t) | să coopereze cu ONU pentru a aborda amenințările la adresa securității mondiale, cum ar fi proliferarea armelor nucleare, crima organizată și terorismul; să își intensifice eforturile în vederea încheierii negocierilor pentru o convenție cuprinzătoare privind terorismul internațional; |
| --- | --- |

(t)

să coopereze cu ONU pentru a aborda amenințările la adresa securității mondiale, cum ar fi proliferarea armelor nucleare, crima organizată și terorismul; să își intensifice eforturile în vederea încheierii negocierilor pentru o convenție cuprinzătoare privind terorismul internațional;

| (u) | să coopereze cu partenerii multilaterali și bilaterali pentru a exercita o presiune mai puternică și eficientă în vederea încetării imediate a încălcării drepturilor omului și a violențelor din Siria; să analizeze împreună cu partenerii, în special SUA, Turcia și Liga Statelor Arabe, toate opțiunile privind aplicarea principiului responsabilității de a proteja, pentru a ajuta poporul sirian și a opri vărsarea de sânge; să exercite presiuni asupra guvernului sirian și asupra tuturor persoanelor implicate în criză să respecte pe deplin dreptul internațional umanitar și să permită furnizarea rapidă a asistenței umanitare transfrontaliere, servicii publice de bază, precum și accesul neîngrădit la organizațiile umanitare; să invite partenerii internaționali să-și respecte angajamentele financiare cu privire la furnizarea de ajutor refugiaților sirieni, permițând UNHCR și altor organizații să furnizeze asistența necesară; să analizeze împreună cu partenerii modalitățile de reducere la minimum a impactului crizei din Siria asupra țărilor învecinate; |
| --- | --- |

(u)

să coopereze cu partenerii multilaterali și bilaterali pentru a exercita o presiune mai puternică și eficientă în vederea încetării imediate a încălcării drepturilor omului și a violențelor din Siria; să analizeze împreună cu partenerii, în special SUA, Turcia și Liga Statelor Arabe, toate opțiunile privind aplicarea principiului responsabilității de a proteja, pentru a ajuta poporul sirian și a opri vărsarea de sânge; să exercite presiuni asupra guvernului sirian și asupra tuturor persoanelor implicate în criză să respecte pe deplin dreptul internațional umanitar și să permită furnizarea rapidă a asistenței umanitare transfrontaliere, servicii publice de bază, precum și accesul neîngrădit la organizațiile umanitare; să invite partenerii internaționali să-și respecte angajamentele financiare cu privire la furnizarea de ajutor refugiaților sirieni, permițând UNHCR și altor organizații să furnizeze asistența necesară; să analizeze împreună cu partenerii modalitățile de reducere la minimum a impactului crizei din Siria asupra țărilor învecinate;

| (v) | să promoveze, în conformitate cu rezoluțiile CSONU, eforturile regiunii și ale comunității internaționale de a găsi o soluție politică la conflictul din Mali și să promoveze o tranziție democratică, prin consolidarea instituțiilor de tranziție, promovarea, printre altele prin mediere, a dialogului și a reconcilierii naționale favorabile incluziunii, precum și a alegerilor libere, corecte și transparente; să sprijine, de asemenea, inițiativele vizând integritatea teritorială a Mali și securitatea populației țării; să sublinieze importanța menținerii stabilității în regiunea Sahel și a prevenirii impactului negativ asupra stabilității țărilor învecinate cu Mali; să își coordoneze strâns acțiunile cu partenerii regionali și internaționali, inclusiv Uniunea Africană și ECOWAS; să ofere sprijin unei misiuni de menținere a păcii, condusă de ONU și să încurajeze statele membre UE să participe la aceasta, precum și unui grup care să ofere instruire militară forțelor armate maliene în cadrul UETM Mali; să acorde asistență în continuare MISMA (Misiunea internațională de sprijin pentru Mali); |
| --- | --- |

(v)

să promoveze, în conformitate cu rezoluțiile CSONU, eforturile regiunii și ale comunității internaționale de a găsi o soluție politică la conflictul din Mali și să promoveze o tranziție democratică, prin consolidarea instituțiilor de tranziție, promovarea, printre altele prin mediere, a dialogului și a reconcilierii naționale favorabile incluziunii, precum și a alegerilor libere, corecte și transparente; să sprijine, de asemenea, inițiativele vizând integritatea teritorială a Mali și securitatea populației țării; să sublinieze importanța menținerii stabilității în regiunea Sahel și a prevenirii impactului negativ asupra stabilității țărilor învecinate cu Mali; să își coordoneze strâns acțiunile cu partenerii regionali și internaționali, inclusiv Uniunea Africană și ECOWAS; să ofere sprijin unei misiuni de menținere a păcii, condusă de ONU și să încurajeze statele membre UE să participe la aceasta, precum și unui grup care să ofere instruire militară forțelor armate maliene în cadrul UETM Mali; să acorde asistență în continuare MISMA (Misiunea internațională de sprijin pentru Mali);

| (w) | să salute Tratatul privind comerțul cu arme (TCA), adoptat de Adunarea Generală a ONU, la 2 aprilie 2013, care se va aplica unei game largi de arme, inclusiv munițiilor; să promoveze semnarea și ratificarea rapidă și eficientă și punerea în aplicare universală a TCA de toate statele membre ONU, inclusiv cele mai mari țări producătoare de arme; să conducă eforturile menite să stabilească cele mai înalte norme, inclusiv cu privire la situația drepturilor umane în țările beneficiare, pentru reglementarea comerțului internațional de arme și combaterea traficului ilicit, prevenind astfel conflictelor, reducând suferința umană și corupția, precum și contribuind la pacea și securitatea internațională; |
| --- | --- |

(w)

să salute Tratatul privind comerțul cu arme (TCA), adoptat de Adunarea Generală a ONU, la 2 aprilie 2013, care se va aplica unei game largi de arme, inclusiv munițiilor; să promoveze semnarea și ratificarea rapidă și eficientă și punerea în aplicare universală a TCA de toate statele membre ONU, inclusiv cele mai mari țări producătoare de arme; să conducă eforturile menite să stabilească cele mai înalte norme, inclusiv cu privire la situația drepturilor umane în țările beneficiare, pentru reglementarea comerțului internațional de arme și combaterea traficului ilicit, prevenind astfel conflictelor, reducând suferința umană și corupția, precum și contribuind la pacea și securitatea internațională;

| (x) | să crească eforturile depuse în direcția angajamentelor multilaterale privind reducerea numărului de arme nucleare; |
| --- | --- |

(x)

să crească eforturile depuse în direcția angajamentelor multilaterale privind reducerea numărului de arme nucleare;

Drepturile omului, democrația și statul de drept

| (y) | să consolideze eforturile internaționale urmărind recunoașterea caracterului universal, indivizibil, interdependent și corelat al tuturor drepturilor omului stipulate în convențiile ONU și asigurarea respectării acestora; să se opună încercărilor de a submina dreptul umanitar în cadrul luptei contra terorismului; să promoveze integrarea problematicii drepturilor omului, inclusiv libertățile digitale, precum și a libertăților fundamentale în toate aspectele activității ONU; |
| --- | --- |

(y)

să consolideze eforturile internaționale urmărind recunoașterea caracterului universal, indivizibil, interdependent și corelat al tuturor drepturilor omului stipulate în convențiile ONU și asigurarea respectării acestora; să se opună încercărilor de a submina dreptul umanitar în cadrul luptei contra terorismului; să promoveze integrarea problematicii drepturilor omului, inclusiv libertățile digitale, precum și a libertăților fundamentale în toate aspectele activității ONU;

| (z) | să încerce să consolideze procesul revizuirii universale periodice, prin includerea recomandărilor în dialogurile bilaterale și multilaterale cu statele membre ale ONU, în special în cadrul dialogurilor sale privind drepturile omului; să faciliteze crearea unui mediu care să permită ONG-urilor să își aducă contribuția în diversele etape ale procesului de revizuire universală periodică; |
| --- | --- |

(z)

să încerce să consolideze procesul revizuirii universale periodice, prin includerea recomandărilor în dialogurile bilaterale și multilaterale cu statele membre ale ONU, în special în cadrul dialogurilor sale privind drepturile omului; să faciliteze crearea unui mediu care să permită ONG-urilor să își aducă contribuția în diversele etape ale procesului de revizuire universală periodică;

| (aa) | să combată intoleranța, stereotipurile negative, stigmatizarea, discriminarea și incitarea la violență; să recunoască, cu o îngrijorare profundă, violența crescândă împotriva membrilor unor comunități religioase și de altă natură din diverse colțuri ale lumii; |
| --- | --- |

(aa)

să combată intoleranța, stereotipurile negative, stigmatizarea, discriminarea și incitarea la violență; să recunoască, cu o îngrijorare profundă, violența crescândă împotriva membrilor unor comunități religioase și de altă natură din diverse colțuri ale lumii;

| (ab) | să abordeze restricțiile privind libertatea presei și a mass-mediei de la nivel mondial; să combată violența împotriva jurnaliștilor și a bloggerilor; să protejeze și să promoveze libertatea de exprimare, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

(ab)

să abordeze restricțiile privind libertatea presei și a mass-mediei de la nivel mondial; să combată violența împotriva jurnaliștilor și a bloggerilor; să protejeze și să promoveze libertatea de exprimare, atât online, cât și offline;

| (ac) | să promoveze sprijinul universal pentru Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) și să ia măsuri în direcția consolidării capacităților de lucru ale CPI cu scopul de a reduce impunitatea pentru crimele împotriva umanității; |
| --- | --- |

(ac)

să promoveze sprijinul universal pentru Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) și să ia măsuri în direcția consolidării capacităților de lucru ale CPI cu scopul de a reduce impunitatea pentru crimele împotriva umanității;

| (ad) | să promoveze angajamentul față de o ordine internațională întemeiată pe statul de drept, care este esențială pentru coexistența pașnică a statelor și pentru construirea unor state mai rezistente și a unei păci mai durabile; să reamintească în acest sens faptul că sprijinirea democrației și respectarea statului de drept sunt interconectate și, ca atare, ar trebui promovate ca un obiectiv al politicii externe a UE; |
| --- | --- |

(ad)

să promoveze angajamentul față de o ordine internațională întemeiată pe statul de drept, care este esențială pentru coexistența pașnică a statelor și pentru construirea unor state mai rezistente și a unei păci mai durabile; să reamintească în acest sens faptul că sprijinirea democrației și respectarea statului de drept sunt interconectate și, ca atare, ar trebui promovate ca un obiectiv al politicii externe a UE;

| (ae) | să consolideze sprijinul acordat statelor, la cererea lor, în aplicarea internă a obligațiilor lor internaționale respective, prin furnizarea unei asistențe tehnice consolidate, precum și prin construirea de instituții și de capacități; |
| --- | --- |

(ae)

să consolideze sprijinul acordat statelor, la cererea lor, în aplicarea internă a obligațiilor lor internaționale respective, prin furnizarea unei asistențe tehnice consolidate, precum și prin construirea de instituții și de capacități;

| (af) | să monitorizeze aplicarea recomandărilor din declarația politică adoptată la Reuniunea de la nivel înalt cu privire la statul de drept, din septembrie 2012; să sprijine instituirea unui punct focal mondial comun pentru statul de drept; să sprijine pe deplin rolul Grupului de coordonare și de resurse pentru statul de drept, în asigurarea unei coordonări și a unei coerențe generale, pentru a evita, de asemenea, fragmentarea serviciilor (Departamentul pentru afaceri politice, Programul de dezvoltare ONU etc.); |
| --- | --- |

(af)

să monitorizeze aplicarea recomandărilor din declarația politică adoptată la Reuniunea de la nivel înalt cu privire la statul de drept, din septembrie 2012; să sprijine instituirea unui punct focal mondial comun pentru statul de drept; să sprijine pe deplin rolul Grupului de coordonare și de resurse pentru statul de drept, în asigurarea unei coordonări și a unei coerențe generale, pentru a evita, de asemenea, fragmentarea serviciilor (Departamentul pentru afaceri politice, Programul de dezvoltare ONU etc.);

| (ag) | să reamintească că corupția constituie o încălcare a drepturilor omului și că Uniunea Europeană a pretins o competență exclusivă pentru semnarea Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției; să solicite VP/ÎR să prezinte un plan de acțiune al UE împotriva corupției care să monitorizeze în mod eficient recomandările formulate de convenție, de exemplu stabilind o obligație a statelor membre de a publica și a disemina informații cu privire la corupție; să instituie canale pentru raportarea acestor încălcări, un cadru juridic pentru protecția martorilor și mijloace pentru a asigura participarea societății civile; |
| --- | --- |

(ag)

să reamintească că corupția constituie o încălcare a drepturilor omului și că Uniunea Europeană a pretins o competență exclusivă pentru semnarea Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției; să solicite VP/ÎR să prezinte un plan de acțiune al UE împotriva corupției care să monitorizeze în mod eficient recomandările formulate de convenție, de exemplu stabilind o obligație a statelor membre de a publica și a disemina informații cu privire la corupție; să instituie canale pentru raportarea acestor încălcări, un cadru juridic pentru protecția martorilor și mijloace pentru a asigura participarea societății civile;

Dezvoltarea durabilă

| (ah) | să contribuie la creșterea coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și a eforturilor susținute de combatere a sărăciei și la îmbunătățirea eficacității ajutorului pentru dezvoltare, deoarece acestea rămân aspecte-cheie pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM); |
| --- | --- |

(ah)

să contribuie la creșterea coerenței politicilor în favoarea dezvoltării și a eforturilor susținute de combatere a sărăciei și la îmbunătățirea eficacității ajutorului pentru dezvoltare, deoarece acestea rămân aspecte-cheie pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM);

| (ai) | să integreze, în cadrul strategiilor de dezvoltare, evaluarea și gestionarea reducerii riscului de producere a dezastrelor, pentru a proteja viețile și mijloacele de existență ale populației; |
| --- | --- |

(ai)

să integreze, în cadrul strategiilor de dezvoltare, evaluarea și gestionarea reducerii riscului de producere a dezastrelor, pentru a proteja viețile și mijloacele de existență ale populației;

| (aj) | să îmbunătățească legătura dintre ajutor, reabilitare, reducerea riscului de producere a dezastrelor și dezvoltare și să îmbunătățească coordonarea dintre actorii umanitari și de dezvoltare pentru a garanta continuitatea ajutorului și pentru a construi rezistența, necesitatea acestora fiind subliniată de crizele alimentare recurente din regiunea Sahel și Cornul Africii; |
| --- | --- |

(aj)

să îmbunătățească legătura dintre ajutor, reabilitare, reducerea riscului de producere a dezastrelor și dezvoltare și să îmbunătățească coordonarea dintre actorii umanitari și de dezvoltare pentru a garanta continuitatea ajutorului și pentru a construi rezistența, necesitatea acestora fiind subliniată de crizele alimentare recurente din regiunea Sahel și Cornul Africii;

| (ak) | să coopereze pentru aplicarea pe deplin a rezultatului Conferinței Rio+20, printre altele prin promovarea dezvoltării durabile, ca principiu de îndrumare pentru dezvoltarea globală pe termen lung; să onoreze angajamentul internațional al UE și al statelor membre, indiferent de impactul crizei financiare și economice asupra UE27, de a aloca 0,7 % din PIB pentru ajutorul pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

(ak)

să coopereze pentru aplicarea pe deplin a rezultatului Conferinței Rio+20, printre altele prin promovarea dezvoltării durabile, ca principiu de îndrumare pentru dezvoltarea globală pe termen lung; să onoreze angajamentul internațional al UE și al statelor membre, indiferent de impactul crizei financiare și economice asupra UE27, de a aloca 0,7 % din PIB pentru ajutorul pentru dezvoltare;

| (al) | să coopereze pentru a face operațional la timp Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltarea durabilă. cu scopul de a coordona monitorizarea continuă și evaluarea progreselor înregistrate în atingerea scopurilor declarate; |
| --- | --- |

(al)

să coopereze pentru a face operațional la timp Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltarea durabilă. cu scopul de a coordona monitorizarea continuă și evaluarea progreselor înregistrate în atingerea scopurilor declarate;

| (am) | să promoveze accesul universal la apă și servicii accesibile și durabile de energie, deoarece acestea sunt motoarele principale de eradicare a sărăciei și de creștere favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

(am)

să promoveze accesul universal la apă și servicii accesibile și durabile de energie, deoarece acestea sunt motoarele principale de eradicare a sărăciei și de creștere favorabilă incluziunii;

| (an) | să ia măsuri în direcția definirii Agendei ODM pentru perioada de după 2015, într-un mod coerent și coordonat; să negocieze un set unic de obiective pentru dezvoltarea durabilă, care să aibă o acoperire întindere globală și să fie orientate spre acțiuni, să fie măsurabile, cu un calendar precis și ușor de comunicat; să vizeze obiective care să integreze durabilitatea, echitatea și guvernanța; |
| --- | --- |

(an)

să ia măsuri în direcția definirii Agendei ODM pentru perioada de după 2015, într-un mod coerent și coordonat; să negocieze un set unic de obiective pentru dezvoltarea durabilă, care să aibă o acoperire întindere globală și să fie orientate spre acțiuni, să fie măsurabile, cu un calendar precis și ușor de comunicat; să vizeze obiective care să integreze durabilitatea, echitatea și guvernanța;

| (ao) | să sprijine inițiativa președintelui Adunării generale a ONU de a prezenta societății civile o agendă de dezvoltare post-2015 prin organizarea unui eveniment special privind realizarea ODM, care va avea loc în cadrul celei de a 68-a sesiuni a Adunării generale a ONU, ca un important punct pentru consultarea societății civile, deoarece acest eveniment ar putea asigura unificarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și a procesului de dezvoltare post-2015 într-o „pistă comună”; |
| --- | --- |

(ao)

să sprijine inițiativa președintelui Adunării generale a ONU de a prezenta societății civile o agendă de dezvoltare post-2015 prin organizarea unui eveniment special privind realizarea ODM, care va avea loc în cadrul celei de a 68-a sesiuni a Adunării generale a ONU, ca un important punct pentru consultarea societății civile, deoarece acest eveniment ar putea asigura unificarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și a procesului de dezvoltare post-2015 într-o „pistă comună”;

| (ap) | să solicite ca noul cadru de cooperare post-2015 să fie însoțit de un calendar al finanțării previzibil și realist, în funcție de obiectivele convenite; |
| --- | --- |

(ap)

să solicite ca noul cadru de cooperare post-2015 să fie însoțit de un calendar al finanțării previzibil și realist, în funcție de obiectivele convenite;

Cooperarea mondială între parlamente

| (aq) | să promoveze interacțiunea dintre guverne și parlamente cu privire la problemele mondiale; să consolideze guvernarea globală și să permită o participare publică și parlamentară mai mare la activitățile ONU; |
| --- | --- |

(aq)

să promoveze interacțiunea dintre guverne și parlamente cu privire la problemele mondiale; să consolideze guvernarea globală și să permită o participare publică și parlamentară mai mare la activitățile ONU;

Considerații generale

| (ar) | să intensifice monitorizarea aplicării recomandărilor adoptate de Parlament, inclusiv invitând Serviciul european pentru acțiune externă să-i prezinte rapoarte în fiecare an privind rezultatul sesiunii Adunării Generale a ONU; |
| --- | --- |

(ar)

să intensifice monitorizarea aplicării recomandărilor adoptate de Parlament, inclusiv invitând Serviciul european pentru acțiune externă să-i prezinte rapoarte în fiecare an privind rezultatul sesiunii Adunării Generale a ONU;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și, pentru informare, Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și, pentru informare, Comisiei.

---

(1)  Consiliul Uniunii Europene 9820/1/12

(2)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/234.

(3)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/226.

(4)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/179.

(5)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/175.

(6)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/169.

(7)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/97.

(8)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/67/48.

(9)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/276.

(10)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/58/4.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0240.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0180.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0229.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0334.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0055.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0180.

---

Joi, 13 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/168

---

P7_TA(2013)0278

Revizuirea în 2013 a organizării și funcționării SEAE

Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Vicepreședinte al Comisiei Europene, Consiliului și Comisiei privind revizuirea în 2013 a organizării și funcționării SEAE (2012/2253(INI))

(2016/C 065/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 27 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede înființarea unui serviciu european pentru acțiune externă (SEAE), a cărui sarcină este de a asista Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 27 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede înființarea unui serviciu european pentru acțiune externă (SEAE), a cărui sarcină este de a asista Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (3) din TUE, care prevede că Înaltul Reprezentant asistă Consiliul și Comisia în asigurarea coerenței între diferitele domenii ale acțiunii externe a Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (3) din TUE, care prevede că Înaltul Reprezentant asistă Consiliul și Comisia în asigurarea coerenței între diferitele domenii ale acțiunii externe a Uniunii,

| — | având în vedere articolul 26 alineatul (2) din TUE, care prevede că Consiliul și Înaltul Reprezentant asigură unitatea, coerența și eficiența acțiunii Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 alineatul (2) din TUE, care prevede că Consiliul și Înaltul Reprezentant asigură unitatea, coerența și eficiența acțiunii Uniunii,

| — | având în vedere al treilea paragraf din articolul 35 din TUE, care prevede că misiunile diplomatice și consulare ale statelor membre și delegațiile Uniunii contribuie la punerea în aplicare a dreptului la protecție al cetățenilor Uniunii pe teritoriul țărilor terțe, |
| --- | --- |

—

având în vedere al treilea paragraf din articolul 35 din TUE, care prevede că misiunile diplomatice și consulare ale statelor membre și delegațiile Uniunii contribuie la punerea în aplicare a dreptului la protecție al cetățenilor Uniunii pe teritoriul țărilor terțe,

| — | având în vedere articolul 36 din TUE, care prevede că Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vicepreședinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) consultă periodic Parlamentul European cu privire la aspectele principale și opțiunile fundamentale din domeniul politicii externe și de securitate comune și ale politicii de securitate și apărare comune și îl informează în privința evoluției acestora și se asigură că punctele de vedere ale Parlamentului European sunt luate în considerare în mod corespunzător, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din TUE, care prevede că Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vicepreședinte al Comisiei Europene (ÎR/VP) consultă periodic Parlamentul European cu privire la aspectele principale și opțiunile fundamentale din domeniul politicii externe și de securitate comune și ale politicii de securitate și apărare comune și îl informează în privința evoluției acestora și se asigură că punctele de vedere ale Parlamentului European sunt luate în considerare în mod corespunzător,

| — | având în vedere articolul 42 din TUE, care conferă ÎR/VP autoritatea de a face propuneri în domeniul politicii de securitate și apărare comună, inclusiv inițierea de misiuni, folosind atât resursele naționale, cât și cele ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 din TUE, care conferă ÎR/VP autoritatea de a face propuneri în domeniul politicii de securitate și apărare comună, inclusiv inițierea de misiuni, folosind atât resursele naționale, cât și cele ale Uniunii;

| — | având în vedere articolul 13 alineatul (3) din Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 de înființare a Serviciului european de acțiune externă (în continuare Decizia SEAE), care prevede că Înaltul Reprezentant efectuează, până la jumătatea anului 2013, o revizuire a organizării și a funcționării SEAE, ce va cuprinde, printre altele, implementarea articolului 6 alineatele (6) și (8) referitoare la echilibrul geografic, la care adaugă, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a deciziei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 alineatul (3) din Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 de înființare a Serviciului european de acțiune externă (în continuare Decizia SEAE), care prevede că Înaltul Reprezentant efectuează, până la jumătatea anului 2013, o revizuire a organizării și a funcționării SEAE, ce va cuprinde, printre altele, implementarea articolului 6 alineatele (6) și (8) referitoare la echilibrul geografic, la care adaugă, dacă este cazul, o propunere legislativă de modificare a deciziei,

| — | având în vedere articolele 298 și 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede procedura legislativă ce se aplică în materie de personal, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 298 și 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede procedura legislativă ce se aplică în materie de personal,

| — | având în vedere Declarația ÎR/VP cu privire la responsabilitatea politică (denumită în continuare Declarația ÎR/VP) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ÎR/VP cu privire la responsabilitatea politică (denumită în continuare Declarația ÎR/VP) (1),

| — | având în vedere raportul pe 2012 privind personalul SEAE din 24 iulie 2012, prezentat conform articolului 6 alineatul (9) din Decizia SEAE, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2012 privind personalul SEAE din 24 iulie 2012, prezentat conform articolului 6 alineatul (9) din Decizia SEAE,

| — | având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru buget, Comisiei pentru control bugetar, precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0147/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru buget, Comisiei pentru control bugetar, precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0147/2013),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus obiectivul de a asigura unitatea, coerența și eficacitatea acțiunilor externe desfășurate de Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus obiectivul de a asigura unitatea, coerența și eficacitatea acțiunilor externe desfășurate de Uniunea Europeană;

| B. | întrucât SEAE este un organism nou cu caracter hibrid, care se bazează pe surse comunitare și interguvernamentale, organism unic în istoria UE și de la care, prin urmare, nu trebuie așteptată o funcționalitate deplină în primii doi ani de la înființare; întrucât, prin urmare, o revizuire a organizării și funcționării acestuia ar trebui să aibă la bază pe o critică corectă și constructivă; |
| --- | --- |

B.

întrucât SEAE este un organism nou cu caracter hibrid, care se bazează pe surse comunitare și interguvernamentale, organism unic în istoria UE și de la care, prin urmare, nu trebuie așteptată o funcționalitate deplină în primii doi ani de la înființare; întrucât, prin urmare, o revizuire a organizării și funcționării acestuia ar trebui să aibă la bază pe o critică corectă și constructivă;

| C. | întrucât succesul SEAE ar trebui să fie evaluat prin capacitatea sa de a urmări o abordare globală a UE asupra provocărilor externe și a responsabilităților actuale și prin capacitatea sa de utiliza mai eficient resursele limitate, printr-o cooperare mai mare și economii de scară la nivelul Uniunii Europene și la nivel național; |
| --- | --- |

C.

întrucât succesul SEAE ar trebui să fie evaluat prin capacitatea sa de a urmări o abordare globală a UE asupra provocărilor externe și a responsabilităților actuale și prin capacitatea sa de utiliza mai eficient resursele limitate, printr-o cooperare mai mare și economii de scară la nivelul Uniunii Europene și la nivel național;

| D. | întrucât rolul triplu de ÎR/VP reprezintă manifestarea cea mai concretă a acestei căutări a unei coerențe cât mai mari la nivelul acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât rolul triplu de ÎR/VP reprezintă manifestarea cea mai concretă a acestei căutări a unei coerențe cât mai mari la nivelul acțiunii externe a UE;

| E. | întrucât actuala structură în cadrul Comisiei nu reflectă în mod adecvat rolul specific acordat ÎR/VP în legătură cu acțiunea externă a UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât actuala structură în cadrul Comisiei nu reflectă în mod adecvat rolul specific acordat ÎR/VP în legătură cu acțiunea externă a UE;

| F. | întrucât rolurile multiple încredințate ÎR/VP prin Tratatul de la Lisabona impun crearea unui post de adjunct politic (sau a mai multor posturi), pentru a-i asigura ÎR/VP asistența necesară îndeplinirii sarcinilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât rolurile multiple încredințate ÎR/VP prin Tratatul de la Lisabona impun crearea unui post de adjunct politic (sau a mai multor posturi), pentru a-i asigura ÎR/VP asistența necesară îndeplinirii sarcinilor;

| G. | întrucât procesele decizionale operaționale și procesul de implementare în domeniul politicii externe și de securitate comună/al politicii de securitate și apărare comună (PESC/PSAC) sunt prea lente, din motive structurale și procedurale; întrucât acest lucru a devenit din nou evident odată cu criza din Mali, în urmă căreia procedurile decizionale și deciziile de finanțare nu au fost adoptate și puse în aplicare rapid; |
| --- | --- |

G.

întrucât procesele decizionale operaționale și procesul de implementare în domeniul politicii externe și de securitate comună/al politicii de securitate și apărare comună (PESC/PSAC) sunt prea lente, din motive structurale și procedurale; întrucât acest lucru a devenit din nou evident odată cu criza din Mali, în urmă căreia procedurile decizionale și deciziile de finanțare nu au fost adoptate și puse în aplicare rapid;

| H. | întrucât SEAE ar trebui să fie o structură raționalizată, orientată spre rezultate, eficientă, capabilă să asigure sprijin pentru conducerea politică în relațiile externe, în special în domeniul PESC și să faciliteze luarea deciziilor în cadrul Consiliului; întrucât, din acest motiv, SEAE ar trebui să fie capabil să furnizeze rapid și în mod coordonat expertiză din diferite departamente, inclusiv din partea Comisiei; întrucât actuala structură a SEAE este prea încărcată la vârf și marcată de prea multe paliere decizionale; |
| --- | --- |

H.

întrucât SEAE ar trebui să fie o structură raționalizată, orientată spre rezultate, eficientă, capabilă să asigure sprijin pentru conducerea politică în relațiile externe, în special în domeniul PESC și să faciliteze luarea deciziilor în cadrul Consiliului; întrucât, din acest motiv, SEAE ar trebui să fie capabil să furnizeze rapid și în mod coordonat expertiză din diferite departamente, inclusiv din partea Comisiei; întrucât actuala structură a SEAE este prea încărcată la vârf și marcată de prea multe paliere decizionale;

| I. | întrucât nu sunt încă folosite oportunitățile de desfășurare rapidă oferite de grupurile tactice de luptă ale UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât nu sunt încă folosite oportunitățile de desfășurare rapidă oferite de grupurile tactice de luptă ale UE;

| J. | întrucât experiența a demonstrat clar necesitatea înființării unui cartier general operațional permanent la Bruxelles pentru desfășurarea misiunilor PSAC; |
| --- | --- |

J.

întrucât experiența a demonstrat clar necesitatea înființării unui cartier general operațional permanent la Bruxelles pentru desfășurarea misiunilor PSAC;

| K. | întrucât, în cazul revoluțiilor arabe, a devenit evident faptul că UE nu este în măsură să asigure, pe termen scurt, o realocare a resurselor, inclusiv a personalului, care să corespundă noilor priorități politice; întrucât dimensiunea și profilul personalului din delegațiile UE trebuie să reflecte interesele strategice ale Uniunii; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cazul revoluțiilor arabe, a devenit evident faptul că UE nu este în măsură să asigure, pe termen scurt, o realocare a resurselor, inclusiv a personalului, care să corespundă noilor priorități politice; întrucât dimensiunea și profilul personalului din delegațiile UE trebuie să reflecte interesele strategice ale Uniunii;

| L. | întrucât ar trebui consolidat rolul SEAE în definirea orientării strategice, precum și în contribuțiile aduse în vederea implementării instrumentelor financiare externe ale UE, în conformitate cu liniile principale ale politicii externe a UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât ar trebui consolidat rolul SEAE în definirea orientării strategice, precum și în contribuțiile aduse în vederea implementării instrumentelor financiare externe ale UE, în conformitate cu liniile principale ale politicii externe a UE;

| M. | întrucât trebuie reafirmată importanța asigurării unei mai bune coordonări și a bunei guvernări în ceea ce privește problemele de dezvoltare la nivel internațional, astfel încât UE să poată adopta o viziune unitară și să câștige vizibilitate; |
| --- | --- |

M.

întrucât trebuie reafirmată importanța asigurării unei mai bune coordonări și a bunei guvernări în ceea ce privește problemele de dezvoltare la nivel internațional, astfel încât UE să poată adopta o viziune unitară și să câștige vizibilitate;

| N. | întrucât, mai ales în perioade de restricții bugetare, SEAE ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru sinergii mai mari, nu numai în cadrul instituțional al UE, ci și între UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât, mai ales în perioade de restricții bugetare, SEAE ar trebui să acționeze ca un catalizator pentru sinergii mai mari, nu numai în cadrul instituțional al UE, ci și între UE și statele sale membre;

| O. | întrucât, într-un moment în care guvernele statelor membre își reduc drastic prezența diplomatică și consulară, SEAE ar trebui să fie considerat și folosit ca o oportunitate de promovare a unei mai mari cooperări și sinergii; |
| --- | --- |

O.

întrucât, într-un moment în care guvernele statelor membre își reduc drastic prezența diplomatică și consulară, SEAE ar trebui să fie considerat și folosit ca o oportunitate de promovare a unei mai mari cooperări și sinergii;

| P. | întrucât ar trebui făcut un efort mai mare pentru a evita suprapunerea eforturilor și structurilor între SEAE, Comisie – în special DG DEVCO și Oficiul pentru ajutor umanitar al Comunității Europene (ECHO) – și Secretariatul Consiliului; |
| --- | --- |

P.

întrucât ar trebui făcut un efort mai mare pentru a evita suprapunerea eforturilor și structurilor între SEAE, Comisie – în special DG DEVCO și Oficiul pentru ajutor umanitar al Comunității Europene (ECHO) – și Secretariatul Consiliului;

| Q. | întrucât a fost atins obiectivul de a angaja o treime din personal provenit din statele membre și întrucât personalul provenind de la cele trei componente (Comisia, Secretariatul Consiliului și serviciile diplomatice naționale) ar trebui să fie distribuit în mod corespunzător la toate nivelurile, precum și între delegațiile și sedii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât a fost atins obiectivul de a angaja o treime din personal provenit din statele membre și întrucât personalul provenind de la cele trei componente (Comisia, Secretariatul Consiliului și serviciile diplomatice naționale) ar trebui să fie distribuit în mod corespunzător la toate nivelurile, precum și între delegațiile și sedii;

| R. | întrucât femeile sunt subreprezentate în pozițiile cu grad AD și în pozițiile superioare, dar sunt suprareprezentate în pozițiile AST; |
| --- | --- |

R.

întrucât femeile sunt subreprezentate în pozițiile cu grad AD și în pozițiile superioare, dar sunt suprareprezentate în pozițiile AST;

| S. | întrucât orice modificare a normelor privind personalul trebuie să fie adoptată prin codecizie; |
| --- | --- |

S.

întrucât orice modificare a normelor privind personalul trebuie să fie adoptată prin codecizie;

| T. | întrucât există o nevoie clară de dezvoltare a capacității SEAE de a identifica și de a învăța din experiențele operaționale anterioare, în special în ceea ce privește prevenirea conflictelor, medierea conflictelor, gestionarea crizelor, reconcilierea și consolidarea păcii; |
| --- | --- |

T.

întrucât există o nevoie clară de dezvoltare a capacității SEAE de a identifica și de a învăța din experiențele operaționale anterioare, în special în ceea ce privește prevenirea conflictelor, medierea conflictelor, gestionarea crizelor, reconcilierea și consolidarea păcii;

| U. | întrucât, la doi ani și jumătate de la adoptarea Declarației ÎR/VP, ar trebui să existe o evaluare amănunțită a asumării responsabilității politice a SEAE față de Parlament, în special în ceea ce privește gradul de consultare a Parlamentului în cazul deciziilor strategice și modul în care se ține seama de opiniile și informațiile furnizate de acesta; |
| --- | --- |

U.

întrucât, la doi ani și jumătate de la adoptarea Declarației ÎR/VP, ar trebui să existe o evaluare amănunțită a asumării responsabilității politice a SEAE față de Parlament, în special în ceea ce privește gradul de consultare a Parlamentului în cazul deciziilor strategice și modul în care se ține seama de opiniile și informațiile furnizate de acesta;

| V. | întrucât această evaluare ar trebui să conțină, de asemenea, modalități de îmbunătățire a prezenței ÎR/VP și a funcționarilor SEAE în Parlament, inclusiv a șefilor de delegații și ale RSUE, precum și modul în care SEAE dă curs rezoluțiilor Parlamentului; |
| --- | --- |

V.

întrucât această evaluare ar trebui să conțină, de asemenea, modalități de îmbunătățire a prezenței ÎR/VP și a funcționarilor SEAE în Parlament, inclusiv a șefilor de delegații și ale RSUE, precum și modul în care SEAE dă curs rezoluțiilor Parlamentului;

| W. | întrucât controlul democratic al politicii externe a UE exercitat de Parlament este esențial dacă se vrea ca acțiunile externe ale UE să fie înțelese și sprijinite de cetățenii UE; întrucât controlul parlamentar consolidează legitimitatea acestor acțiuni externe; |
| --- | --- |

W.

întrucât controlul democratic al politicii externe a UE exercitat de Parlament este esențial dacă se vrea ca acțiunile externe ale UE să fie înțelese și sprijinite de cetățenii UE; întrucât controlul parlamentar consolidează legitimitatea acestor acțiuni externe;

| X. | întrucât nu există flexibilitate în circuitele financiare actuale din delegații, fapt ce are consecințe negative asupra volumului de muncă al personalului; |
| --- | --- |

X.

întrucât nu există flexibilitate în circuitele financiare actuale din delegații, fapt ce are consecințe negative asupra volumului de muncă al personalului;

| 1. | adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte, Consiliului și Comisiei, având în vedere că au fost înregistrate progrese semnificative în crearea SEAE, dar că se poate realiza mai mult în ceea ce privește sinergia și coordonarea între instituții, conducerea politică și vizibilitatea, datorită oportunităților create de combinarea rolurilor de Înalt Reprezentant/Vicepreședinte al Comisiei și Președinte al Consiliului Afaceri Externe, precum și prin întărirea caracterului instrumental al serviciului: |
| --- | --- |

1.

adresează următoarele recomandări Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte, Consiliului și Comisiei, având în vedere că au fost înregistrate progrese semnificative în crearea SEAE, dar că se poate realiza mai mult în ceea ce privește sinergia și coordonarea între instituții, conducerea politică și vizibilitatea, datorită oportunităților create de combinarea rolurilor de Înalt Reprezentant/Vicepreședinte al Comisiei și Președinte al Consiliului Afaceri Externe, precum și prin întărirea caracterului instrumental al serviciului:

Cu privire la statutul de lider și o structură mai rațională și mai eficientă a diplomației secolului 21

| 2. | să ofere sprijin ÎR/VP în îndeplinirea multiplelor sale sarcini, în temeiul TUE, prevăzând desemnarea unuia sau a mai multor adjuncți politici, care vor răspunde în fața Parlamentului și vor fi audiați de comisia responsabilă înaintea preluării mandatului, și care vor fi împuterniciți să acționeze în numele ÎR/VP; să se asigure, de asemenea, că comisarii din domeniul RELEX pot reprezenta pe deplin ÎR/VP pentru probleme parlamentare și pe plan internațional; în plus, să ia în considerare implicarea miniștrilor afacerilor externe din statele membre pentru sarcini și misiuni specifice în numele Uniunii, ca o modalitate de consolidare a pozițiilor comune ale UE; |
| --- | --- |

2.

să ofere sprijin ÎR/VP în îndeplinirea multiplelor sale sarcini, în temeiul TUE, prevăzând desemnarea unuia sau a mai multor adjuncți politici, care vor răspunde în fața Parlamentului și vor fi audiați de comisia responsabilă înaintea preluării mandatului, și care vor fi împuterniciți să acționeze în numele ÎR/VP; să se asigure, de asemenea, că comisarii din domeniul RELEX pot reprezenta pe deplin ÎR/VP pentru probleme parlamentare și pe plan internațional; în plus, să ia în considerare implicarea miniștrilor afacerilor externe din statele membre pentru sarcini și misiuni specifice în numele Uniunii, ca o modalitate de consolidare a pozițiilor comune ale UE;

| 3. | în acest context, să simplifice structura de comandă a SEAE și să consolideze rolul secretarului său general executiv prin stabilirea unui lanț clar de comandă în sprijinul unui proces decizional eficient și al unui răspuns politic în timp util, să raționalizeze, în acest sens, funcțiile de director de operații și de director general responsabil de administrație, să reducă și să simplifice structura ierarhică a direcțiilor generale; să definească în mod clar competențele în cadrul structurii de conducere a SEAE și să revizuiască structura curentă care are la bază consiliul de administrație, pentru a ajunge la un proces eficient, clar și coerent; în același spirit, să se asigure că ÎR/VP primește consultanță politică, de exemplu prin intermediul unui Consiliu Politic, de la toți actorii instituționali relevanți, ceea ce îi va permite să evalueze impactul acțiunilor care vor fi desfășurate de către SEAE; |
| --- | --- |

3.

în acest context, să simplifice structura de comandă a SEAE și să consolideze rolul secretarului său general executiv prin stabilirea unui lanț clar de comandă în sprijinul unui proces decizional eficient și al unui răspuns politic în timp util, să raționalizeze, în acest sens, funcțiile de director de operații și de director general responsabil de administrație, să reducă și să simplifice structura ierarhică a direcțiilor generale; să definească în mod clar competențele în cadrul structurii de conducere a SEAE și să revizuiască structura curentă care are la bază consiliul de administrație, pentru a ajunge la un proces eficient, clar și coerent; în același spirit, să se asigure că ÎR/VP primește consultanță politică, de exemplu prin intermediul unui Consiliu Politic, de la toți actorii instituționali relevanți, ceea ce îi va permite să evalueze impactul acțiunilor care vor fi desfășurate de către SEAE;

| 4. | să îmbunătățească și să consolideze rolurile ÎR/VP de coordonare, inițiere și conducere politice, în special în calitate de președinte al Consiliului Afaceri Externe, asigurându-se că, în viitoarea Comisie, persoana care va ocupa funcția realizează pe deplin potențialul rolului de vicepreședinte al Comisiei și i se va încredința prezidarea grupului de comisari RELEX, la care participă și alți comisari ale căror portofolii au o dimensiune externă, pentru a dezvolta și mai mult practica depunerii unor propuneri comune și a luării unor decizii comune; |
| --- | --- |

4.

să îmbunătățească și să consolideze rolurile ÎR/VP de coordonare, inițiere și conducere politice, în special în calitate de președinte al Consiliului Afaceri Externe, asigurându-se că, în viitoarea Comisie, persoana care va ocupa funcția realizează pe deplin potențialul rolului de vicepreședinte al Comisiei și i se va încredința prezidarea grupului de comisari RELEX, la care participă și alți comisari ale căror portofolii au o dimensiune externă, pentru a dezvolta și mai mult practica depunerii unor propuneri comune și a luării unor decizii comune;

| 5. | să utilizeze optim efectul de sinergie al SEAE și, în acest context, să prevadă posibilitatea votului cu majoritate calificată în chestiunile PESC, după cum prevede articolul 31 alineatul (2) din TUE, și să analizeze în mod oficial extinderea votului cu majoritate calificată pentru chestiunile legate de PESC prin intermediul clauzei „pasarelă”; |
| --- | --- |

5.

să utilizeze optim efectul de sinergie al SEAE și, în acest context, să prevadă posibilitatea votului cu majoritate calificată în chestiunile PESC, după cum prevede articolul 31 alineatul (2) din TUE, și să analizeze în mod oficial extinderea votului cu majoritate calificată pentru chestiunile legate de PESC prin intermediul clauzei „pasarelă”;

| 6. | să se asigure că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Decizia SEAE, această instituție joacă un rol central în definirea strategiilor vizând instrumentele financiare externe și că, în acest scop, SEAE dispune de expertiza necesară pentru a se impune în aceste domenii; |
| --- | --- |

6.

să se asigure că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Decizia SEAE, această instituție joacă un rol central în definirea strategiilor vizând instrumentele financiare externe și că, în acest scop, SEAE dispune de expertiza necesară pentru a se impune în aceste domenii;

| 7. | să protejeze, totodată, caracterul „comunitar” al politicii de vecinătate, ținând cont de faptul că Parlamentul respinge orice interguvernamentalizare a politicilor Uniunii şi având în vedere faptul că tratatul atribuie Comisiei principala responsabilitate pentru negocierea acordurilor internaționale pentru și în numele Uniunii; |
| --- | --- |

7.

să protejeze, totodată, caracterul „comunitar” al politicii de vecinătate, ținând cont de faptul că Parlamentul respinge orice interguvernamentalizare a politicilor Uniunii şi având în vedere faptul că tratatul atribuie Comisiei principala responsabilitate pentru negocierea acordurilor internaționale pentru și în numele Uniunii;

| 8. | să îmbunătățească și mai mult interfața dintre Direcția pentru instrumente de politică externă și SEAE; |
| --- | --- |

8.

să îmbunătățească și mai mult interfața dintre Direcția pentru instrumente de politică externă și SEAE;

| 9. | să se asigure că Reprezentanții Speciali ai Uniunii Europene (RSUE) sunt bine integrați în activitatea SEAE, prin cooptarea acestora și a personalului lor în structura SEAE, precum și să ia în considerare, ori de câte ori este posibil, posibilitatea de a le conferi un rol dublu cu șefii de delegație; |
| --- | --- |

9.

să se asigure că Reprezentanții Speciali ai Uniunii Europene (RSUE) sunt bine integrați în activitatea SEAE, prin cooptarea acestora și a personalului lor în structura SEAE, precum și să ia în considerare, ori de câte ori este posibil, posibilitatea de a le conferi un rol dublu cu șefii de delegație;

| 10. | să efectueze un audit sistematic și detaliat pentru a unifica structurile de politică externă create de către Comisie și Secretariatul Consiliului, pentru a elimina suprapunerile actuale și să promoveze eficiența costurilor; să pună acest raport la dispoziția Parlamentului; |
| --- | --- |

10.

să efectueze un audit sistematic și detaliat pentru a unifica structurile de politică externă create de către Comisie și Secretariatul Consiliului, pentru a elimina suprapunerile actuale și să promoveze eficiența costurilor; să pună acest raport la dispoziția Parlamentului;

| 11. | în aceeași direcție, să dezvolte mai mult practica unor servicii tehnice și logistice comune între instituții, pentru a realiza economii de scară și pentru a asigura o mai mare eficiență; într-o primă etapă, să reunească într-o „structură comună unică” diferitele servicii logistice ale Comisiei şi SEAE care se ocupă de avertizarea timpurie, evaluarea riscurilor și de sarcinile de securitate pentru evenimentele din afara Uniunii, la care aceste servicii trebuie să coopereze; |
| --- | --- |

11.

în aceeași direcție, să dezvolte mai mult practica unor servicii tehnice și logistice comune între instituții, pentru a realiza economii de scară și pentru a asigura o mai mare eficiență; într-o primă etapă, să reunească într-o „structură comună unică” diferitele servicii logistice ale Comisiei şi SEAE care se ocupă de avertizarea timpurie, evaluarea riscurilor și de sarcinile de securitate pentru evenimentele din afara Uniunii, la care aceste servicii trebuie să coopereze;

| 12. | în coordonare cu statele membre, să stabilească opțiunile pe termen mediu și pe termen lung pentru realizarea de economii de scară la nivelul serviciilor diplomatice ale statelor membre și SEAE în țările terțe, inclusiv în ceea ce privește oferirea de servicii consulare; |
| --- | --- |

12.

în coordonare cu statele membre, să stabilească opțiunile pe termen mediu și pe termen lung pentru realizarea de economii de scară la nivelul serviciilor diplomatice ale statelor membre și SEAE în țările terțe, inclusiv în ceea ce privește oferirea de servicii consulare;

| 13. | să adopte o abordare coerentă în ceea ce privește președinția grupurilor de lucru ale Consiliului și să desființeze președinția rotativă a acestor grupuri; |
| --- | --- |

13.

să adopte o abordare coerentă în ceea ce privește președinția grupurilor de lucru ale Consiliului și să desființeze președinția rotativă a acestor grupuri;

| 14. | în conformitate cu articolul 24 din TUE, să se asigure că statele membre sprijină politica externă și de securitate a Uniunii în mod activ și fără rezerve, într-un spirit de loialitate și de solidaritate reciprocă, și că statele membre respectă acțiunile Uniunii și sprijină SEAE în îndeplinirea mandatului său; |
| --- | --- |

14.

în conformitate cu articolul 24 din TUE, să se asigure că statele membre sprijină politica externă și de securitate a Uniunii în mod activ și fără rezerve, într-un spirit de loialitate și de solidaritate reciprocă, și că statele membre respectă acțiunile Uniunii și sprijină SEAE în îndeplinirea mandatului său;

| 15. | să promoveze în acest scop, o cooperare mai strânsă cu statele membre și să introducă un sistem de raportări politice comune între delegații și ambasade; |
| --- | --- |

15.

să promoveze în acest scop, o cooperare mai strânsă cu statele membre și să introducă un sistem de raportări politice comune între delegații și ambasade;

Cu privire la „structura adecvată” pentru asigurarea unei perspective globale

| 16. | să realizeze întregul potențial al Tratatului de la Lisabona prin aplicarea unei perspective globale, care integrează mijloacele diplomatice, economice, de dezvoltare și (în ultimă instanță și în deplină conformitate cu Carta ONU) mijloacele militare aflate în serviciul orientărilor strategice de politici comune ale Uniunii, pentru a proteja și promova securitatea și prosperitatea în primul rând a cetățenilor UE și a celor din țările vecine, dar și a altor țări; să asigure, în acest context, coerența dintre măsurile pe termen scurt și cele pe termen lung; în plus, să se asigure că SEAE dispune de capacitățile necesare de gândire strategică și poate furniza propuneri vizând implementarea inovațiilor importante conținute de Tratatul de la Lisabona, cum ar fi trasarea anumitor sarcini unor grupuri de state membre care dispun de capacități și dezvoltarea cooperării structurate permanente, inclusiv folosirea grupurilor tactice de luptă; |
| --- | --- |

16.

să realizeze întregul potențial al Tratatului de la Lisabona prin aplicarea unei perspective globale, care integrează mijloacele diplomatice, economice, de dezvoltare și (în ultimă instanță și în deplină conformitate cu Carta ONU) mijloacele militare aflate în serviciul orientărilor strategice de politici comune ale Uniunii, pentru a proteja și promova securitatea și prosperitatea în primul rând a cetățenilor UE și a celor din țările vecine, dar și a altor țări; să asigure, în acest context, coerența dintre măsurile pe termen scurt și cele pe termen lung; în plus, să se asigure că SEAE dispune de capacitățile necesare de gândire strategică și poate furniza propuneri vizând implementarea inovațiilor importante conținute de Tratatul de la Lisabona, cum ar fi trasarea anumitor sarcini unor grupuri de state membre care dispun de capacități și dezvoltarea cooperării structurate permanente, inclusiv folosirea grupurilor tactice de luptă;

| 17. | în acest scop, să dezvolte în continuare o „structură adecvată” (numită în prezent Consiliu de criză), care integrează prevenirea conflictelor, reacția la crize, instrumentele respective pentru politicile externe, măsurile de securitate și structurile PSAC, și care asigură coordonarea cu birourile geografice, delegațiile și cu alte departamente tematice implicate în gestionarea situațiilor de criză, bazându-se pe conceptul de platforma de criză; să asigure coerența generală și să evite suprapunerile în cadrul SEAE; în plus, să consolideze coordonarea interinstituțională și să clarifice rolurile; |
| --- | --- |

17.

în acest scop, să dezvolte în continuare o „structură adecvată” (numită în prezent Consiliu de criză), care integrează prevenirea conflictelor, reacția la crize, instrumentele respective pentru politicile externe, măsurile de securitate și structurile PSAC, și care asigură coordonarea cu birourile geografice, delegațiile și cu alte departamente tematice implicate în gestionarea situațiilor de criză, bazându-se pe conceptul de platforma de criză; să asigure coerența generală și să evite suprapunerile în cadrul SEAE; în plus, să consolideze coordonarea interinstituțională și să clarifice rolurile;

| 18. | să garanteze planificarea eficientă și integrată, precum și un proces decizional mai rapid pentru operațiunile PSAC, prin combinarea capacităților relevante din cadrul Direcției de planificare și de gestionare a crizelor (CMPD) și al Capacității civile de planificare și conducere (CPCC); în plus, să creeze o structură de comandament permanentă, prin stabilirea unui Cartier general militar operațional permanent, în același sediu cu Capacitatea civilă de planificare și conducere, pentru a permite desfășurarea eficientă a operațiunilor militare și civile, protejând totodată, lanțurile de comandă respective; |
| --- | --- |

18.

să garanteze planificarea eficientă și integrată, precum și un proces decizional mai rapid pentru operațiunile PSAC, prin combinarea capacităților relevante din cadrul Direcției de planificare și de gestionare a crizelor (CMPD) și al Capacității civile de planificare și conducere (CPCC); în plus, să creeze o structură de comandament permanentă, prin stabilirea unui Cartier general militar operațional permanent, în același sediu cu Capacitatea civilă de planificare și conducere, pentru a permite desfășurarea eficientă a operațiunilor militare și civile, protejând totodată, lanțurile de comandă respective;

Cu privire la reformarea procedurilor financiare pentru o acțiunea externă eficientă

| 19. | să folosească integral toate elementele flexibile posibile din regulamentul financiar, referitoare la gestionarea financiară a cheltuielilor administrative și operaționale, astfel încât să autorizeze șefii de delegații, dacă impun circumstanțele, să își delege mai multe activități adjuncților lor și personalului Comisiei, facilitând astfel, gestionarea și buna funcționare a delegațiilor și permițând șefilor de delegații să se concentreze asupra sarcinilor lor politice; |
| --- | --- |

19.

să folosească integral toate elementele flexibile posibile din regulamentul financiar, referitoare la gestionarea financiară a cheltuielilor administrative și operaționale, astfel încât să autorizeze șefii de delegații, dacă impun circumstanțele, să își delege mai multe activități adjuncților lor și personalului Comisiei, facilitând astfel, gestionarea și buna funcționare a delegațiilor și permițând șefilor de delegații să se concentreze asupra sarcinilor lor politice;

| 20. | să accelereze procedurile referitoare la gestionarea finanțelor PESC din cadrul Direcției pentru instrumente de politică externă, pentru a garanta o reacție flexibilă și rapidă în situații de criză și, mai ales, pentru a se asigura că operațiunile civile din cadrul PSAC sunt lansate rapid și eficient; în această privință, să examineze posibilitatea de a modifica regulamentul financiar fără a reduce controlul democratic; |
| --- | --- |

20.

să accelereze procedurile referitoare la gestionarea finanțelor PESC din cadrul Direcției pentru instrumente de politică externă, pentru a garanta o reacție flexibilă și rapidă în situații de criză și, mai ales, pentru a se asigura că operațiunile civile din cadrul PSAC sunt lansate rapid și eficient; în această privință, să examineze posibilitatea de a modifica regulamentul financiar fără a reduce controlul democratic;

| 21. | să mărească flexibilitatea și capacitatea de reacție a asistenței externe a UE, prin revizuirea normelor vizând deciziile referitoare la programare și la cheltuielile pentru instrumentele financiare externe; |
| --- | --- |

21.

să mărească flexibilitatea și capacitatea de reacție a asistenței externe a UE, prin revizuirea normelor vizând deciziile referitoare la programare și la cheltuielile pentru instrumentele financiare externe;

| 22. | să îmbunătățească asumarea responsabilității financiare prin extinderea transparenței la toate liniile bugetare ale PESC, inclusiv la operațiunile PSAC, reprezentanții speciali ai UE, non-proliferarea și prevenirea conflictelor; |
| --- | --- |

22.

să îmbunătățească asumarea responsabilității financiare prin extinderea transparenței la toate liniile bugetare ale PESC, inclusiv la operațiunile PSAC, reprezentanții speciali ai UE, non-proliferarea și prevenirea conflictelor;

Cu privire la delegații

| 23. | să acorde SEAE un rol mai consistent în (re)alocarea personalul Comisiei în delegațiile UE, pentru a se asigura că profilurile personalului și mărimea delegațiilor UE reflectă interesele strategice ale Uniunii și prioritățile sale politice; |
| --- | --- |

23.

să acorde SEAE un rol mai consistent în (re)alocarea personalul Comisiei în delegațiile UE, pentru a se asigura că profilurile personalului și mărimea delegațiilor UE reflectă interesele strategice ale Uniunii și prioritățile sale politice;

| 24. | să ia măsurile necesare pentru a se asigura că șefii de delegații ale UE sunt numiți pe bază de merit și că au cunoștințe solide privind interesele, valorile și politicile Uniunii, pentru a se asigura că cei selectați pentru aceste funcții sensibile dispun de motivare și de cel mai înalt grad de calitate și eficiență; |
| --- | --- |

24.

să ia măsurile necesare pentru a se asigura că șefii de delegații ale UE sunt numiți pe bază de merit și că au cunoștințe solide privind interesele, valorile și politicile Uniunii, pentru a se asigura că cei selectați pentru aceste funcții sensibile dispun de motivare și de cel mai înalt grad de calitate și eficiență;

| 25. | să prevadă posibilitatea, în special în delegațiile cu puțin personal SEAE, ca șeful delegației, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Decizia SEAE, să traseze sarcini personalului Comisiei, constând în efectuarea de analize politice și rapoarte politice; |
| --- | --- |

25.

să prevadă posibilitatea, în special în delegațiile cu puțin personal SEAE, ca șeful delegației, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Decizia SEAE, să traseze sarcini personalului Comisiei, constând în efectuarea de analize politice și rapoarte politice;

| 26. | în acest context, să consolideze autoritatea șefilor de delegație asupra întregului personal, inclusiv asupra personalului Comisiei, precum și să se asigure că șeful delegației este destinatarul tuturor instrucțiunilor transmise de la centru; |
| --- | --- |

26.

în acest context, să consolideze autoritatea șefilor de delegație asupra întregului personal, inclusiv asupra personalului Comisiei, precum și să se asigure că șeful delegației este destinatarul tuturor instrucțiunilor transmise de la centru;

| 27. | să dezvolte amplu posibilitățile oferite de Decizia SEAE și de TUE, mai ales prin consolidarea rolului coordonator al delegațiilor, în special în situații de criză, permițându-le să ofere protecție consulară cetățenilor UE din statele membre care nu sunt reprezentate într-o anumită țară; să se asigure că sarcinile suplimentare trasate nu folosesc resursele alocate politicilor, instituțiilor și priorităților existente la nivelul UE; |
| --- | --- |

27.

să dezvolte amplu posibilitățile oferite de Decizia SEAE și de TUE, mai ales prin consolidarea rolului coordonator al delegațiilor, în special în situații de criză, permițându-le să ofere protecție consulară cetățenilor UE din statele membre care nu sunt reprezentate într-o anumită țară; să se asigure că sarcinile suplimentare trasate nu folosesc resursele alocate politicilor, instituțiilor și priorităților existente la nivelul UE;

| 28. | având în vedere că marea majoritate a delegațiilor UE au acum puncte focale dedicate drepturilor omului, să se asigure că drepturile omului și, mai ales, drepturile femeilor, sunt integrate în fiecare delegație și birou al UE; în plus, să ofere vizibilitate culturii europene ținând cont de diversitatea sa; să se asigure, dacă este cazul, că delegațiile UE au în rândul personalului existent un ofițer de legătură pentru Parlamentul European însărcinat să ofere asistență adecvată pentru delegațiile Parlamentului în țările terțe, precum și răspunsuri la solicitări, pe baza principiului conform căruia delegațiile UE reprezintă în același mod toate instituțiile UE; |
| --- | --- |

28.

având în vedere că marea majoritate a delegațiilor UE au acum puncte focale dedicate drepturilor omului, să se asigure că drepturile omului și, mai ales, drepturile femeilor, sunt integrate în fiecare delegație și birou al UE; în plus, să ofere vizibilitate culturii europene ținând cont de diversitatea sa; să se asigure, dacă este cazul, că delegațiile UE au în rândul personalului existent un ofițer de legătură pentru Parlamentul European însărcinat să ofere asistență adecvată pentru delegațiile Parlamentului în țările terțe, precum și răspunsuri la solicitări, pe baza principiului conform căruia delegațiile UE reprezintă în același mod toate instituțiile UE;

| 29. | să se asigure, în plus, că delegațiile dispun de expertiză în domeniile respective (de exemplu, schimbările climatice, securitatea energetică, politicile sociale și cele referitoare la muncă, cultură etc.) care sunt relevante pentru relațiile UE cu țara în cauză; |
| --- | --- |

29.

să se asigure, în plus, că delegațiile dispun de expertiză în domeniile respective (de exemplu, schimbările climatice, securitatea energetică, politicile sociale și cele referitoare la muncă, cultură etc.) care sunt relevante pentru relațiile UE cu țara în cauză;

| 30. | să se asigure că, ori de câte ori este cazul, fiecare delegație dispune de un atașat pe probleme de securitate și apărare, în special în delegațiile care își desfășoară activitatea în zone afectate de instabilitate politică sau fragile politic, sau în zone în care a fost încheiată recent o misiune PSAC, pentru a asigura continuitatea și pentru a monitoriza mediul politic; |
| --- | --- |

30.

să se asigure că, ori de câte ori este cazul, fiecare delegație dispune de un atașat pe probleme de securitate și apărare, în special în delegațiile care își desfășoară activitatea în zone afectate de instabilitate politică sau fragile politic, sau în zone în care a fost încheiată recent o misiune PSAC, pentru a asigura continuitatea și pentru a monitoriza mediul politic;

| 31. | solicită ÎR/VP să dispună examinarea dispozitivelor și normelor de securitate din cadrul delegațiilor UE din străinătate pentru a stabili dacă deciziile privind securitatea sunt luate de SEAE și nu de contractanți externi în domeniul securității; |
| --- | --- |

31.

solicită ÎR/VP să dispună examinarea dispozitivelor și normelor de securitate din cadrul delegațiilor UE din străinătate pentru a stabili dacă deciziile privind securitatea sunt luate de SEAE și nu de contractanți externi în domeniul securității;

Cu privire la aplicarea Declarației privind responsabilitatea politică

| 32. | în conformitate cu acordul cvadripartit încheiat la Madrid în iunie 2010, să garanteze respectarea integrală și efectivă a obligației prevăzute la articolul 36 din TUE, de a lua în considerare în mod adecvat opiniile Parlamentului, de exemplu, printr-o consultare proactivă și sistematică cu comisia competentă a Parlamentului, înainte de adoptarea unor strategii și mandate în domeniul PESC/PSAC; |
| --- | --- |

32.

în conformitate cu acordul cvadripartit încheiat la Madrid în iunie 2010, să garanteze respectarea integrală și efectivă a obligației prevăzute la articolul 36 din TUE, de a lua în considerare în mod adecvat opiniile Parlamentului, de exemplu, printr-o consultare proactivă și sistematică cu comisia competentă a Parlamentului, înainte de adoptarea unor strategii și mandate în domeniul PESC/PSAC;

| 33. | să garanteze raportări politice complete ale delegațiilor Uniunii către principalii titulari de mandate din Parlament, în conformitate cu normele privind accesul; |
| --- | --- |

33.

să garanteze raportări politice complete ale delegațiilor Uniunii către principalii titulari de mandate din Parlament, în conformitate cu normele privind accesul;

| 34. | să se asigure, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TUE, că Parlamentul este informat imediat și complet, pe parcursul tuturor etapelor procedurii de negociere a acordurilor internaționale, inclusiv acordurile încheiate în domeniul PESC; |
| --- | --- |

34.

să se asigure, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TUE, că Parlamentul este informat imediat și complet, pe parcursul tuturor etapelor procedurii de negociere a acordurilor internaționale, inclusiv acordurile încheiate în domeniul PESC;

| 35. | având în vedere experiența pozitivă a audierii în AFET a șefilor de delegații și a Reprezentanților speciali ai UE înainte de preluarea mandatului, să extindă această practică și pentru numirile de șefi de misiune și de operațiuni PSAC; |
| --- | --- |

35.

având în vedere experiența pozitivă a audierii în AFET a șefilor de delegații și a Reprezentanților speciali ai UE înainte de preluarea mandatului, să extindă această practică și pentru numirile de șefi de misiune și de operațiuni PSAC;

| 36. | să se asigure că, după ce au fost numiți de către ÎR/VP, noii șefi de delegație sunt confirmați oficial de către comisia competentă a Parlamentului înainte de preluarea funcției; |
| --- | --- |

36.

să se asigure că, după ce au fost numiți de către ÎR/VP, noii șefi de delegație sunt confirmați oficial de către comisia competentă a Parlamentului înainte de preluarea funcției;

| 37. | să organizeze un schimb sistematic de opinii cu comisia competentă a Parlamentului, înaintea fiecărui Consiliu Afaceri Externe și să ofere informări acestei comisii după fiecare reuniune a Consiliului; |
| --- | --- |

37.

să organizeze un schimb sistematic de opinii cu comisia competentă a Parlamentului, înaintea fiecărui Consiliu Afaceri Externe și să ofere informări acestei comisii după fiecare reuniune a Consiliului;

Cu privire la formarea și consolidarea unui „esprit de corps” diplomatic european

| 38. | să promoveze acțiuni comune de formare și alte măsuri concrete pentru consolidarea unui „esprit de corps” în rândul personalului SEAE care provine din diferite culturi diplomatice și din contexte instituționale diverse, precum și să ia în considerare inițiative comune de formare pentru personalul SEAE și diplomații naționali, ca parte a dezvoltării profesionale continue; |
| --- | --- |

38.

să promoveze acțiuni comune de formare și alte măsuri concrete pentru consolidarea unui „esprit de corps” în rândul personalului SEAE care provine din diferite culturi diplomatice și din contexte instituționale diverse, precum și să ia în considerare inițiative comune de formare pentru personalul SEAE și diplomații naționali, ca parte a dezvoltării profesionale continue;

| 39. | să reexamineze, în acest sens, cursurile și programele educaționale relevante existente la nivelul UE și la nivel național, pentru a le consolida alături de Colegiul european de securitate și apărare; |
| --- | --- |

39.

să reexamineze, în acest sens, cursurile și programele educaționale relevante existente la nivelul UE și la nivel național, pentru a le consolida alături de Colegiul european de securitate și apărare;

Cu privire la baza de recrutare

| 40. | să activeze în continuare și să-și intensifice eforturile în vederea realizării unui echilibru de gen mai bun, respectând totodată criteriul meritului și al competențelor; să sublinieze importanța realizării unui echilibru la nivel de șefi de delegații și alte niveluri de conducere; să introducă măsuri tranzitorii, în paralel cu elaborarea unui plan de acțiune, care să includă programe de mentorat, cursuri speciale de formare și un mediu de lucru favorabil vieții de familie, pentru a promova reprezentarea femeilor și pentru a soluționa obstacolele structurale pe care le întâmpină femeile în cariera lor diplomatică; |
| --- | --- |

40.

să activeze în continuare și să-și intensifice eforturile în vederea realizării unui echilibru de gen mai bun, respectând totodată criteriul meritului și al competențelor; să sublinieze importanța realizării unui echilibru la nivel de șefi de delegații și alte niveluri de conducere; să introducă măsuri tranzitorii, în paralel cu elaborarea unui plan de acțiune, care să includă programe de mentorat, cursuri speciale de formare și un mediu de lucru favorabil vieții de familie, pentru a promova reprezentarea femeilor și pentru a soluționa obstacolele structurale pe care le întâmpină femeile în cariera lor diplomatică;

| 41. | să ia toate măsurile necesare pentru redresarea reprezentativității geografice la nivelul gradelor superioare și la nivelul celorlalte grade și poziții, pentru a promova și încuraja asumarea responsabilității politice a SEAE de către funcționari, dar și de către statele membre, în conformitate cu articolul 6 alineatele (6) și (8) din Decizia SEAE; |
| --- | --- |

41.

să ia toate măsurile necesare pentru redresarea reprezentativității geografice la nivelul gradelor superioare și la nivelul celorlalte grade și poziții, pentru a promova și încuraja asumarea responsabilității politice a SEAE de către funcționari, dar și de către statele membre, în conformitate cu articolul 6 alineatele (6) și (8) din Decizia SEAE;

| 42. | având în vedere că a fost realizat obiectivul de recrutare a unei treimi din personal din statele membre, să se asigure că personalul din ministerele naționale nu este concentrat la nivelul conducerii, oferind astfel, tuturor oportunități de carieră, și să se concentreze acum pe recrutarea de personal nou în mod permanent; de asemenea, să analizeze, în acest sens, modalitățile prin care diplomații naționali care lucrează la SEAE ar putea candida pentru posturi permanente în cadrul Serviciului; |
| --- | --- |

42.

având în vedere că a fost realizat obiectivul de recrutare a unei treimi din personal din statele membre, să se asigure că personalul din ministerele naționale nu este concentrat la nivelul conducerii, oferind astfel, tuturor oportunități de carieră, și să se concentreze acum pe recrutarea de personal nou în mod permanent; de asemenea, să analizeze, în acest sens, modalitățile prin care diplomații naționali care lucrează la SEAE ar putea candida pentru posturi permanente în cadrul Serviciului;

| 43. | pentru a dezvolta un adevărat „esprit de corps” european și pentru a se asigura că Serviciul servește doar intereselor europene comune, să se opună tuturor încercărilor statelor membre de a interveni în procesul de recrutare a personalului SEAE; întrucât s-a încheiat perioada de tranziție, să se asigure că SEAE își poate dezvolta propria procedură independentă de recrutare, deschisă și funcționarilor din toate instituțiile UE și candidaților externi, prin intermediul unor concursuri deschise; |
| --- | --- |

43.

pentru a dezvolta un adevărat „esprit de corps” european și pentru a se asigura că Serviciul servește doar intereselor europene comune, să se opună tuturor încercărilor statelor membre de a interveni în procesul de recrutare a personalului SEAE; întrucât s-a încheiat perioada de tranziție, să se asigure că SEAE își poate dezvolta propria procedură independentă de recrutare, deschisă și funcționarilor din toate instituțiile UE și candidaților externi, prin intermediul unor concursuri deschise;

| 44. | având în vedere rolul deosebit al Parlamentului European în definirea obiectivelor și opțiunilor de bază ale politicii externe și de securitate comune, să acorde o atenție specială atribuțiilor Parlamentului în calitatea sa de autoritate bugetară, rolului său în controlul democratic al politicii externe, precum și experienței sale în relațiile externe parlamentare și posibilității ca funcționarii de la Parlamentul European să poată candida pentru posturile din cadrul SEAE în condiții de egalitate cu funcționarii din Consiliu și Comisie de la 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

44.

având în vedere rolul deosebit al Parlamentului European în definirea obiectivelor și opțiunilor de bază ale politicii externe și de securitate comune, să acorde o atenție specială atribuțiilor Parlamentului în calitatea sa de autoritate bugetară, rolului său în controlul democratic al politicii externe, precum și experienței sale în relațiile externe parlamentare și posibilității ca funcționarii de la Parlamentul European să poată candida pentru posturile din cadrul SEAE în condiții de egalitate cu funcționarii din Consiliu și Comisie de la 1 iulie 2013;

| 45. | să se asigure că SEAE dispune de o combinație adecvată de competențe pentru a reacționa la conflicte, dezvoltând mai ales competențele necesare pentru mediere și dialog; |
| --- | --- |

45.

să se asigure că SEAE dispune de o combinație adecvată de competențe pentru a reacționa la conflicte, dezvoltând mai ales competențele necesare pentru mediere și dialog;

Pe termen lung

| 46. | solicită, în contextul viitoarei convenții, să dezvolte în continuare PESC/PSAC și rolul SEAE, inclusiv să se pună în discuție o schimbare de nume a SEAE; |
| --- | --- |

46.

solicită, în contextul viitoarei convenții, să dezvolte în continuare PESC/PSAC și rolul SEAE, inclusiv să se pună în discuție o schimbare de nume a SEAE;

o

o o

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 210, 3.8.2010, p. 1.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/174 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/174

---

P7_TA(2013)0279

Promovarea și protejarea libertății religioase sau de credință

Recomandarea Parlamentului European din 13 iunie 2013 adresată Consiliului referitoare la proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor (2013/2082(INI))

(2016/C 065/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare a Consiliului depusă de Laima Liucija Andrikienė, în numele Grupului PPE, referitoare la proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protecția libertății religioase și a convingerilor (B7-0164/2013) |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare a Consiliului depusă de Laima Liucija Andrikienė, în numele Grupului PPE, referitoare la proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protecția libertății religioase și a convingerilor (B7-0164/2013)

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Comentariul general nr. 22 al Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Comentariul general nr. 22 al Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau credință, din 2009 și 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau credință, din 2009 și 2011 (2),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012 (3),

| — | având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale UE – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2011, intitulată Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale UE – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886),

| — | având în vedere recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului, cu privire la Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului (4) și Decizia 2012/440/PESC a Consiliului din 25 iulie 2012, de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului, cu privire la Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului (4) și Decizia 2012/440/PESC a Consiliului din 25 iulie 2012, de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (6),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale referitoare la Raporturile anuale privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale referitoare la Raporturile anuale privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (7),

| — | având în vedere articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protecția libertății religioase și a convingerilor(„orientările”), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Orientări ale UE privind promovarea și protecția libertății religioase și a convingerilor(„orientările”),

| — | având în vedere articolul 121 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0203/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0203/2013),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și dreptul internațional constituie principiile de bază ale acțiunilor externe ale UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și dreptul internațional constituie principiile de bază ale acțiunilor externe ale UE;

| B. | întrucât dreptul la libertatea religioasă și a convingerilor, inclusiv a convingerilor teiste, neteiste sau ateiste, dreptul de a nu crede și dreptul de a-și schimba religia sau credința, reprezintă libertăți fundamentale ale fiecărei ființe umane, interdependentă de alte drepturi și libertăți fundamentale consacrate la articolul 18 din Declarația Universală a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât dreptul la libertatea religioasă și a convingerilor, inclusiv a convingerilor teiste, neteiste sau ateiste, dreptul de a nu crede și dreptul de a-și schimba religia sau credința, reprezintă libertăți fundamentale ale fiecărei ființe umane, interdependentă de alte drepturi și libertăți fundamentale consacrate la articolul 18 din Declarația Universală a Drepturilor Omului;

| C. | întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri crearea unui set de instrumente de promovare a dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor ca parte a politicii externe a UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri crearea unui set de instrumente de promovare a dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor ca parte a politicii externe a UE;

| D. | întrucât Parlamentul European a salutat, în acest context, angajamentul UE de a elabora orientări privind libertatea religioasă și a convingerilor, în conformitate cu Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, și a subliniat că este necesar ca Parlamentul și organizațiile societății civile să fie implicate în pregătirea acestor orientări, |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul European a salutat, în acest context, angajamentul UE de a elabora orientări privind libertatea religioasă și a convingerilor, în conformitate cu Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, și a subliniat că este necesar ca Parlamentul și organizațiile societății civile să fie implicate în pregătirea acestor orientări,

| E. | întrucât, în conformitate cu standardele de drept internațional, toate statele au obligația de a asigura o protecție eficace pentru toți cetățenii lor și pentru toate celelalte persoane aflate sub jurisdicția lor; întrucât persecuția persoanelor și a familiilor, comunităților, locașurilor de cult și instituțiilor lor, pe baza unei anumite apartenențe religioase a acestora, a convingerilor lor sau a oricărei exprimări publice legitime a religiei și a convingerilor lor, sunt larg răspândite în anumite regiuni ale lumii; întrucât discriminarea fondată pe religie sau credință există încă în toate regiunile lumii, inclusiv în Europa și în vecinătatea acesteia, iar persoanele care aparțin anumitor comunități religioase, inclusiv unor minorități religioase, sau persoanele necredincioase sunt în continuare private de drepturile omului, discriminate, arestate și condamnate în mod regulat, și uneori chiar executate din cauza religiei sau credinței lor, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu standardele de drept internațional, toate statele au obligația de a asigura o protecție eficace pentru toți cetățenii lor și pentru toate celelalte persoane aflate sub jurisdicția lor; întrucât persecuția persoanelor și a familiilor, comunităților, locașurilor de cult și instituțiilor lor, pe baza unei anumite apartenențe religioase a acestora, a convingerilor lor sau a oricărei exprimări publice legitime a religiei și a convingerilor lor, sunt larg răspândite în anumite regiuni ale lumii; întrucât discriminarea fondată pe religie sau credință există încă în toate regiunile lumii, inclusiv în Europa și în vecinătatea acesteia, iar persoanele care aparțin anumitor comunități religioase, inclusiv unor minorități religioase, sau persoanele necredincioase sunt în continuare private de drepturile omului, discriminate, arestate și condamnate în mod regulat, și uneori chiar executate din cauza religiei sau credinței lor,

| 1. | adresează Consiliului recomandările următoare: |
| --- | --- |

1.

adresează Consiliului recomandările următoare:

Justificarea acțiunii

| (a) | promovarea dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor și acțiunile menite să împiedice încălcarea acestui drept trebuie să fie o prioritate în cadrul politicilor externe ale UE; |
| --- | --- |

(a)

promovarea dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor și acțiunile menite să împiedice încălcarea acestui drept trebuie să fie o prioritate în cadrul politicilor externe ale UE;

| (b) | violența, persecutarea și discriminarea împotriva persoanelor care aparțin comunităților religioase și împotriva minorităților sau a persoanelor cu convingeri nereligioase, persistă în multe părți ale lumii; absența toleranței religioase și a deschiderii spre dialog, precum și a coexistenței ecumenice duc, adesea, la tulburări, violență și conflicte armate deschise, punând în pericol vieți omenești și subminând stabilitatea regională; condamnarea clară și promptă de către Uniunea Europeană a tuturor formelor de violență și discriminare ar trebui să fie un element de bază al politicii UE în domeniul libertății religioase și a convingerilor; ar trebui să se acorde o atenție deosebită situației persoanelor care și-au schimbat religia sau convingerile, deoarece, în practică, în mai multe țări, acestea fac adesea obiectul presiunilor sociale, al intimidării sau al violenței directe; |
| --- | --- |

(b)

violența, persecutarea și discriminarea împotriva persoanelor care aparțin comunităților religioase și împotriva minorităților sau a persoanelor cu convingeri nereligioase, persistă în multe părți ale lumii; absența toleranței religioase și a deschiderii spre dialog, precum și a coexistenței ecumenice duc, adesea, la tulburări, violență și conflicte armate deschise, punând în pericol vieți omenești și subminând stabilitatea regională; condamnarea clară și promptă de către Uniunea Europeană a tuturor formelor de violență și discriminare ar trebui să fie un element de bază al politicii UE în domeniul libertății religioase și a convingerilor; ar trebui să se acorde o atenție deosebită situației persoanelor care și-au schimbat religia sau convingerile, deoarece, în practică, în mai multe țări, acestea fac adesea obiectul presiunilor sociale, al intimidării sau al violenței directe;

Scopul și domeniul de aplicare

| (c) | scopul și domeniul de aplicare ale orientărilor UE ar trebui să fie promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor în țări terțe, integrarea acesteia în toate acțiunile externe ale UE și în politicile în materie de drepturile omului, precum și elaborarea unor repere, criterii și standarde clare și stabilirea unei orientări practice, pentru a consolida promovarea libertății religioase și a convingerilor în activitatea funcționarilor UE și a funcționarilor din statele membre pentru a contribui, prin urmare, la mai multă coerență, eficacitate și vizibilitate în cadrul relațiilor externe ale UE; |
| --- | --- |

(c)

scopul și domeniul de aplicare ale orientărilor UE ar trebui să fie promovarea și protejarea libertății religioase și a convingerilor în țări terțe, integrarea acesteia în toate acțiunile externe ale UE și în politicile în materie de drepturile omului, precum și elaborarea unor repere, criterii și standarde clare și stabilirea unei orientări practice, pentru a consolida promovarea libertății religioase și a convingerilor în activitatea funcționarilor UE și a funcționarilor din statele membre pentru a contribui, prin urmare, la mai multă coerență, eficacitate și vizibilitate în cadrul relațiilor externe ale UE;

Definițiile

| (d) | deoarece aplicarea reușită a orientărilor va depinde de acest factor, acestea ar trebui să ofere claritate în definițiile utilizate și protecția adecvată și deplină a dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor, în conformitate cu dreptul internațional, atât în exprimarea sa publică și privată, cât și la nivel individual, colectiv și instituțional, inclusiv dreptul de a crede sau de a nu crede, dreptul de a-și schimba religia sau convingerile, libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, precum și dreptul părinților de a-și educa copiii în conformitate cu convingerile lor morale – religioase sau nereligioase; sunt, de asemenea, necesare definiții clare și protecție deplină în ceea ce privește recunoașterea personalității juridice a instituțiilor religioase și a celor bazate pe credință, respectul pentru autonomia lor, dreptul la obiecția de conștiință, dreptul de azil, dreptul de a respecta zilele de odihnă și de a celebra sărbătorile și ceremoniile în conformitate cu preceptele religiei sau ale convingerilor cuiva, și dreptul fundamental la protecția proprietății private; |
| --- | --- |

(d)

deoarece aplicarea reușită a orientărilor va depinde de acest factor, acestea ar trebui să ofere claritate în definițiile utilizate și protecția adecvată și deplină a dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor, în conformitate cu dreptul internațional, atât în exprimarea sa publică și privată, cât și la nivel individual, colectiv și instituțional, inclusiv dreptul de a crede sau de a nu crede, dreptul de a-și schimba religia sau convingerile, libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, precum și dreptul părinților de a-și educa copiii în conformitate cu convingerile lor morale – religioase sau nereligioase; sunt, de asemenea, necesare definiții clare și protecție deplină în ceea ce privește recunoașterea personalității juridice a instituțiilor religioase și a celor bazate pe credință, respectul pentru autonomia lor, dreptul la obiecția de conștiință, dreptul de azil, dreptul de a respecta zilele de odihnă și de a celebra sărbătorile și ceremoniile în conformitate cu preceptele religiei sau ale convingerilor cuiva, și dreptul fundamental la protecția proprietății private;

Orientările operaționale

| (e) | orientările ar trebui să aibă la bază dreptul internațional și tratatele recunoscute și ratificate de către comunitatea internațională; |
| --- | --- |

(e)

orientările ar trebui să aibă la bază dreptul internațional și tratatele recunoscute și ratificate de către comunitatea internațională;

Proporționalitatea

| (f) | după cum se afirmă în proiectul privind orientările, în conformitate cu principiile acceptate de comunitatea internațională, absența coerciției de a avea sau de a adopta o religie sau o convingere și libertatea părinților și a tutorilor de a asigura educația religioasă și morală nu pot fi restricționate; oricare altă manifestare a dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor poate face numai obiectul „limitărilor care sunt prevăzute de lege și care sunt necesare pentru protecția securității, ordinii, sănătății și moralei publice și a drepturilor și libertăților fundamentale a celorlalți” (8); totodată, limitările trebuie să fie interpretate în mod strict, direct legate de drepturile protejate ale altor persoane și proporționale cu acestea, și trebuie găsit un echilibru corect; prin urmare, criteriul proporționalității ar trebui subliniat în orientări; |
| --- | --- |

(f)

după cum se afirmă în proiectul privind orientările, în conformitate cu principiile acceptate de comunitatea internațională, absența coerciției de a avea sau de a adopta o religie sau o convingere și libertatea părinților și a tutorilor de a asigura educația religioasă și morală nu pot fi restricționate; oricare altă manifestare a dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor poate face numai obiectul „limitărilor care sunt prevăzute de lege și care sunt necesare pentru protecția securității, ordinii, sănătății și moralei publice și a drepturilor și libertăților fundamentale a celorlalți” (8); totodată, limitările trebuie să fie interpretate în mod strict, direct legate de drepturile protejate ale altor persoane și proporționale cu acestea, și trebuie găsit un echilibru corect; prin urmare, criteriul proporționalității ar trebui subliniat în orientări;

Libertatea de exprimare

| (g) | deși libertatea religioasă și a convingerilor și libertatea de exprimare sunt drepturi care se susțin reciproc, în cazurile în care aceste două drepturi sunt invocate unul împotriva celuilalt, UE ar trebui, de asemenea, să țină seama de faptul că instrumentele mass-media moderne permit un grad mai ridicat de interconectare între culturi și credințe; prin urmare, trebuie adoptate măsuri pentru a evita violența interculturală ca reacție la acte ce reflectă libertatea de expresie în discursurile care critică și în special ridiculizează sau iau în derâdere; în acest context, UE ar trebui să ajute la reducerea unor astfel de tensiuni, de exemplu prin promovarea înțelegerii reciproce și a dialogului, și să condamne fără echivoc orice act de violență comis ca reacție la un astfel de discurs și ar trebui să se opună în mod ferm oricărei încercări de a incrimina libertatea de exprimare în legătură cu chestiunile religioase, cum ar fi legislația în materie de blasfemie; |
| --- | --- |

(g)

deși libertatea religioasă și a convingerilor și libertatea de exprimare sunt drepturi care se susțin reciproc, în cazurile în care aceste două drepturi sunt invocate unul împotriva celuilalt, UE ar trebui, de asemenea, să țină seama de faptul că instrumentele mass-media moderne permit un grad mai ridicat de interconectare între culturi și credințe; prin urmare, trebuie adoptate măsuri pentru a evita violența interculturală ca reacție la acte ce reflectă libertatea de expresie în discursurile care critică și în special ridiculizează sau iau în derâdere; în acest context, UE ar trebui să ajute la reducerea unor astfel de tensiuni, de exemplu prin promovarea înțelegerii reciproce și a dialogului, și să condamne fără echivoc orice act de violență comis ca reacție la un astfel de discurs și ar trebui să se opună în mod ferm oricărei încercări de a incrimina libertatea de exprimare în legătură cu chestiunile religioase, cum ar fi legislația în materie de blasfemie;

Dimensiunea colectivă a libertății religioase și a convingerilor

| (h) | ar trebui subliniat în orientări că o parte indispensabilă a libertății religioase și a convingerilor este constituită de dreptul fiecărei persoane de a-și manifesta libertatea religioasă și a convingerilor de una singură sau alături de alte persoane; aceasta include:






  — | libertatea cultului sau libertatea de întrunire în legătură cu o religie sau convingere și libertatea de a înființa și a menține locuri și site-uri religioase în aceste scopuri; |
| --- | --- | --- |

(h)

ar trebui subliniat în orientări că o parte indispensabilă a libertății religioase și a convingerilor este constituită de dreptul fiecărei persoane de a-și manifesta libertatea religioasă și a convingerilor de una singură sau alături de alte persoane; aceasta include:

—

libertatea cultului sau libertatea de întrunire în legătură cu o religie sau convingere și libertatea de a înființa și a menține locuri și site-uri religioase în aceste scopuri;

| — | libertatea de a nu lua parte la o activitate religioasă sau la un eveniment religios; |
| --- | --- |

—

libertatea de a nu lua parte la o activitate religioasă sau la un eveniment religios;

| — | libertatea de a înființa și a menține instituții religioase, de mass-media, de învățământ, de sănătate, sociale, caritabile sau umanitare adecvate; |
| --- | --- |

—

libertatea de a înființa și a menține instituții religioase, de mass-media, de învățământ, de sănătate, sociale, caritabile sau umanitare adecvate;

| — | libertatea de a solicita și a primi contribuții financiare voluntare și alte contribuții din partea persoanelor fizice și a instituțiilor; |
| --- | --- |

—

libertatea de a solicita și a primi contribuții financiare voluntare și alte contribuții din partea persoanelor fizice și a instituțiilor;

| — | libertatea de a forma, numi, alege sau de a desemna prin succesiune lideri corespunzători potriviți cerințelor și standardelor oricărei religii sau credințe; |
| --- | --- |

—

libertatea de a forma, numi, alege sau de a desemna prin succesiune lideri corespunzători potriviți cerințelor și standardelor oricărei religii sau credințe;

| — | libertatea de a stabili și a menține comunicarea cu persoane și comunități în materie de religie și convingeri la nivel național și internațional; de asemenea, ar trebui menționat în orientări faptul că dreptul de a practica religia într-o comunitate, alături de alte persoane (în contextul în care „libertățile individuale trebuie să fie întotdeauna respectate”), nu ar trebui să fie limitat în mod inutil doar la lăcașurile de cult recunoscute oficial și că toate limitările nejustificate ale libertății de întrunire ar trebui să fie condamnate de UE; orientările ar trebui să sublinieze faptul că statele au datoria de a rămâne neutre și imparțiale față de grupurile religioase, inclusiv în ceea ce privește sprijinul simbolic sau financiar; |
| --- | --- |

—

libertatea de a stabili și a menține comunicarea cu persoane și comunități în materie de religie și convingeri la nivel național și internațional; de asemenea, ar trebui menționat în orientări faptul că dreptul de a practica religia într-o comunitate, alături de alte persoane (în contextul în care „libertățile individuale trebuie să fie întotdeauna respectate”), nu ar trebui să fie limitat în mod inutil doar la lăcașurile de cult recunoscute oficial și că toate limitările nejustificate ale libertății de întrunire ar trebui să fie condamnate de UE; orientările ar trebui să sublinieze faptul că statele au datoria de a rămâne neutre și imparțiale față de grupurile religioase, inclusiv în ceea ce privește sprijinul simbolic sau financiar;

| (i) | consideră că secularismul, definit ca separarea strictă între autoritățile religioase și cele politice, implică respingerea oricărei interferențe religioase în funcționarea guvernului și a oricărei intervenții a autorităților publice în chestiunile religioase, cu excepția celor care vizează respectarea normelor de siguranță și ordine publică (inclusiv respectarea libertății altora), și că secularismul garantează libertatea conștiinței în aceeași măsură pentru toți, indiferent dacă sunt credincioși, agnostici sau atei; |
| --- | --- |

(i)

consideră că secularismul, definit ca separarea strictă între autoritățile religioase și cele politice, implică respingerea oricărei interferențe religioase în funcționarea guvernului și a oricărei intervenții a autorităților publice în chestiunile religioase, cu excepția celor care vizează respectarea normelor de siguranță și ordine publică (inclusiv respectarea libertății altora), și că secularismul garantează libertatea conștiinței în aceeași măsură pentru toți, indiferent dacă sunt credincioși, agnostici sau atei;

Cerințele de înregistrare

| (j) | UE ar trebui să acționeze atunci când cerințele de înregistrare ale organizațiilor religioase sau ale organizațiilor fondate pe baza convingerilor limitează în mod nejustificat libertatea religioasă și a convingerilor; înregistrarea nu ar trebui înțeleasă ca o condiție prealabilă pentru a beneficia de dreptul fundamental al omului la libertatea religioasă sau a convingerilor, deoarece acest drept nu poate fi condiționat de cerințe administrative sau juridice; UE ar trebui să solicite abolirea oricărei legislații, cum ar fi înregistrarea obligatorie a religiei în documentele de stare civilă, dacă această legislație duce la discriminarea persoanelor care au convingeri nereligioase sau care și-au schimbat religia sau convingerile; |
| --- | --- |

(j)

UE ar trebui să acționeze atunci când cerințele de înregistrare ale organizațiilor religioase sau ale organizațiilor fondate pe baza convingerilor limitează în mod nejustificat libertatea religioasă și a convingerilor; înregistrarea nu ar trebui înțeleasă ca o condiție prealabilă pentru a beneficia de dreptul fundamental al omului la libertatea religioasă sau a convingerilor, deoarece acest drept nu poate fi condiționat de cerințe administrative sau juridice; UE ar trebui să solicite abolirea oricărei legislații, cum ar fi înregistrarea obligatorie a religiei în documentele de stare civilă, dacă această legislație duce la discriminarea persoanelor care au convingeri nereligioase sau care și-au schimbat religia sau convingerile;

Educația

| (k) | după cum se recunoaște în standardele acceptate pe plan internațional, părinții sau tutorii legali ai copilului au libertatea de a asigura copiilor lor o educație religioasă și morală, în conformitate cu propriile lor convingeri, iar copilul nu ar trebui constrâns să primească o educație legată de religie sau de convingeri împotriva dorinței părinților sau tutorilor săi, principiul esențial fiind interesul superior al copilului; dreptul părinților de a-și educa copiii potrivit convingerilor lor religioase sau nereligioase include dreptul lor de a nu permite nicio imixtiune necorespunzătoare din partea actorilor statali sau nestatali în educația lor, imixtiune care se opune convingerilor lor religioase sau nereligioase; orientările ar trebui să sublinieze aceste aspecte ale dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor și ar trebui, de asemenea, să garanteze caracterul laic al educației publice, iar delegațiile UE ar trebui să ia măsurile corespunzătoare în cazul în care acest principiu este încălcat; |
| --- | --- |

(k)

după cum se recunoaște în standardele acceptate pe plan internațional, părinții sau tutorii legali ai copilului au libertatea de a asigura copiilor lor o educație religioasă și morală, în conformitate cu propriile lor convingeri, iar copilul nu ar trebui constrâns să primească o educație legată de religie sau de convingeri împotriva dorinței părinților sau tutorilor săi, principiul esențial fiind interesul superior al copilului; dreptul părinților de a-și educa copiii potrivit convingerilor lor religioase sau nereligioase include dreptul lor de a nu permite nicio imixtiune necorespunzătoare din partea actorilor statali sau nestatali în educația lor, imixtiune care se opune convingerilor lor religioase sau nereligioase; orientările ar trebui să sublinieze aceste aspecte ale dreptului la libertatea religioasă și a convingerilor și ar trebui, de asemenea, să garanteze caracterul laic al educației publice, iar delegațiile UE ar trebui să ia măsurile corespunzătoare în cazul în care acest principiu este încălcat;

Legile referitoare la familie și societate

| (l) | UE ar trebui să acorde o atenție specială discriminării fondate pe religie sau convingeri în legislația în materie de familie și societate din țările terțe, în special, dar nu exclusiv, în contextul dreptului la căsătorie și dreptului la custodia copilului; |
| --- | --- |

(l)

UE ar trebui să acorde o atenție specială discriminării fondate pe religie sau convingeri în legislația în materie de familie și societate din țările terțe, în special, dar nu exclusiv, în contextul dreptului la căsătorie și dreptului la custodia copilului;

Dreptul la obiecție pe motive de conștiință

| (m) | orientările ar trebui să includă dreptul de a obiecta pe motive de conștiință față de serviciul militar, ca o exercitarea legitimă a dreptului la libertatea de gândire, de conștiință și de religie; UE ar trebui să invite statele care au un sistem obligatoriu de serviciu militar să permită un serviciu alternativ, cu caracter necombatant sau civil, în interesul public, și nu de natură punitivă, și să se abțină de la a pedepsi, inclusiv prin pedepse cu închisoarea, pe cei care au invocat această obiecție pentru a nu efectua serviciul militar; |
| --- | --- |

(m)

orientările ar trebui să includă dreptul de a obiecta pe motive de conștiință față de serviciul militar, ca o exercitarea legitimă a dreptului la libertatea de gândire, de conștiință și de religie; UE ar trebui să invite statele care au un sistem obligatoriu de serviciu militar să permită un serviciu alternativ, cu caracter necombatant sau civil, în interesul public, și nu de natură punitivă, și să se abțină de la a pedepsi, inclusiv prin pedepse cu închisoarea, pe cei care au invocat această obiecție pentru a nu efectua serviciul militar;

Azilul

| (n) | UE ar trebui să încurajeze țările terțe să accepte refugiați persecutați din motive religioase sau de convingeri și să le ofere protecție de azil, în special în cazurile în care refugiații sunt amenințați cu moartea sau cu violențe. Statele membre ale UE ar trebui să își intensifice eforturile de acceptare a refugiaților persecutați pe motive religioase sau de convingeri; |
| --- | --- |

(n)

UE ar trebui să încurajeze țările terțe să accepte refugiați persecutați din motive religioase sau de convingeri și să le ofere protecție de azil, în special în cazurile în care refugiații sunt amenințați cu moartea sau cu violențe. Statele membre ale UE ar trebui să își intensifice eforturile de acceptare a refugiaților persecutați pe motive religioase sau de convingeri;

Susținerea societății civile și angajamentul față de aceasta

| (o) | sprijinirea și implicarea unei game largi de organizații ale societății civile, inclusiv a organizațiilor pentru drepturile omului și a grupurilor religioase și a celor care au la bază convingeri, odată cu elaborarea și implementarea orientărilor, vor fi extrem de importante pentru promovarea și protejarea libertății religioase sau a convingerilor și, prin urmare, punctele focale pentru drepturile omului din delegațiile UE ar trebui să mențină contacte regulate cu aceste organizații pentru a fi în măsură să identifice cât mai curând posibil problemele care apar în domeniul libertății religioase sau a convingerilor în țările respective; |
| --- | --- |

(o)

sprijinirea și implicarea unei game largi de organizații ale societății civile, inclusiv a organizațiilor pentru drepturile omului și a grupurilor religioase și a celor care au la bază convingeri, odată cu elaborarea și implementarea orientărilor, vor fi extrem de importante pentru promovarea și protejarea libertății religioase sau a convingerilor și, prin urmare, punctele focale pentru drepturile omului din delegațiile UE ar trebui să mențină contacte regulate cu aceste organizații pentru a fi în măsură să identifice cât mai curând posibil problemele care apar în domeniul libertății religioase sau a convingerilor în țările respective;

Monitorizarea și evaluarea

| (p) | monitorizarea și evaluarea corespunzătoare și continuă a situației mondiale în domeniul libertății religioase și a convingerilor trebuie asigurată de către Serviciul European de Acțiune Externă, sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, iar în cadrul Raportului anual al UE privind drepturile omului în lume, ar trebui să fie în continuare dedicată o secțiune acestui aspect, inclusiv recomandări pentru îmbunătățire; monitorizarea situației în domeniul libertății religioase sau a convingerilor ar trebui să fie unul dintre aspectele-cheie, printre alte drepturi ale omului și libertăți fundamentale, în relațiile UE cu țările terțe, în special în contextul politicii europene de vecinătate; acest lucru ar trebui să se reflecte în toate acordurile și în documentele de analiză și informare; Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului ar trebui să acorde o atenție deosebită chestiunilor legate de promovarea și protejarea libertății religioase sau a convingerilor în cadrul tuturor activităților sale și ar trebui să aibă un rol vizibil în promovarea acestei libertăți prin intermediul relațiilor externe ale UE; el/ea ar trebui să țină legătura cu Parlamentul European și comisiile competente ale acestuia în legătură cu aspectele problematice și progresele realizate și să se angajeze într-un dialog cu organizațiile neguvernamentale pertinente, |
| --- | --- |

(p)

monitorizarea și evaluarea corespunzătoare și continuă a situației mondiale în domeniul libertății religioase și a convingerilor trebuie asigurată de către Serviciul European de Acțiune Externă, sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, iar în cadrul Raportului anual al UE privind drepturile omului în lume, ar trebui să fie în continuare dedicată o secțiune acestui aspect, inclusiv recomandări pentru îmbunătățire; monitorizarea situației în domeniul libertății religioase sau a convingerilor ar trebui să fie unul dintre aspectele-cheie, printre alte drepturi ale omului și libertăți fundamentale, în relațiile UE cu țările terțe, în special în contextul politicii europene de vecinătate; acest lucru ar trebui să se reflecte în toate acordurile și în documentele de analiză și informare; Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului ar trebui să acorde o atenție deosebită chestiunilor legate de promovarea și protejarea libertății religioase sau a convingerilor în cadrul tuturor activităților sale și ar trebui să aibă un rol vizibil în promovarea acestei libertăți prin intermediul relațiilor externe ale UE; el/ea ar trebui să țină legătura cu Parlamentul European și comisiile competente ale acestuia în legătură cu aspectele problematice și progresele realizate și să se angajeze într-un dialog cu organizațiile neguvernamentale pertinente,

| (q) | ar trebui adoptat un set de instrumente pentru monitorizarea, evaluarea și sprijinirea orientărilor UE; acesta ar trebui să pună accentul pe instrumente operaționale, pentru a reflecta mai bine domeniile prioritare de acțiune evocate în orientări și ar trebui, printre altele:






  — | să prezinte o listă detaliată privind analiza situației pentru a urmări și monitoriza situația în ceea ce privește dreptul la libertatea de religie sau convingeri în țara respectivă, în scopul identificării progreselor/regreselor; |
| --- | --- | --- |

(q)

ar trebui adoptat un set de instrumente pentru monitorizarea, evaluarea și sprijinirea orientărilor UE; acesta ar trebui să pună accentul pe instrumente operaționale, pentru a reflecta mai bine domeniile prioritare de acțiune evocate în orientări și ar trebui, printre altele:

—

să prezinte o listă detaliată privind analiza situației pentru a urmări și monitoriza situația în ceea ce privește dreptul la libertatea de religie sau convingeri în țara respectivă, în scopul identificării progreselor/regreselor;

| — | să solicite șefilor misiunilor UE să informeze periodic cu privire la chestiunile legate de libertatea de religie sau convingeri, prezentând o evaluare detaliată a situației, precum și despre existența unor încălcări ale dreptului la libertatea de religie sau convingeri și a represiunii împotriva apărătorilor săi sau altor persoane, identificând cazurile particulare de încălcări aparente ale dreptului la libertatea de religie sau convingeri; aceste rapoarte ale șefilor misiunilor UE ar trebui să fie, pe cât posibil, standardizate, pentru a putea fi comparate; |
| --- | --- |

—

să solicite șefilor misiunilor UE să informeze periodic cu privire la chestiunile legate de libertatea de religie sau convingeri, prezentând o evaluare detaliată a situației, precum și despre existența unor încălcări ale dreptului la libertatea de religie sau convingeri și a represiunii împotriva apărătorilor săi sau altor persoane, identificând cazurile particulare de încălcări aparente ale dreptului la libertatea de religie sau convingeri; aceste rapoarte ale șefilor misiunilor UE ar trebui să fie, pe cât posibil, standardizate, pentru a putea fi comparate;

| — | să sublinieze acțiuni concrete în cadrul forurilor internaționale sau în activitățile de cooperare pentru dezvoltare, care au avut un rol important în protejarea și promovarea dreptului la libertatea de religie sau convingeri, inclusiv tratarea cu succes a unor cazuri specifice (persoane, grupuri, minorități, instituții) de discriminare sau persecuție pe motive de religie sau convingeri; |
| --- | --- |

—

să sublinieze acțiuni concrete în cadrul forurilor internaționale sau în activitățile de cooperare pentru dezvoltare, care au avut un rol important în protejarea și promovarea dreptului la libertatea de religie sau convingeri, inclusiv tratarea cu succes a unor cazuri specifice (persoane, grupuri, minorități, instituții) de discriminare sau persecuție pe motive de religie sau convingeri;

| — | să reamintească faptul că sprijinul acordat victimelor discriminării sau persecuției datorită religiei sau convingerilor poate fi de mai multe tipuri, incluzând invitarea victimelor la instituțiile UE pentru a depune mărturie asupra situației lor; |
| --- | --- |

—

să reamintească faptul că sprijinul acordat victimelor discriminării sau persecuției datorită religiei sau convingerilor poate fi de mai multe tipuri, incluzând invitarea victimelor la instituțiile UE pentru a depune mărturie asupra situației lor;

Acest set de instrumente (circulară) ar trebui să fie pregătit în consultare cu părțile interesate și să fie gata înainte de sfârșitul anului 2013;

Utilizarea instrumentelor financiare externe

| (r) | instrumentele financiare externe ale UE ar trebui utilizate atât ca stimulente, cât și ca mijloace de descurajare (de exemplu prin înghețarea fondurilor) în ceea ce privește libertatea religioasă sau a convingerilor într-o anumită țară, deoarece acestea constituie o parte integrală a evaluării situației generale privind drepturile omului în țara respectivă; în cazul unei deteriorări grave a situației drepturilor omului, inclusiv în ceea ce privește libertatea religioasă sau a convingerilor, UE ar trebui să aplice clauzele existente referitoare la drepturile omului din acordurile externe ale UE încheiate cu țara vizată; utilizarea clauzelor referitoare la drepturile omului din acordurile externe ale UE trebuie să fie obligatorie și integrată în mod sistematic în toate acordurile UE încheiate cu țările terțe; |
| --- | --- |

(r)

instrumentele financiare externe ale UE ar trebui utilizate atât ca stimulente, cât și ca mijloace de descurajare (de exemplu prin înghețarea fondurilor) în ceea ce privește libertatea religioasă sau a convingerilor într-o anumită țară, deoarece acestea constituie o parte integrală a evaluării situației generale privind drepturile omului în țara respectivă; în cazul unei deteriorări grave a situației drepturilor omului, inclusiv în ceea ce privește libertatea religioasă sau a convingerilor, UE ar trebui să aplice clauzele existente referitoare la drepturile omului din acordurile externe ale UE încheiate cu țara vizată; utilizarea clauzelor referitoare la drepturile omului din acordurile externe ale UE trebuie să fie obligatorie și integrată în mod sistematic în toate acordurile UE încheiate cu țările terțe;

Acțiuni în cadrul forurilor multilaterale

| (s) | UE ar trebui să-și continue inițiativele în diverse foruri multilaterale pentru a promova și a proteja libertatea religioasă sau a convingerilor; după caz și la cerere, UE ar trebui să sprijine țările terțe în elaborarea unei legislații care să promoveze și să protejeze libertatea religioasă sau a convingerilor; |
| --- | --- |

(s)

UE ar trebui să-și continue inițiativele în diverse foruri multilaterale pentru a promova și a proteja libertatea religioasă sau a convingerilor; după caz și la cerere, UE ar trebui să sprijine țările terțe în elaborarea unei legislații care să promoveze și să protejeze libertatea religioasă sau a convingerilor;

Evaluarea

| (t) | în conformitate cu articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Parlamentul European ar trebui să se implice în evaluarea punerii în aplicare a orientărilor, ce ar trebui efectuată în cel mult trei ani de la data intrării în vigoare a orientărilor; evaluarea ar trebui să se bazeze pe o analiză a răspunsului UE la situații concrete legate de încălcarea libertății religioase sau a convingerilor în țări terțe; Parlamentul European ar trebui să fie informat periodic cu privire la domeniile sau evoluțiile care cauzează îngrijorări, astfel cum sunt raportate de delegațiile UE; comisiile sale competente ar trebui să primească informații detaliate; |
| --- | --- |

(t)

în conformitate cu articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Parlamentul European ar trebui să se implice în evaluarea punerii în aplicare a orientărilor, ce ar trebui efectuată în cel mult trei ani de la data intrării în vigoare a orientărilor; evaluarea ar trebui să se bazeze pe o analiză a răspunsului UE la situații concrete legate de încălcarea libertății religioase sau a convingerilor în țări terțe; Parlamentul European ar trebui să fie informat periodic cu privire la domeniile sau evoluțiile care cauzează îngrijorări, astfel cum sunt raportate de delegațiile UE; comisiile sale competente ar trebui să primească informații detaliate;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și, spre informare, Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și, spre informare, Comisiei.

---

(1)  Comentariu general adoptat de Comitetul ONU pentru Drepturile Omului în conformitate cu articolul 40 alineatul 4 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice CCPR/C/21/Rev.1/Add.4, 27 septembrie 1993.

(2)  Consiliul Uniunii Europene 24.11.2009, 21.2.2011.

(3)  Consiliul Uniunii Europene 11855/12.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0250.

(5)  JO L 200, 27.7.2012, p. 21.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0504.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0489, P7_TA(2012)0126, P7_TA(2012)0503

(8)

Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, articolul 1 alineatul 3, A/RES/36/55

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 11 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/180 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/180

---

P7_TA(2013)0236

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Jacek Olgierd Kurski

Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Jacek Olgierd Kurski (2013/2019(IMM))

(2016/C 065/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jacek Olgierd Kurski, transmisă la 16 ianuarie 2013 de Procurorul general al Republicii Polone, în legătură cu cererea din 2 ianuarie 2013 a Directorului Biroului de prevenție al Comisariatului principal al Poliției depusă în numele Comisarului principal al Poliției, și comunicată în ședința plenară din 4 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Jacek Olgierd Kurski, transmisă la 16 ianuarie 2013 de Procurorul general al Republicii Polone, în legătură cu cererea din 2 ianuarie 2013 a Directorului Biroului de prevenție al Comisariatului principal al Poliției depusă în numele Comisarului principal al Poliției, și comunicată în ședința plenară din 4 februarie 2013,

| — | în urma audierii lui Jacek Olgierd Kurski, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Jacek Olgierd Kurski, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone și articolul 7, articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c, coroborate cu articolul 10b din Legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat sau de senator, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone și articolul 7, articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c, coroborate cu articolul 10b din Legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat sau de senator,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0187/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0187/2013),

| A. | întrucât Procurorul general al Republicii Polone a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatului în Parlamentul European Jacek Olgierd Kurski, în legătură cu o eventuală urmărire în justiție pentru o presupusă infracțiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul general al Republicii Polone a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatului în Parlamentul European Jacek Olgierd Kurski, în legătură cu o eventuală urmărire în justiție pentru o presupusă infracțiune;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone prevede că, pe durata mandatului parlamentar, membrii Parlamentului nu pot fi urmăriți penal fără aprobarea prealabilă a Parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone prevede că, pe durata mandatului parlamentar, membrii Parlamentului nu pot fi urmăriți penal fără aprobarea prealabilă a Parlamentului;

| D. | întrucât Jacek Olgierd Kurski este învinuit de încălcarea unor reguli de circulație prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Legea din 20 mai 1971 privind Codul infracțiunilor (Monitorul Oficial al Poloniei nr. 46/2010, poziția 275, cu modificările ulterioare). |
| --- | --- |

D.

întrucât Jacek Olgierd Kurski este învinuit de încălcarea unor reguli de circulație prevăzute la articolul 92 alineatul (1) din Legea din 20 mai 1971 privind Codul infracțiunilor (Monitorul Oficial al Poloniei nr. 46/2010, poziția 275, cu modificările ulterioare).

| E. | întrucât presupusele fapte nu au o legătură directă, evidentă cu exercitarea de către Jacek Olgierd Kurski a funcțiilor sale de membru în Parlamentul European și nu reprezintă opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor sale de membru în Parlamentul European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât presupusele fapte nu au o legătură directă, evidentă cu exercitarea de către Jacek Olgierd Kurski a funcțiilor sale de membru în Parlamentul European și nu reprezintă opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor sale de membru în Parlamentul European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| F. | întrucât este evident că învinuirea nu are nicio legătură cu calitatea lui Jacek Olgierd Kurski de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât este evident că învinuirea nu are nicio legătură cu calitatea lui Jacek Olgierd Kurski de deputat în Parlamentul European;

| G. | întrucât nu există niciun motiv de a suspecta existența unui fumus persecutionis, |
| --- | --- |

G.

întrucât nu există niciun motiv de a suspecta existența unui fumus persecutionis,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Jacek Olgierd Kurski; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Jacek Olgierd Kurski;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, Procurorului general al Republicii Polone și lui Jacek Olgierd Kurski. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, Procurorului general al Republicii Polone și lui Jacek Olgierd Kurski.

---

(1)  Hotărârea din 12 mai 1964 în cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier (Rec. 1964, p. 387), hotărârea din 10 iulie 1986 în cauza 149/85 Wybot/Faure și alții (Rec. 1986, p. 2391), hotărârea din 15 octombrie 2008 în cauza T-345/05 Mote/Parlamentul (Rep. 2008, p. II-2849), hotărârea din 21 octombrie 2008 în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente (Rep. 2008, p. I-7929), hotărârea din 19 martie 2010 în cauza T-42/06 Gollnisch/Parlamentul (Rep. 2010, p. II-1135), hotărârea din 6 septembrie 2011 în cauza C-163/10 Patriciello (Rep. 2011, p. I-7565).

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/181 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/181

---

P7_TA(2013)0237

Cerere de ridicare a imunității Małgorzatei Handzlik

Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității Małgorzatei Handzlik (2012/2238(IMM))

(2016/C 065/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității Małgorzatei Handzlik, transmisă la 3 iulie 2012 de procurorul Republicii Polone, în legătură cu ancheta VI DS 312/10 desfășurată de Parchetul districtului Varșovia, și comunicată în ședința plenară din 10 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității Małgorzatei Handzlik, transmisă la 3 iulie 2012 de procurorul Republicii Polone, în legătură cu ancheta VI DS 312/10 desfășurată de Parchetul districtului Varșovia, și comunicată în ședința plenară din 10 septembrie 2012,

| — | în urma audierii Małgorzatei Handzlik, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii Małgorzatei Handzlik, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | în urma audierii lui Giovanni Kessler, directorul general al Oficiului European de Luptă Antifraudă, și a lui Roger Vanhaeren, directorul general al DG Finanțe din cadrul Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Giovanni Kessler, directorul general al Oficiului European de Luptă Antifraudă, și a lui Roger Vanhaeren, directorul general al DG Finanțe din cadrul Parlamentului European,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0195/2013),

| A. | întrucât procurorul Republicii Polone a cerut ridicarea imunității parlamentare a unei membre a Parlamentului European, Małgorzata Handzlik, în legătură cu o anchetă și cu o eventuală acțiune în justiție referitoare la o presupusă infracțiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul Republicii Polone a cerut ridicarea imunității parlamentare a unei membre a Parlamentului European, Małgorzata Handzlik, în legătură cu o anchetă și cu o eventuală acțiune în justiție referitoare la o presupusă infracțiune;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât la articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone se prevede că membrii Parlamentului pot fi urmăriți în justiție numai cu acordul acestuia; |
| --- | --- |

C.

întrucât la articolul 105 alineatul (2) din Constituția Republicii Polone se prevede că membrii Parlamentului pot fi urmăriți în justiție numai cu acordul acestuia;

| D. | întrucât cererea procurorului este legată de o serie de proceduri care vizează o presupusă infracțiune prevăzută în Codul penal al Poloniei din 6 iunie 1997; |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea procurorului este legată de o serie de proceduri care vizează o presupusă infracțiune prevăzută în Codul penal al Poloniei din 6 iunie 1997;

| E. | întrucât fondul acuzației vizează tentativa de încălcare a articolului 270 alineatul (1) și a articolului 286 alineatul (1) din Codul menționat, referitoare la fraudă și, respectiv, la utilizarea de documente falsificate; |
| --- | --- |

E.

întrucât fondul acuzației vizează tentativa de încălcare a articolului 270 alineatul (1) și a articolului 286 alineatul (1) din Codul menționat, referitoare la fraudă și, respectiv, la utilizarea de documente falsificate;

| F. | întrucât Małgorzata Handzlik este acuzată efectiv că a încercat să fraudeze interesele financiare ale Uniunii, prezentând documente falsificate pentru a obține rambursarea costurilor participării la un curs de limbi străine la care, de fapt, nu a participat; |
| --- | --- |

F.

întrucât Małgorzata Handzlik este acuzată efectiv că a încercat să fraudeze interesele financiare ale Uniunii, prezentând documente falsificate pentru a obține rambursarea costurilor participării la un curs de limbi străine la care, de fapt, nu a participat;

| G. | întrucât acțiunile presupuse nu constituie opinii sau voturi exprimate în cadrul exercitării funcțiilor de membru în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât acțiunile presupuse nu constituie opinii sau voturi exprimate în cadrul exercitării funcțiilor de membru în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| H. | întrucât, cu toate acestea, având în vedere circumstanțele în care diversele autorități implicate au tratat ancheta care o vizează pe Małgorzata Handzlik, suma mică în cauză și statutul și proveniența incerte ale probelor, există îndoieli serioase cu privire la procedura desfășurată; |
| --- | --- |

H.

întrucât, cu toate acestea, având în vedere circumstanțele în care diversele autorități implicate au tratat ancheta care o vizează pe Małgorzata Handzlik, suma mică în cauză și statutul și proveniența incerte ale probelor, există îndoieli serioase cu privire la procedura desfășurată;

| I. | întrucât, se pare, așadar, că în acest caz se poate presupune existența unui fumus persecutionis; |
| --- | --- |

I.

întrucât, se pare, așadar, că în acest caz se poate presupune existența unui fumus persecutionis;

| J. | întrucât, prin urmare, imunitatea Małgorzatei Handzlik nu ar trebui ridicată, |
| --- | --- |

J.

întrucât, prin urmare, imunitatea Małgorzatei Handzlik nu ar trebui ridicată,

| 1. | hotărăște să nu ridice imunitatea Małgorzatei Handzlik; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să nu ridice imunitatea Małgorzatei Handzlik;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente procurorului Republicii Polone și Małgorzatei Handzlik. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente procurorului Republicii Polone și Małgorzatei Handzlik.

---

(1)  Hotărârea din 12 mai 1964 în cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier (Rec. 1964, p. 387), hotărârea din 10 iulie 1986 în cauza 149/85 Wybot/Faure și alții (Rec. 1986, p. 2391), hotărârea din 15 octombrie 2008 în cauza T-345/05 Mote/Parlamentul (Rep. 2008, p. II-2849), hotărârea din 21 octombrie 2008 în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente (Rep. 2008, p. I-7929), hotărârea din 19 martie 2010 în cauza T-42/06 Gollnisch/Parlamentul (Rep. 2010, p. II-1135), hotărârea din 6 septembrie 2011 în cauza C-163/10 Patriciello (Rep. 2011, p. I-7565).

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/182 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/182

---

P7_TA(2013)0238

Cerere de ridicare a imunităţii lui Alexander Alvaro

Decizia Parlamentului European din 11 iunie 2013 privind privind cererea de ridicare a imunității lui Alexander Alvaro (2013/2106(IMM))

(2016/C 065/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Alexander Alvaro, transmisă la 8 mai 2013 de Ministerul Federal al Justiției din Germania, legată de o cauză aflată pe rol la Parchetul Köln (Germania), și anunțată în plen la 23 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Alexander Alvaro, transmisă la 8 mai 2013 de Ministerul Federal al Justiției din Germania, legată de o cauză aflată pe rol la Parchetul Köln (Germania), și anunțată în plen la 23 mai 2013,

| — | având în vedere faptul că Alexander Alvaro a avut oportunitatea de a fi audiat în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Alexander Alvaro a avut oportunitatea de a fi audiat în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere articolul 46 din Legea fundamentală a Germaniei (Grundgesetz), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din Legea fundamentală a Germaniei (Grundgesetz),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0188/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0188/2013),

| A. | întrucât Parchetul din Köln (Germania) a cerut ridicarea imunității parlamentare a lui Alexander Alvaro, deputat și vicepreședinte al Parlamentului European, în legătură cu inițierea cercetărilor pe motivul unei presupuse infracțiuni; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parchetul din Köln (Germania) a cerut ridicarea imunității parlamentare a lui Alexander Alvaro, deputat și vicepreședinte al Parlamentului European, în legătură cu inițierea cercetărilor pe motivul unei presupuse infracțiuni;

| B. | întrucât cererea parchetului se referă la cercetări legate de un accident rutier grav în care a fost implicat Alexander Alvaro; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea parchetului se referă la cercetări legate de un accident rutier grav în care a fost implicat Alexander Alvaro;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații beneficiază, pe teritoriul statului propriu, de imunitățile acordate deputaților parlamentului național respectiv; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații beneficiază, pe teritoriul statului propriu, de imunitățile acordate deputaților parlamentului național respectiv;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din Legea fundamentală a Germaniei (Grundgesetz), un deputat nu poate fi tras la răspundere pentru o infracțiune sancționabilă fără autorizația parlamentului, cu excepția cazului în care este surprins în flagrant sau în cursul zilei următoare comiterii infracțiunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 46 alineatul (2) din Legea fundamentală a Germaniei (Grundgesetz), un deputat nu poate fi tras la răspundere pentru o infracțiune sancționabilă fără autorizația parlamentului, cu excepția cazului în care este surprins în flagrant sau în cursul zilei următoare comiterii infracțiunii;

| E. | întrucât, în consecință, Parlamentul trebuie să ridice imunitatea lui Alexander Alvaro pentru ca procedura deschisă împotriva sa să continue; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în consecință, Parlamentul trebuie să ridice imunitatea lui Alexander Alvaro pentru ca procedura deschisă împotriva sa să continue;

| F. | întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 46 alineatul (2) din Grundgesetz a Germaniei nu împiedică ridicarea imunității lui Alexander Alvaro; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 46 alineatul (2) din Grundgesetz a Germaniei nu împiedică ridicarea imunității lui Alexander Alvaro;

| G. | întrucât, prin urmare, este recomandabilă ridicarea imunității în cazul de față, |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin urmare, este recomandabilă ridicarea imunității în cazul de față,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Alexander Alvaro. |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Alexander Alvaro.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Federale Germania și lui Alexander Alvaro. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Federale Germania și lui Alexander Alvaro.

---

Miercuri, 12 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/184 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/184

---

P7_TA(2013)0250

Numărul de membri ai comisiilor permanente

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind componența numerică a comisiilor permanente (2013/2671(RSO))

(2016/C 065/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere deciziile sale din 15 iulie 2009 (1), 14 decembrie 2011 (2) și 18 ianuarie 2012 (3) privind componența numerică a comisiilor permanente, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile sale din 15 iulie 2009 (1), 14 decembrie 2011 (2) și 18 ianuarie 2012 (3) privind componența numerică a comisiilor permanente,

| — | având în vedere articolul 183 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 183 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să modifice componența numerică a comisiilor permanente după cum urmează:






  I. | Comisia pentru afaceri externe: 79 de membri, |
| --- | --- | --- |

1.

decide să modifice componența numerică a comisiilor permanente după cum urmează:

I.

Comisia pentru afaceri externe: 79 de membri,

| II. | Comisia pentru dezvoltare: 30 de membri, |
| --- | --- |

II.

Comisia pentru dezvoltare: 30 de membri,

| III. | Comisia pentru comerț internațional: 31 de membri, |
| --- | --- |

III.

Comisia pentru comerț internațional: 31 de membri,

| IV. | Comisia pentru bugete: 45 de membri, |
| --- | --- |

IV.

Comisia pentru bugete: 45 de membri,

| V. | Comisia pentru control bugetar: 31 de membri, |
| --- | --- |

V.

Comisia pentru control bugetar: 31 de membri,

| VI. | Comisia pentru afaceri economice și monetare: 50 de membri, |
| --- | --- |

VI.

Comisia pentru afaceri economice și monetare: 50 de membri,

| VII. | Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale: 50 de membri, |
| --- | --- |

VII.

Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale: 50 de membri,

| VIII. | Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară: 71 de membri, |
| --- | --- |

VIII.

Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară: 71 de membri,

| IX. | Comisia pentru industrie, cercetare și energie: 61 de membri, |
| --- | --- |

IX.

Comisia pentru industrie, cercetare și energie: 61 de membri,

| X. | Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor: 41 de membri, |
| --- | --- |

X.

Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor: 41 de membri,

| XI. | Comisia pentru transport și turism: 47 de membri, |
| --- | --- |

XI.

Comisia pentru transport și turism: 47 de membri,

| XII. | Comisia pentru dezvoltare regională: 50 de membri, |
| --- | --- |

XII.

Comisia pentru dezvoltare regională: 50 de membri,

| XIII. | Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală: 44 de membri, |
| --- | --- |

XIII.

Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală: 44 de membri,

| XIV. | Comisia pentru pescuit: 25 de membri, |
| --- | --- |

XIV.

Comisia pentru pescuit: 25 de membri,

| XV. | Comisia pentru cultură și educație: 31 de membri, |
| --- | --- |

XV.

Comisia pentru cultură și educație: 31 de membri,

| XVI. | Comisia pentru afaceri juridice: 25 de membri, |
| --- | --- |

XVI.

Comisia pentru afaceri juridice: 25 de membri,

| XVII. | Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne: 60 de membri, |
| --- | --- |

XVII.

Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne: 60 de membri,

| XVIII. | Comisia pentru afaceri constituționale: 26 de membri, |
| --- | --- |

XVIII.

Comisia pentru afaceri constituționale: 26 de membri,

| XIX. | Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen: 35 de membri, |
| --- | --- |

XIX.

Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen: 35 de membri,

| XX. | Comisia pentru petiții: 35 de membri; |
| --- | --- |

XX.

Comisia pentru petiții: 35 de membri;

| 2. | hotărăște că prezenta decizie va intra în vigoare la 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

2.

hotărăște că prezenta decizie va intra în vigoare la 1 iulie 2013;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 34.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0570.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0001.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 11 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/185 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/185

---

P7_TA(2013)0235

Un plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve 1 ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (COM(2012)0021 – C7-0042/2012 – 2012/0013(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0042/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0042/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0141/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0013

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naţionale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 (3) acordă Consiliului competența de a monitoriza și a revizui ratele maxime ale mortalității prin pescuit și nivelurile asociate ale biomasei stocului de reproducere
  specificate în cuprinsul său
  . [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 (3) acordă Consiliului competența de a monitoriza și a revizui ratele maxime ale mortalității prin pescuit și nivelurile asociate ale biomasei stocului de reproducere
  specificate în cuprinsul său
  . [AM 1]

[AM 2]

| (3) | În vederea modificării sau a completării anumitor elemente neesențiale ale prevederilor Regulamentului (CE) nr. 1342/2008, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:






  — | modificări ale valorilor ratelor maxime ale mortalității prin pescuit și ale nivelurilor asociate ale biomasei stocului de reproducere stabilite, atunci când rata țintă a mortalității prin pescuit a fost atinsă; |
| --- | --- | --- |

(3)

În vederea modificării sau a completării anumitor elemente neesențiale ale prevederilor Regulamentului (CE) nr. 1342/2008, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:

—

modificări ale valorilor ratelor maxime ale mortalității prin pescuit și ale nivelurilor asociate ale biomasei stocului de reproducere stabilite, atunci când rata țintă a mortalității prin pescuit a fost atinsă;

| — | normele privind ajustarea efortului de pescuit în cazul în care un grup de nave este exclus din regimul de efort sau reinclus în acesta; |
| --- | --- |

—

normele privind ajustarea efortului de pescuit în cazul în care un grup de nave este exclus din regimul de efort sau reinclus în acesta;

| — | normele privind metoda de calculare a capacității de pescuit menționate la articolul 14 alineatul (3) și ajustarea nivelurilor maxime ale capacității, ca urmare a încetării permanente a activităților de pescuit și a transferurilor de capacitate; |
| --- | --- |

—

normele privind metoda de calculare a capacității de pescuit menționate la articolul 14 alineatul (3) și ajustarea nivelurilor maxime ale capacității, ca urmare a încetării permanente a activităților de pescuit și a transferurilor de capacitate;

| — | normele privind metoda de calculare pentru adaptarea efortului de pescuit maxim admisibil în raport cu gestionarea cotelor; |
| --- | --- |

—

normele privind metoda de calculare pentru adaptarea efortului de pescuit maxim admisibil în raport cu gestionarea cotelor;

| — | normele privind metoda de calculare pentru adaptarea efortului de pescuit maxim admisibil în urma transferului de efort între grupurile de efort; |
| --- | --- |

—

normele privind metoda de calculare pentru adaptarea efortului de pescuit maxim admisibil în urma transferului de efort între grupurile de efort;

| — | modificări ale componenței zonelor geografice și ale categoriile de unelte stabilite în anexa I. |
| --- | --- |

—

modificări ale componenței zonelor geografice și ale categoriile de unelte stabilite în anexa I.

| (4) | Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(4)

Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

[AM 3]

| (6) | Pentru a se asigura condiții unitare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare în ceea ce privește norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor solicitate în temeiul prezentului regulament, precum și formatul permisului special de pescuit și a listei navelor care dețin un astfel de permis special. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4). |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se asigura condiții unitare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare în ceea ce privește norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor solicitate în temeiul prezentului regulament, precum și formatul permisului special de pescuit și a listei navelor care dețin un astfel de permis special. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4).

[AM 4]

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 se modifică după cum urmează:

| -1. | La articolul 8, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (6)
     
  Atunci când rezervele de cod menționate la alineatul (1) au fost exploatate cu o rată a mortalității provocate de pescuit apropiată de 0,4 pe parcursul a trei ani succesivi, Comisia evaluează aplicarea prezentului articol.


  Dacă este necesar, Comisia face propuneri adecvate, care urmează a fi adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pentru modificarea planului pe termen lung,


  în vederea asigurării exploatării la un randament durabil maxim.” [AM 5] |
| --- | --- |

-1.

La articolul 8, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (6)
     
  Atunci când rezervele de cod menționate la alineatul (1) au fost exploatate cu o rată a mortalității provocate de pescuit apropiată de 0,4 pe parcursul a trei ani succesivi, Comisia evaluează aplicarea prezentului articol.


  Dacă este necesar, Comisia face propuneri adecvate, care urmează a fi adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pentru modificarea planului pe termen lung,


  în vederea asigurării exploatării la un randament durabil maxim.” [AM 5]

| 1. | La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 31a
  , stabilind noile valori
  pentru nivelurile prevăzute la articolul 5 alineatul (2), articolul 6 și articolul 7 alineatul (2), atunci când rata țintă a mortalității prin pescuit
  stabilită
  la articolul 5 alineatul (2) a fost atinsă sau în cazul în care
  Comisia, pe baza avizelor din partea CSTEP și, după caz, pe baza altor date
  științifice
  și în urma consultării depline a consiliului consultativ regional relevant, ajunge la concluzia
  că
  respectiva
  țintă, sau nivelul minim și cel de precauție al biomasei reproducătoare stabilite la articolul 6 sau nivelurile ratei mortalității prin pescuit indicate la articolul 7 alineatul (2) nu mai sunt adecvate pentru menținerea unui risc redus de epuizare a stocului și asigurarea randamentului maxim durabil.”[AM 6] |
| --- | --- |

1.

La articolul 10, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia
  adoptă
  acte delegate în conformitate cu articolul 31a
  , stabilind noile valori
  pentru nivelurile prevăzute la articolul 5 alineatul (2), articolul 6 și articolul 7 alineatul (2), atunci când rata țintă a mortalității prin pescuit
  stabilită
  la articolul 5 alineatul (2) a fost atinsă sau în cazul în care
  Comisia, pe baza avizelor din partea CSTEP și, după caz, pe baza altor date
  științifice
  și în urma consultării depline a consiliului consultativ regional relevant, ajunge la concluzia
  că
  respectiva
  țintă, sau nivelul minim și cel de precauție al biomasei reproducătoare stabilite la articolul 6 sau nivelurile ratei mortalității prin pescuit indicate la articolul 7 alineatul (2) nu mai sunt adecvate pentru menținerea unui risc redus de epuizare a stocului și asigurarea randamentului maxim durabil.”[AM 6]

| 2. | Articolul 11 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Statele membre furnizează anual Comisiei informațiile corespunzătoare pentru a putea stabili dacă sunt îndeplinite condițiile de mai sus.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 11 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Statele membre furnizează anual Comisiei informațiile corespunzătoare pentru a putea stabili dacă sunt îndeplinite condițiile de mai sus.”;

| (b) | se adaugă următoarele alineate:
  „(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a stabili norme privind ajustarea efortului de pescuit în cazul în care un grup de nave este exclus din regimul de efort sau reinclus în regimul de efort în temeiul articolului 11 alineatul (2), precum și în cazul în care o navă nu mai respectă cerințele specificate în decizia de excludere.
  (5)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (3). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele alineate:

„(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a stabili norme privind ajustarea efortului de pescuit în cazul în care un grup de nave este exclus din regimul de efort sau reinclus în regimul de efort în temeiul articolului 11 alineatul (2), precum și în cazul în care o navă nu mai respectă cerințele specificate în decizia de excludere.

(5)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere a informațiilor menționate la articolul 11 alineatul (3). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).”

| 2a. | La articolul 13, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:




  „(7)
     
  Comisia solicită CSTEP să compare anual reducerea ratei mortalității codului care ar rezulta în urma aplicării alineatului (2) litera (c) cu reducerea care se estimează ca rezultat al ajustării efortului menționate la articolul 12 alineatul (4). Ținând seama de această evaluare, Comisia prezintă propuneri corespunzătoare, după caz, pentru ajustarea efortului de pescuit, care s-ar putea aplica categoriei de echipamente corespunzătoare în anul următor.” [AM 7] |
| --- | --- |

2a.

La articolul 13, alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„(7)
     
  Comisia solicită CSTEP să compare anual reducerea ratei mortalității codului care ar rezulta în urma aplicării alineatului (2) litera (c) cu reducerea care se estimează ca rezultat al ajustării efortului menționate la articolul 12 alineatul (4). Ținând seama de această evaluare, Comisia prezintă propuneri corespunzătoare, după caz, pentru ajustarea efortului de pescuit, care s-ar putea aplica categoriei de echipamente corespunzătoare în anul următor.” [AM 7]

| 3. | La articolul 14 se adaugă următorul alineat:
  „(5)   Statele membre informează Comisia cu privire la baza pentru calcularea capacității de pescuit maxime menționate la alineatul (3), precum și cu privire la orice ajustări datorate încetării permanente a activităților de pescuit și transferurilor de capacitate în temeiul articolului 16 alineatul (3).” |
| --- | --- |

3.

La articolul 14 se adaugă următorul alineat:

„(5)   Statele membre informează Comisia cu privire la baza pentru calcularea capacității de pescuit maxime menționate la alineatul (3), precum și cu privire la orice ajustări datorate încetării permanente a activităților de pescuit și transferurilor de capacitate în temeiul articolului 16 alineatul (3).”

| 4. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 14a
  Competențe ale Comisiei
  (1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a preciza normele privind metoda de calculare a capacității de pescuit menționate la articolul 14 alineatul (3) și ajustarea nivelurilor maxime ale capacității, ca urmare a încetării permanente a activităților de pescuit și a transferurilor de capacitate în temeiul articolului 16 alineatul (3).
  (2)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate cu privire la următoarele:






  (a) | formatul permisului special de pescuit prevăzut la articolul 14 alineatul (2) și procedurile privind punerea la dispoziție de către statele membre a listei navelor care dețin acest permis special în conformitate cu articolul 14 alineatul (4); |
| --- | --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 14a

Competențe ale Comisiei

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a preciza normele privind metoda de calculare a capacității de pescuit menționate la articolul 14 alineatul (3) și ajustarea nivelurilor maxime ale capacității, ca urmare a încetării permanente a activităților de pescuit și a transferurilor de capacitate în temeiul articolului 16 alineatul (3).

(2)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate cu privire la următoarele:

(a)

formatul permisului special de pescuit prevăzut la articolul 14 alineatul (2) și procedurile privind punerea la dispoziție de către statele membre a listei navelor care dețin acest permis special în conformitate cu articolul 14 alineatul (4);

| (b) | procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la articolul 14 alineatul (5). |
| --- | --- |

(b)

procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la articolul 14 alineatul (5).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).”

| 5. | La articolul 16 se introduc următoarele alineate:
  „(4)   Statele membre informează Comisia cu privire la orice adaptare a efortului în conformitate cu prezentul articol.
  (5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a stabili norme privind metoda de calculare care să permită statelor membre să adapteze efortul de pescuit maxim admisibil în raport cu gestionarea cotelor.
  (6)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la alineatul (4). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).” |
| --- | --- |

5.

La articolul 16 se introduc următoarele alineate:

„(4)   Statele membre informează Comisia cu privire la orice adaptare a efortului în conformitate cu prezentul articol.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a stabili norme privind metoda de calculare care să permită statelor membre să adapteze efortul de pescuit maxim admisibil în raport cu gestionarea cotelor.

(6)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la alineatul (4). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).”

| 6. | La articolul 17 se introduc următoarele alineate:
  „(6)   Statele membre informează Comisia cu privire la orice adaptare a efortului în conformitate cu prezentul articol.
  (7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a stabili norme privind metoda de calculare care să permită statelor membre să adapteze efortul de pescuit maxim admisibil în urma transferului de efort între grupurile de efort.
  (8)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la alineatul (6). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).” |
| --- | --- |

6.

La articolul 17 se introduc următoarele alineate:

„(6)   Statele membre informează Comisia cu privire la orice adaptare a efortului în conformitate cu prezentul articol.

(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a stabili norme privind metoda de calculare care să permită statelor membre să adapteze efortul de pescuit maxim admisibil în urma transferului de efort între grupurile de efort.

(8)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind procedura și formatul de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la alineatul (6). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32 alineatul (2).”

| 7. | Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 30
  Procedura de luare a deciziilor
  În cazul în care prezentul regulament prevede că deciziile sunt luate de Consiliu, acesta hotărăște în conformitate cu tratatul.” |
| --- | --- |

7.

Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 30

Procedura de luare a deciziilor

În cazul în care prezentul regulament prevede că deciziile sunt luate de Consiliu, acesta hotărăște în conformitate cu tratatul.”

| 8. | La articolul 31, prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a modifica anexa I la prezentul regulament pe baza următoarelor principii:” |
| --- | --- |

8.

La articolul 31, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a pentru a modifica anexa I la prezentul regulament pe baza următoarelor principii:”

| 9. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 31a
  Exercitarea competențelor delegate
  (1)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite la prezentul articol.
  (2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (4),
  articolul 14a
  alineatul (1), articolul 16 alineatul (5), articolul 17 alineatul (7) și articolul 31 se conferă
  Comisiei
  pentru o perioadă de
  trei ani începând cu ...

   (*).
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 8]

  (3)   Delegarea
  competenței
  menționată la articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (4),
  articolul 14a
  alineatul (1), articolul 16 alineatul (5), articolul 17 alineatul (7) și articolul 31 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Revocarea intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare. [AM 9 nu priveşte toate versiunile lingvistice]

  (4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (4),
  articolul 14a
  alineatul (1), articolul 16 alineatul (5), articolul 17 alineatul (7)
  sau
  articolul 31 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”[AM 10 nu priveşte toate versiunile lingvistice]


  (*)  
  A se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  " |
| --- | --- |

9.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 31a

Exercitarea competențelor delegate

(1)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite la prezentul articol.

(2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (4),
  articolul 14a
  alineatul (1), articolul 16 alineatul (5), articolul 17 alineatul (7) și articolul 31 se conferă
  Comisiei
  pentru o perioadă de
  trei ani începând cu ...

   (*).
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 8]

(3)   Delegarea
  competenței
  menționată la articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (4),
  articolul 14a
  alineatul (1), articolul 16 alineatul (5), articolul 17 alineatul (7) și articolul 31 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Revocarea intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare. [AM 9 nu priveşte toate versiunile lingvistice]

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatul (4),
  articolul 14a
  alineatul (1), articolul 16 alineatul (5), articolul 17 alineatul (7)
  sau
  articolul 31 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”[AM 10 nu priveşte toate versiunile lingvistice]

(*)  
  A se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

| 10. | Articolul 32 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 32
  Procedura comitetelor
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (**).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

  (**)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”" |
| --- | --- |

10.

Articolul 32 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 32

Procedura comitetelor

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (**).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(**)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”"

| 11. | Articolul 34 se înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 34




  Reexaminare




  (1)
     
  Pe baza recomandărilor CSTEP și ale consiliului consultativ regional corespunzător, Comisia evaluează impactul măsurilor de gestionare privind rezervele de cod vizate și zonele piscicole ale respectivelor rezerve, cel mai târziu în cel de-al treilea an de aplicare a prezentului regulament și în continuare la fiecare al treilea an consecutiv de aplicare a sa. Dacă este necesar, Comisia face propuneri adecvate, care urmează a fi adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pentru modificarea planului pe termen lung.




  (2)
     
  Aplicarea alineatului (1) nu aduce atingere delegării de competențe prevăzute în prezentul regulament.” [AM 11] |
| --- | --- |

11.

Articolul 34 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 34

Reexaminare

(1)
     
  Pe baza recomandărilor CSTEP și ale consiliului consultativ regional corespunzător, Comisia evaluează impactul măsurilor de gestionare privind rezervele de cod vizate și zonele piscicole ale respectivelor rezerve, cel mai târziu în cel de-al treilea an de aplicare a prezentului regulament și în continuare la fiecare al treilea an consecutiv de aplicare a sa. Dacă este necesar, Comisia face propuneri adecvate, care urmează a fi adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară, pentru modificarea planului pe termen lung.

(2)
     
  Aplicarea alineatului (1) nu aduce atingere delegării de competențe prevăzute în prezentul regulament.” [AM 11]

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. ”

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la

Pentru Parlamentul European,

Preşedintele

Pentru Consiliu,

Preşedintele

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 204.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 11 iunie 2013.

2

(3)  JO L 348, 24.12.2008, p. 20.

3

(4)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

4

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/190 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/190

---

P7_TA(2013)0241

Asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (06353/1/2013 – C7-0142/2013 – 2011/0137(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 065/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06353/1/2013– C7–0142/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06353/1/2013– C7–0142/2013),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului [COM(2011)0285], |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului [COM(2011)0285],

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7–0185/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7–0185/2013),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 3.7.2012, P7_TA(2012)0272.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/191 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/191

---

P7_TA(2013)0242

Alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică și alimentele destinate unor scopuri medicale speciale ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, alimentele destinate unor scopuri medicale speciale și înlocuitorii unei diete totale pentru controlul greutății și de abrogare a Directivei 92/52/CEE a Consiliului, a Directivelor 96/8/CE, 1999/21/CE, 2006/125/CE și 2006/141/CE ale Comisiei, a Directivei 2009/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 41/2009 și (CE) nr. 953/2009 ale Comisiei (05394/1/2013 – C7-0133/2013 – 2011/0156(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 065/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05394/1/2013 – C7–0133/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05394/1/2013 – C7–0133/2013),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Italiei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2011 (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European în conformitate cu articolul 294 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind poziția în primă lectură a Consiliului (COM(2013)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European în conformitate cu articolul 294 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind poziția în primă lectură a Consiliului (COM(2013)0241),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0353), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0353),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0191/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0191/2013),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 24, 28.1.2012, p.119.

(2)  Texte adoptate, 14.6.2012, P7_TA(2012)0255.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind pesticidele

Punând în aplicare articolul 11 alineatul (1) litera (b), Comisia va acorda o atenție deosebită pesticidelor care conțin substanțe active, agenți fitoprotectori sau agenți sinergici clasificați în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 (1) ca mutageni categoria 1A sau 1B, cancerigeni categoria 1A sau 1B, toxici pentru reproducere categoria 1A sau 1B sau despre care se consideră că pot determina tulburări endocrine care ar putea cauza efecte adverse la oameni sau care sunt foarte toxici sau care cauzează efecte critice, cum ar fi efecte neurotoxice sau imunotoxice pentru dezvoltare, obiectivul final fiind evitarea utilizării lor.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006, JO L 353, 31.12.2008, p. 1-1355.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/192 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/192

---

P7_TA(2013)0243

Cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (COM(2011)0348 – C7-0191/2011 – 2011/0152(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0348), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0348),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0191/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 decembrie 2011 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0009/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0009/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 43, 15.2.2012, p. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0152

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele minime de sănătate și securitate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) [a douăzecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] și de abrogare a Directivei 2004/40/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/35/UE.)

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/193 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/193

---

P7_TA(2013)0244

Un plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve – 2 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (COM(2012)0498 – C7-0290/2012 – 2012/0236(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0498), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0498),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0290/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 decembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 decembrie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0146/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 44, 15.2.2013, p. 125.

---

P7_TC1-COD(2012)0236

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Evaluarea științifică a rezultatelor Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (3) efectuată de către Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a scos la iveală o serie de probleme legate de aplicarea acestui regulament. |
| --- | --- |

(1)

Evaluarea științifică a rezultatelor Regulamentului (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (3) efectuată de către Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a scos la iveală o serie de probleme legate de aplicarea acestui regulament.

| (2) | Statele membre au utilizat metode diferite pentru a calcula efortul de pescuit în anii de referință și pentru a calcula utilizarea efortului în cadrul planului. Acest lucru a permis desfășurarea unui nivel mai ridicat al efortului de pescuit decât era prevăzut în plan, situație care ar trebui așadar remediată
  prin uniformizarea metodologiilor folosite de statele membre pentru a calcula efortul
  . [AM 1] |
| --- | --- |

(2)

Statele membre au utilizat metode diferite pentru a calcula efortul de pescuit în anii de referință și pentru a calcula utilizarea efortului în cadrul planului. Acest lucru a permis desfășurarea unui nivel mai ridicat al efortului de pescuit decât era prevăzut în plan, situație care ar trebui așadar remediată
  prin uniformizarea metodologiilor folosite de statele membre pentru a calcula efortul
  . [AM 1]

| (3) | Lipsa unor evaluări analitice în unele zone geografice împiedică aplicarea normelor obișnuite de control al exploatării, ceea ce determină o reducere anuală automată cu 25 % a capturilor totale admisibile (TAC) și a efortului de pescuit. Odată cu punerea în aplicare a planului, nivelurile efortului de pescuit alocate pentru zonele în cauză au fost reduse în mod semnificativ. Evaluarea științifică realizată de CSTEP sugerează că, în unele cazuri, ar fi mai potrivit să se utilizeze alte unități de măsură decât rata mortalității provocate de pescuit pentru stabilirea TAC și să se renunțe la reducerea automată a TAC și a efortului. |
| --- | --- |

(3)

Lipsa unor evaluări analitice în unele zone geografice împiedică aplicarea normelor obișnuite de control al exploatării, ceea ce determină o reducere anuală automată cu 25 % a capturilor totale admisibile (TAC) și a efortului de pescuit. Odată cu punerea în aplicare a planului, nivelurile efortului de pescuit alocate pentru zonele în cauză au fost reduse în mod semnificativ. Evaluarea științifică realizată de CSTEP sugerează că, în unele cazuri, ar fi mai potrivit să se utilizeze alte unități de măsură decât rata mortalității provocate de pescuit pentru stabilirea TAC și să se renunțe la reducerea automată a TAC și a efortului.

| (3a) | Menținerea la un nivel sustenabil a ratelor mortalității provocate de pescuit, pe baza avizelor științifice, ar trebui să faciliteze refacerea stocurilor de pește. Statele membre ar trebui să acorde prioritate dezvoltării și promovării de măsuri și stimulente care vizează evitarea capturilor nedorite. Ar trebui să se acorde sprijin financiar pentru adoptarea unor măsuri privind utilizarea uneltelor de pescuit selective. [AM 2] |
| --- | --- |

(3a)

Menținerea la un nivel sustenabil a ratelor mortalității provocate de pescuit, pe baza avizelor științifice, ar trebui să faciliteze refacerea stocurilor de pește. Statele membre ar trebui să acorde prioritate dezvoltării și promovării de măsuri și stimulente care vizează evitarea capturilor nedorite. Ar trebui să se acorde sprijin financiar pentru adoptarea unor măsuri privind utilizarea uneltelor de pescuit selective. [AM 2]

| (4) | Planul prevede posibilitatea excluderii navelor ale căror activități nu contribuie în mod semnificativ la mortalitatea codului. Pentru ca efortul asociat acestor activități să nu fie redirecționat către pescuitul de cod, este necesar să se reducă valorile de referință ale efortului. Pentru a evita sarcina administrativă aferentă recalculării efortului de referință de fiecare dată când se decide excluderea anumitor activități, este oportun să se stabilească criterii clare de excludere, astfel încât nivelurile efortului de referință să poată fi fixate definitiv. |
| --- | --- |

(4)

Planul prevede posibilitatea excluderii navelor ale căror activități nu contribuie în mod semnificativ la mortalitatea codului. Pentru ca efortul asociat acestor activități să nu fie redirecționat către pescuitul de cod, este necesar să se reducă valorile de referință ale efortului. Pentru a evita sarcina administrativă aferentă recalculării efortului de referință de fiecare dată când se decide excluderea anumitor activități, este oportun să se stabilească criterii clare de excludere, astfel încât nivelurile efortului de referință să poată fi fixate definitiv.

| (5) | Pentru a facilita desfășurarea unor activități de pescuit mai selective în cadrul pescuitului integral documentat în care toate capturile sunt scăzute din cote, este oportun să se excludă din regimul efortului de pescuit navele care participă la aceste testări. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a facilita desfășurarea unor activități de pescuit mai selective în cadrul pescuitului integral documentat în care toate capturile sunt scăzute din cote, este oportun să se excludă din regimul efortului de pescuit navele care participă la aceste testări.

| (6) | Cantitățile alocate din efortul de pescuit maxim admisibil au fost reduse semnificativ pentru principalele unelte de pescuit de cod după intrarea în vigoare a planului. Acest lucru poate avea un impact economic și social considerabil asupra segmentelor de flotă care folosesc aceleași unelte, dar care pescuiesc în principal alte specii decât cod. Pentru a remedia aceste probleme sociale și economice, este necesar să se introducă un mecanism de suspendare a oricăror noi ajustări ale efortului de pescuit. |
| --- | --- |

(6)

Cantitățile alocate din efortul de pescuit maxim admisibil au fost reduse semnificativ pentru principalele unelte de pescuit de cod după intrarea în vigoare a planului. Acest lucru poate avea un impact economic și social considerabil asupra segmentelor de flotă care folosesc aceleași unelte, dar care pescuiesc în principal alte specii decât cod. Pentru a remedia aceste probleme sociale și economice, este necesar să se introducă un mecanism de suspendare a oricăror noi ajustări ale efortului de pescuit.

| (7) | Dat fiind că una dintre versiunile lingvistice ale articolului 13 alineatul (2) litera (b) are o formulare diferită față de celelalte versiuni, este necesar să se modifice textul acestei dispoziții pentru a garanta aplicarea sa uniformă. |
| --- | --- |

(7)

Dat fiind că una dintre versiunile lingvistice ale articolului 13 alineatul (2) litera (b) are o formulare diferită față de celelalte versiuni, este necesar să se modifice textul acestei dispoziții pentru a garanta aplicarea sa uniformă.

| (8) | Ținând cont de nivelurile ridicate ale capturilor de cod aruncate înapoi în mare care au fost observate în timpul perioadei de aplicare a planului, este necesar ca statele membre să ia măsurile necesare pentru a reduce la minimum
  și, acolo unde este posibil, pentru a elimina
  capturile aruncate înapoi în mare, printre altele prin alocarea posibilităților lor de pescuit între nave în așa fel încât cotele să corespundă în cea mai mare măsură posibil capturilor preconizate. [AM 3] |
| --- | --- |

(8)

Ținând cont de nivelurile ridicate ale capturilor de cod aruncate înapoi în mare care au fost observate în timpul perioadei de aplicare a planului, este necesar ca statele membre să ia măsurile necesare pentru a reduce la minimum
  și, acolo unde este posibil, pentru a elimina
  capturile aruncate înapoi în mare, printre altele prin alocarea posibilităților lor de pescuit între nave în așa fel încât cotele să corespundă în cea mai mare măsură posibil capturilor preconizate. [AM 3]

| (9) | Derogările de la plan prevăzute la articolele 11 și 13 reprezintă un risc pentru succesul acestuia, dacă nu sunt corect aplicate. O evaluare a aplicării acestor derogări a scos în evidență necesitatea de a consolida cerințele privind monitorizarea, controlul și documentația completă care le justifică. Întrucât cadrul UE de control al pescuitului este bazat pe risc, este necesar ca activităților care fac obiectul unei derogări să le fie atribuit un nivel de risc „foarte ridicat”. |
| --- | --- |

(9)

Derogările de la plan prevăzute la articolele 11 și 13 reprezintă un risc pentru succesul acestuia, dacă nu sunt corect aplicate. O evaluare a aplicării acestor derogări a scos în evidență necesitatea de a consolida cerințele privind monitorizarea, controlul și documentația completă care le justifică. Întrucât cadrul UE de control al pescuitului este bazat pe risc, este necesar ca activităților care fac obiectul unei derogări să le fie atribuit un nivel de risc „foarte ridicat”.

| (10) | Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (4) a abrogat mai multe articole din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 care făceau trimitere la anexele II și III. Întrucât în Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 nu mai există alte trimiteri la anexele II și III, aceste anexe ar trebui eliminate. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (4) a abrogat mai multe articole din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 care făceau trimitere la anexele II și III. Întrucât în Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 nu mai există alte trimiteri la anexele II și III, aceste anexe ar trebui eliminate.

| (11) | Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(11)

Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 4
  Calcularea efortului de pescuit
  (1)   În sensul prezentului regulament, efortul de pescuit desfășurat de un grup de nave se calculează drept suma produselor dintre valorile de capacitate în kW pentru fiecare navă și numărul de zile în care fiecare navă a fost prezentă în una dintre zonele definite în anexa I. O zi de prezență într-o zonă reprezintă orice perioadă neîntreruptă de 24 de ore (sau o parte a acesteia) în care o navă
  fie
  este prezentă în zonă și absentă din port
  , fie, după caz, își utilizează uneltele de pescuit în zonă
  . [AM 4]

  (2)   
  Statele membre
  calculează zilele de prezență într-o zonă
  în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului

   (*).

  (*)  

  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.
  ”[AM 5]" |
| --- | --- |

1.

Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

Calcularea efortului de pescuit

(1)   În sensul prezentului regulament, efortul de pescuit desfășurat de un grup de nave se calculează drept suma produselor dintre valorile de capacitate în kW pentru fiecare navă și numărul de zile în care fiecare navă a fost prezentă în una dintre zonele definite în anexa I. O zi de prezență într-o zonă reprezintă orice perioadă neîntreruptă de 24 de ore (sau o parte a acesteia) în care o navă
  fie
  este prezentă în zonă și absentă din port
  , fie, după caz, își utilizează uneltele de pescuit în zonă
  . [AM 4]

(2)   
  Statele membre
  calculează zilele de prezență într-o zonă
  în conformitate cu articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului

   (*).

(*)  

  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.
  ”[AM 5]"

| 1a. | La articolul 8, se inserează următorul alineat:


  „
  (5a)
     
  Fără a aduce atingere alineatelor (2) – (5), Consiliul poate stabili un alt nivel al TAC atunci când avizele științifice arată că acest nivel ar fi mai potrivit pentru a îndeplini obiectivele planului.” [AM 6] |
| --- | --- |

1a.

La articolul 8, se inserează următorul alineat:

„
  (5a)
     
  Fără a aduce atingere alineatelor (2) – (5), Consiliul poate stabili un alt nivel al TAC atunci când avizele științifice arată că acest nivel ar fi mai potrivit pentru a îndeplini obiectivele planului.” [AM 6]

| 2. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 9
  Procedura specială de stabilire a TAC
  (1)   Atunci când nu există informații suficiente pentru a stabili TAC în conformitate cu articolul 7, TAC pentru stocurile de cod din Kattegat, vestul Scoției și Marea Irlandei se stabilește la nivelul indicat în avizele științifice. Cu toate acestea, dacă nivelul indicat de avizele științifice depășește cu peste 20 % TAC pentru anul precedent, TAC se stabilește la un nivel cu 20 % mai mare decât nivelul din anul precedent, iar dacă nivelul indicat de avizele științifice este cu mai mult de
  20 %
  sub TAC din anul precedent, TAC se stabilește la un nivel cu
  20 %
  mai mic decât cel din anul precedent.
  (2)   
  Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), atunci când avizele științifice indică faptul că nu ar trebui să existe pescuit direcționat și faptul că:










  (i) | ar trebui limitate sau reduse capturile accidentale la nivelul recomandat de CSTEP sau ICES și/sau |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

Procedura specială de stabilire a TAC

(1)   Atunci când nu există informații suficiente pentru a stabili TAC în conformitate cu articolul 7, TAC pentru stocurile de cod din Kattegat, vestul Scoției și Marea Irlandei se stabilește la nivelul indicat în avizele științifice. Cu toate acestea, dacă nivelul indicat de avizele științifice depășește cu peste 20 % TAC pentru anul precedent, TAC se stabilește la un nivel cu 20 % mai mare decât nivelul din anul precedent, iar dacă nivelul indicat de avizele științifice este cu mai mult de
  20 %
  sub TAC din anul precedent, TAC se stabilește la un nivel cu
  20 %
  mai mic decât cel din anul precedent.

(2)   
  Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), atunci când avizele științifice indică faptul că nu ar trebui să existe pescuit direcționat și faptul că:

(i)

ar trebui limitate sau reduse capturile accidentale la nivelul recomandat de CSTEP sau ICES și/sau

| (ii) | ar trebui reduse capturile de cod la nivelul recomandat de CSTEP sau ICES, |
| --- | --- |

(ii)

ar trebui reduse capturile de cod la nivelul recomandat de CSTEP sau ICES,

Consiliul decide să nu aplice o ajustare anuală a capturii totale admisibile în anul următor, cu condiția ca TAC să fie stabilită numai pentru capturile accidentale. [AM 7]

(3)   Atunci când nu există informații suficiente pentru a stabili TAC în conformitate cu articolul 8, TAC pentru stocurile de cod din Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii se stabilește prin aplicarea mutatis mutandis a alineatelor (1) și (2) din prezentul articol, cu excepția cazului în care, în urma consultărilor purtate cu Norvegia, este convenit un nivel diferit al TAC.”

| 3. | La articolul 11, alineatele (2) și (3) se elimină. |
| --- | --- |

3.

La articolul 11, alineatele (2) și (3) se elimină.

| 4. | Se inserează următoarele articole:
  „Articolul 11a
  Excluderea efortul de pescuit desfășurat în anumite zone, la anumite adâncimi sau cu anumite unelte
  (1)   Efortul de pescuit desfășurat de o navă în timpul unei campanii de pescuit poate fi exclus de către statele membre
  , cu condiția îndeplinirii uneia dintre următoarele condiții: [AM 9]







  (a) | întreaga activitate de pescuit a navei în campania respectivă se desfășoară în afara zonelor de distribuție a codului enumerate în lista menționată la alineatul (2)
  sau |
| --- | --- | --- |

4.

Se inserează următoarele articole:

„Articolul 11a

Excluderea efortul de pescuit desfășurat în anumite zone, la anumite adâncimi sau cu anumite unelte

(1)   Efortul de pescuit desfășurat de o navă în timpul unei campanii de pescuit poate fi exclus de către statele membre
  , cu condiția îndeplinirii uneia dintre următoarele condiții: [AM 9]

(a)

întreaga activitate de pescuit a navei în campania respectivă se desfășoară în afara zonelor de distribuție a codului enumerate în lista menționată la alineatul (2)

sau

| (b) | întreaga activitate de pescuit a navei în campania respectivă se desfășoară la o adâncime mai mare de 300 m
  sau |
| --- | --- |

(b)

întreaga activitate de pescuit a navei în campania respectivă se desfășoară la o adâncime mai mare de 300 m

sau

| (c) | în cursul acestei campanii de pescuit, nava în cauză
  folosește un singur tip de
  unealtă reglementată la bord, iar aceasta este inclusă pe lista menționată la alineatul (2).
  Dacă vasul are alte unelte la bord în timpul campaniei de pescuit, acestea sunt arimate în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. [AM 10] |
| --- | --- |

(c)

în cursul acestei campanii de pescuit, nava în cauză
  folosește un singur tip de
  unealtă reglementată la bord, iar aceasta este inclusă pe lista menționată la alineatul (2).
  Dacă vasul are alte unelte la bord în timpul campaniei de pescuit, acestea sunt arimate în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. [AM 10]

(2)   Pe baza informațiilor furnizate de către statele membre potrivit alineatului (3) și în conformitate cu avizele științifice, Consiliul stabilește o listă a zonelor situate în afara zonelor de distribuție a codului și o listă a uneltelor de pescuit ale căror caracteristici tehnice permit limitarea capturilor de cod la mai puțin de 1,5 % în greutate din totalul capturilor.
  Odată ce o unealtă sau o zonă supusă spre aprobare de către un stat membru este aprobată, aceasta poate fi folosită de către alte state membre. [AM 11]

(3)   Statele membre furnizează informațiile de care Comisia are nevoie pentru a evalua dacă o zonă sau o unealtă trebuie să figureze pe lista de zone sau pe lista de unelte de pescuit menționate la alineatul (2).

(4)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind formatul și procedura de transmitere către Comisie a informațiilor menționate la alineatul (3). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32.

Articolul 11b

Ajustarea valorii de referință pentru calcularea efortului de pescuit maxim admisibil

(1)   Efortul de pescuit menționat la articolul 11a alineatul (1) utilizat la stabilirea valorii de referință menționate la articolul 12 alineatul (2) litera (a) se deduce din valoarea de referință în conformitate cu prezentul articol.

(2)   Cererile de ajustare a valorii de referință menționate la alineatul (1) trebuie înaintate de către statele membre Comisiei până la
  data de 31 decembrie a fiecărui an
  . [AM 12]

(3)   Valoarea de referință ajustată se utilizează pentru a recalcula nivelul efortului de pescuit maxim admisibil pentru grupul de efort în cauză prin aplicarea ajustărilor procentuale anuale aplicate de la intrarea în vigoare a planului.

(4)   Excluderea efortului de pescuit menționată la articolul 11a poate fi aplicată grupului de efort pertinent numai după recalcularea efortului de pescuit maxim admisibil în conformitate cu prezentul articol.

(5)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind formatul și procedura de transmitere către Comisie a cererilor menționate la alineatul (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32.

Articolul 11c

Excluderea navelor care participă la testări ale activităților de pescuit integral documentate

(1)   Efortul de pescuit desfășurat de o navă atunci când participă la testări ale activităților de pescuit integral documentate, în cadrul cărora toate capturile de cod, inclusiv capturile aruncate înapoi în mare, se scad din cotă, poate fi exclus de către statele membre din regimul efortului de pescuit.

(2)   Atunci când se aplică alineatul (1), statele membre trebuie să ajusteze nivelul maxim admisibil al efortului de pescuit stabilit în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) pentru grupul de efort vizat
  . Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire de norme detaliate privind ajustarea nivelului maxim admisibil al efortului de pescuit menţionat în prima teza. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în temeiul articolului 32
  . [AM 13]

(3)   Statele membre informează Comisia cu privire la orice ajustare a efortului de pescuit maxim admisibil în conformitate cu alineatul (2). Notificarea include detalii privind navele excluse și volumul efortului de pescuit dedus, atât la nivel agregat, cât și la nivelul fiecărei nave.

[AM 14]

(5)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care stabileşte norme detaliate privind formatul și procedura de notificare menționată la alineatul (3). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 32.

Articolul 11d

Măsuri privind excluderile
  obținute în prealabil [AM 15]

Excluderile de la regimul efortului de pescuit care erau deja în vigoare înainte de ... (**) continuă să se aplice atât timp cât condițiile în care au fost acordate rămân îndeplinite. Statele membre furnizează anual Comisiei orice informații relevante care să îi permită acesteia să decidă dacă aceste condiții rămân îndeplinite.”[AM 16]

(**)  
  A se introduce data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

| 5. | Articolul 12 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Pentru grupurile de efort de pescuit cumulate ale căror capturi cumulate procentuale calculate în conformitate cu alineatul (3) litera (d) sunt egale sau mai mari de 20 %, se aplică ajustări anuale. Efortul de pescuit maxim admisibil al grupurilor în cauză se calculează după cum urmează:






  (a) | în cazul în care se aplică articolul 7 sau 8, valorii de referință i se aplică același procentaj de ajustare care este stabilit la articolele respective pentru rata mortalității provocate de pescuit; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Articolul 12 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Pentru grupurile de efort de pescuit cumulate ale căror capturi cumulate procentuale calculate în conformitate cu alineatul (3) litera (d) sunt egale sau mai mari de 20 %, se aplică ajustări anuale. Efortul de pescuit maxim admisibil al grupurilor în cauză se calculează după cum urmează:

(a)

în cazul în care se aplică articolul 7 sau 8, valorii de referință i se aplică același procentaj de ajustare care este stabilit la articolele respective pentru rata mortalității provocate de pescuit;

| (b) | în cazul în care se aplică
  articolul 9
  , efortului de pescuit i se aplică același procentaj de ajustare ca cel aplicat pentru ajustarea TAC în raport cu anul precedent.” |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care se aplică
  articolul 9
  , efortului de pescuit i se aplică același procentaj de ajustare ca cel aplicat pentru ajustarea TAC în raport cu anul precedent.”

| (b) | se adaugă următorul alineat:
  „(6)   Prin derogare de la dispozițiile alineatului (4), atunci când efortul de pescuit maxim admisibil a fost redus timp de patru ani consecutivi, Consiliul poate decide să nu aplice o ajustare anuală a efortului de pescuit maxim admisibil în anul sau anii următori.” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat:

„(6)   Prin derogare de la dispozițiile alineatului (4), atunci când efortul de pescuit maxim admisibil a fost redus timp de patru ani consecutivi, Consiliul poate decide să nu aplice o ajustare anuală a efortului de pescuit maxim admisibil în anul sau anii următori.”

| 5a. | Se introduce următorul articol:


  „
  Articolul 12a




  În vederea obținerii unor rate sustenabile a mortalității provocate de pescuit, pe baza avizelor științifice, este pusă în aplicare o eliminare treptată a capturilor aruncate înapoi în mare. Statele membre, sprijinite financiar de Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, introduc măsuri privind utilizarea de unelte de pescuit selective și alte măsuri în acest sens. Statele membre consultă Consiliul consultativ regional relevant, precum și ICES și/sau CSTEP și părțile interesate relevante cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate.” [AM 8 şi 18] |
| --- | --- |

5a.

Se introduce următorul articol:

„
  Articolul 12a

În vederea obținerii unor rate sustenabile a mortalității provocate de pescuit, pe baza avizelor științifice, este pusă în aplicare o eliminare treptată a capturilor aruncate înapoi în mare. Statele membre, sprijinite financiar de Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, introduc măsuri privind utilizarea de unelte de pescuit selective și alte măsuri în acest sens. Statele membre consultă Consiliul consultativ regional relevant, precum și ICES și/sau CSTEP și părțile interesate relevante cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate.” [AM 8 şi 18]

| 6. | La articolul 13 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | are drept rezultat o compoziție a capturilor, incluzând capturile aruncate înapoi în mare, în care codul reprezintă sub 5 %, în întreaga perioadă de gestionare”. |
| --- | --- | --- |

6.

La articolul 13 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

are drept rezultat o compoziție a capturilor, incluzând capturile aruncate înapoi în mare, în care codul reprezintă sub 5 %, în întreaga perioadă de gestionare”.

| 7. | La articolul 14, se adaugă următoarele alineate:
  „(5)   În cazul în care datele științifice indică faptul că
  folosirea unei anumite unelte de pescuit provocă aruncarea
  înapoi în mare
  a unor cantități mari
  de cod
  de-a lungul sezonului de gestionare
  , statul membru în cauză ia măsuri imediate pentru a reduce la minimum capturile de cod aruncate înapoi în mare. [AM 19]

  (6)   Statele membre instituie și includ în programele lor naționale de acțiuni de control prevăzute la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sisteme care să asigure respectarea condițiilor menționate la articolele 11a, 11b, 11c și 13. În cadrul gestionării riscului menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre atribuie un nivel de risc «foarte ridicat» navelor care operează în conformitate cu articolele respective.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 14, se adaugă următoarele alineate:

„(5)   În cazul în care datele științifice indică faptul că
  folosirea unei anumite unelte de pescuit provocă aruncarea
  înapoi în mare
  a unor cantități mari
  de cod
  de-a lungul sezonului de gestionare
  , statul membru în cauză ia măsuri imediate pentru a reduce la minimum capturile de cod aruncate înapoi în mare. [AM 19]

(6)   Statele membre instituie și includ în programele lor naționale de acțiuni de control prevăzute la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sisteme care să asigure respectarea condițiilor menționate la articolele 11a, 11b, 11c și 13. În cadrul gestionării riscului menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre atribuie un nivel de risc «foarte ridicat» navelor care operează în conformitate cu articolele respective.”

| 7a. | La articolul 16 alineatul (3), cuvintele „în 2009” sunt eliminate. [AM 20] |
| --- | --- |

7a.

La articolul 16 alineatul (3), cuvintele „în 2009” sunt eliminate. [AM 20]

| 7b. | La articolul 17, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:


  „
  (4)
     
  În cazul în care indicele CPUE al categoriei de echipamente donatoare este mai mic decât CPUE al categoriei de echipamente receptoare, statul membru aplică un factor de corecție cantității de efort din categoria de echipamente receptoare, astfel încât CPUE mai mare al acesteia din urmă să fie compensat. Statele membre nu efectuează această ajustare atunci când pot justifica faptul că transferul se efectuează în vederea evitării capturilor de cod sau în cadrul unor demersuri de limitare a capturilor aruncate înapoi în mare în temeiul legislaţiei Uniunii privind utilizarea uneltelor de pescuit
  ”[AM 21] |
| --- | --- |

7b.

La articolul 17, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„
  (4)
     
  În cazul în care indicele CPUE al categoriei de echipamente donatoare este mai mic decât CPUE al categoriei de echipamente receptoare, statul membru aplică un factor de corecție cantității de efort din categoria de echipamente receptoare, astfel încât CPUE mai mare al acesteia din urmă să fie compensat. Statele membre nu efectuează această ajustare atunci când pot justifica faptul că transferul se efectuează în vederea evitării capturilor de cod sau în cadrul unor demersuri de limitare a capturilor aruncate înapoi în mare în temeiul legislaţiei Uniunii privind utilizarea uneltelor de pescuit
  ”[AM 21]

| 8. | Articolul 32 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 32
  Procedura comitetului
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (***).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

  (***)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”" |
| --- | --- |

8.

Articolul 32 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 32

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (***).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(***)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”"

| 9. | Anexele II și III se elimină. |
| --- | --- |

9.

Anexele II și III se elimină.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 44, 15.2.2013, p. 125.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 11 iunie 2013.

2

(3)  JO L 348, 24.12.2008, p. 20.

3

(4)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

4

---

Miercuri, 12 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/199

---

P7_TA(2013)0249

Numirea unui membru al Comisiei Europene

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind aprobarea numirii lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei (2013/0806(NLE))

(2016/C 065/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 21 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul de aderare a Croației, în special articolul 21 alineatul (1),

| — | având în vedere propunerea transmisă de guvernul Croației la 25 aprilie 2013 în vederea numirii lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea transmisă de guvernul Croației la 25 aprilie 2013 în vederea numirii lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei,

| — | având în vedere scrisoarea Consiliului din 2 mai 2013 prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Neven Mimica, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Consiliului din 2 mai 2013 prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Neven Mimica, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei,

| — | având în vedere audierea lui Neven Mimica la 4 iunie 2013, condusă de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, cu asocierea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Neven Mimica la 4 iunie 2013, condusă de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, cu asocierea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective,

| — | având în vedere articolul 106 şi anexa XVII la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 şi anexa XVII la Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă numirea lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei pentru perioada rămasă din mandatul Comisiei, care se va încheia la 31 octombrie 2014; |
| --- | --- |

1.

aprobă numirea lui Neven Mimica în calitate de membru al Comisiei pentru perioada rămasă din mandatul Comisiei, care se va încheia la 31 octombrie 2014;

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei şi guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Croația. |
| --- | --- |

2.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei şi guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Croația.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/199 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/199

---

P7_TA(2013)0251

Numirea unui membru al Curții de Conturi

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind propunerea de numire a lui Neven Mates ca membru al Curții de Conturi (C7-0106/2013 – 2013/0804(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 065/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0106/2013),

| — | având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0182/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0182/2013),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, la reuniunea sa din 27 mai 2013, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la reuniunea sa din 27 mai 2013, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz nefavorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Neven Mates ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz nefavorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Neven Mates ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/200

---

P7_TA(2013)0252

Numirea unui membru al Curții de Conturi

Decizia Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind propunerea de numire a lui George Pufan ca membru al Curții de Conturi (C7-0115/2013 – 2013/0805(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 065/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0115/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0115/2013),

| — | având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0181/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0181/2013),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, la reuniunea sa din 27 mai 2013, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la reuniunea sa din 27 mai 2013, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui George Pufan ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui George Pufan ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/200 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/200

---

P7_TA(2013)0253

Pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (COM(2012)0332 – C7-0158/2012 – 2012/0162(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0332), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0332),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0158/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0158/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0144/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A7-0144/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 351, 15.11.2012, p. 90.

---

P7_TC1-COD(2012)0162

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (3) împuternicește Comisia în vederea punerii în aplicare a unora dintre dispozițiile regulamentului respectiv și rezervă anumite competențe de punere în aplicare a Consiliului. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (3) împuternicește Comisia în vederea punerii în aplicare a unora dintre dispozițiile regulamentului respectiv și rezervă anumite competențe de punere în aplicare a Consiliului.

| (2) | În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, anumite competențe conferite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 trebuie aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(2)

În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, anumite competențe conferite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 trebuie aliniate la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (3) | În vederea aplicării unora dintre dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1005/2008, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:






  — | exceptarea de la unele cerințe de informare impuse navelor de pescuit sau stabilirea unor perioade de notificare diferite pentru anumite categorii de nave de pescuit, |
| --- | --- | --- |

(3)

În vederea aplicării unora dintre dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1005/2008, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:

—

exceptarea de la unele cerințe de informare impuse navelor de pescuit sau stabilirea unor perioade de notificare diferite pentru anumite categorii de nave de pescuit,

| — | stabilirea de criterii de referință pentru inspecțiile operațiunilor de debarcare și de transbordare efectuate de nave de pescuit ale unor țări terțe, |
| --- | --- |

—

stabilirea de criterii de referință pentru inspecțiile operațiunilor de debarcare și de transbordare efectuate de nave de pescuit ale unor țări terțe,

| — | stabilirea listei de produse excluse din domeniul de aplicare al certificatului de captură, |
| --- | --- |

—

stabilirea listei de produse excluse din domeniul de aplicare al certificatului de captură,

| — | adaptarea regimului de certificare a capturilor pentru anumite produse pescărești obținute de nave de pescuit de mici dimensiuni, inclusiv posibilitatea de a folosi un certificat de captură simplificat, |
| --- | --- |

—

adaptarea regimului de certificare a capturilor pentru anumite produse pescărești obținute de nave de pescuit de mici dimensiuni, inclusiv posibilitatea de a folosi un certificat de captură simplificat,

| — | adaptarea termenului de depunere a certificatului de captură în funcție de tipul de produs pescăresc, de distanța până la locul de intrare pe teritoriul Uniunii sau de mijlocul de transport utilizat, |
| --- | --- |

—

adaptarea termenului de depunere a certificatului de captură în funcție de tipul de produs pescăresc, de distanța până la locul de intrare pe teritoriul Uniunii sau de mijlocul de transport utilizat,

| — | stabilirea de norme privind eliberarea, modificarea sau retragerea certificatelor operatorilor economici autorizați sau privind suspendarea ori revocarea statutului de operator economic autorizat, precum și privind condițiile de valabilitate a certificatelor operatorilor economici autorizați, precum și |
| --- | --- |

—

stabilirea de norme privind eliberarea, modificarea sau retragerea certificatelor operatorilor economici autorizați sau privind suspendarea ori revocarea statutului de operator economic autorizat, precum și privind condițiile de valabilitate a certificatelor operatorilor economici autorizați, precum și

| — | stabilirea de criterii de verificare ale Uniunii în contextul gestionării riscurilor. |
| --- | --- |

—

stabilirea de criterii de verificare ale Uniunii în contextul gestionării riscurilor.

| (4) | Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare pentru adoptarea actelor delegate, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , pentru a putea dispune de informații obiective, exacte, complete și actualizate
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 1] |
| --- | --- |

(4)

Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare pentru adoptarea actelor delegate, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , pentru a putea dispune de informații obiective, exacte, complete și actualizate
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 1]

| (5) | Pentru a asigura condiții unitare de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește următoarele:






  — | stabilirea de formulare de notificare prealabilă, |
| --- | --- | --- |

(5)

Pentru a asigura condiții unitare de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește următoarele:

—

stabilirea de formulare de notificare prealabilă,

| — | stabilirea de proceduri și de formulare de declarare a debarcării și a transbordării, |
| --- | --- |

—

stabilirea de proceduri și de formulare de declarare a debarcării și a transbordării,

| — | adoptarea, în acord cu statele de pavilion, a certificatelor de captură stabilite, validate sau prezentate prin mijloace electronice sau bazate pe sisteme de trasabilitate electronice care asigură același nivel de control de către autorități, |
| --- | --- |

—

adoptarea, în acord cu statele de pavilion, a certificatelor de captură stabilite, validate sau prezentate prin mijloace electronice sau bazate pe sisteme de trasabilitate electronice care asigură același nivel de control de către autorități,

| — | stabilirea și modificarea listei regimurilor de certificare a capturilor adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului care respectă Regulamentul UE privind INN, |
| --- | --- |

—

stabilirea și modificarea listei regimurilor de certificare a capturilor adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului care respectă Regulamentul UE privind INN,

| — | stabilirea unor condiții comune în toate statele membre pentru procedurile și formularele privind solicitarea și eliberarea certificatelor operatorilor economici autorizați, a unor norme privind verificarea operatorului economic autorizat și a unor norme privind schimbul de informații între operatorul economic autorizat și autoritățile din statele membre, între statele membre și între statele membre și Comisie, |
| --- | --- |

—

stabilirea unor condiții comune în toate statele membre pentru procedurile și formularele privind solicitarea și eliberarea certificatelor operatorilor economici autorizați, a unor norme privind verificarea operatorului economic autorizat și a unor norme privind schimbul de informații între operatorul economic autorizat și autoritățile din statele membre, între statele membre și între statele membre și Comisie,

| — | stabilirea listei de nave de pescuit INN a Uniunii, |
| --- | --- |

—

stabilirea listei de nave de pescuit INN a Uniunii,

| — | eliminarea navelor de pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, |
| --- | --- |

—

eliminarea navelor de pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii,

| — | integrarea listelor de nave de pescuit INN adoptate de organizații regionale de gestionare a pescuitului în lista de nave de pescuit INN a Uniunii, |
| --- | --- |

—

integrarea listelor de nave de pescuit INN adoptate de organizații regionale de gestionare a pescuitului în lista de nave de pescuit INN a Uniunii,

| — | identificarea țărilor terțe necooperante, |
| --- | --- |

—

identificarea țărilor terțe necooperante,

| — | includerea unor țări terțe identificate pe o listă a țărilor terțe necooperante, |
| --- | --- |

—

includerea unor țări terțe identificate pe o listă a țărilor terțe necooperante,

| — | eliminarea unor țări terțe de pe lista țărilor terțe necooperante, |
| --- | --- |

—

eliminarea unor țări terțe de pe lista țărilor terțe necooperante,

| — | adoptarea unor măsuri de urgență în favoarea unor țări terțe în condiții specifice, |
| --- | --- |

—

adoptarea unor măsuri de urgență în favoarea unor țări terțe în condiții specifice,

| — | stabilirea formatului pentru transmiterea de către statele membre a informațiilor referitoare la navele de pescuit reperate și |
| --- | --- |

—

stabilirea formatului pentru transmiterea de către statele membre a informațiilor referitoare la navele de pescuit reperate și

| — | stabilirea normelor privind asistența reciprocă. |
| --- | --- |

—

stabilirea normelor privind asistența reciprocă.

Atunci când este necesar controlul din partea statelor membre, aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (4).

| (6) | Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, articolul 52 trebuie să fie eliminat. Acest articol a fost deja utilizat pentru stabilirea cadrului juridic pentru certificatul de captură simplificat și pentru stabilirea acordurilor administrative cu țări terțe în temeiul articolului 12 alineatul (4) și al articolului 20 alineatul (4). Mai este necesar să se confere Comisiei competențele necesare pentru a adopta acte delegate pentru adaptarea regimului de certificare a capturilor pentru anumite produse pescărești obținute de nave de pescuit de mici dimensiuni, inclusiv posibilitatea de a folosi un certificat de captură simplificat, și competențe de executare pentru adoptarea de către Comisie, în acord cu statele de pavilion, a certificatelor de captură stabilite, validate și prezentate prin mijloace electronice sau bazate pe sisteme de trasabilitate electronice care asigură același nivel de control de către autorități. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, articolul 52 trebuie să fie eliminat. Acest articol a fost deja utilizat pentru stabilirea cadrului juridic pentru certificatul de captură simplificat și pentru stabilirea acordurilor administrative cu țări terțe în temeiul articolului 12 alineatul (4) și al articolului 20 alineatul (4). Mai este necesar să se confere Comisiei competențele necesare pentru a adopta acte delegate pentru adaptarea regimului de certificare a capturilor pentru anumite produse pescărești obținute de nave de pescuit de mici dimensiuni, inclusiv posibilitatea de a folosi un certificat de captură simplificat, și competențe de executare pentru adoptarea de către Comisie, în acord cu statele de pavilion, a certificatelor de captură stabilite, validate și prezentate prin mijloace electronice sau bazate pe sisteme de trasabilitate electronice care asigură același nivel de control de către autorități.

| (7) | În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar să se adapteze dispoziția privind măsurile temporare, care prevede transmiterea către Consiliu a anumitor măsuri ale Comisiei, în anumite condiții. |
| --- | --- |

(7)

În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar să se adapteze dispoziția privind măsurile temporare, care prevede transmiterea către Consiliu a anumitor măsuri ale Comisiei, în anumite condiții.

| (8) | Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului vizând stabilirea unei liste a țărilor terțe necooperante și eliminarea unor țări terțe de pe lista respectivă conferă competențe decizionale Consiliului. În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar ca dispozițiile respective să fie aliniate la noile proceduri aplicabile politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(8)

Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului vizând stabilirea unei liste a țărilor terțe necooperante și eliminarea unor țări terțe de pe lista respectivă conferă competențe decizionale Consiliului. În urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, este necesar ca dispozițiile respective să fie aliniate la noile proceduri aplicabile politicii comune în domeniul pescuitului.

| (9) | Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 ar trebui, prin urmare, să fie modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 ar trebui, prin urmare, să fie modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | se adaugă alineatul următor:
  „(1a)   Comisia poate stabili formularul pentru notificarea prealabilă menționată la alineatul (1) de mai sus prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

se adaugă alineatul următor:

„(1a)   Comisia poate stabili formularul pentru notificarea prealabilă menționată la alineatul (1) de mai sus prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de exceptare a anumitor categorii de nave de pescuit din țări terțe de la obligația prevăzută la alineatul (1) pentru o perioadă limitată și care se poate reînnoi sau poate prevedea o altă perioadă de notificare, luând în considerare, inter alia, tipul de produs pescăresc, distanța dintre zonele de pescuit, locurile de debarcare și porturile în care navele respective sunt înregistrate sau înmatriculate.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de exceptare a anumitor categorii de nave de pescuit din țări terțe de la obligația prevăzută la alineatul (1) pentru o perioadă limitată și care se poate reînnoi sau poate prevedea o altă perioadă de notificare, luând în considerare, inter alia, tipul de produs pescăresc, distanța dintre zonele de pescuit, locurile de debarcare și porturile în care navele respective sunt înregistrate sau înmatriculate.”

| 2. | La articolul 8, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Procedurile de declarare a debarcărilor și transbordărilor și formularele de declarație se stabilesc prin acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).” |
| --- | --- |

2.

La articolul 8, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Procedurile de declarare a debarcărilor și transbordărilor și formularele de declarație se stabilesc prin acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 3. | La articolul 9, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre efectuează anual inspecții în porturile lor desemnate pentru cel puțin 5 % din operațiunile de debarcare și de transbordare efectuate de nave de pescuit ale unor țări terțe, în conformitate cu criteriile de referință stabilite pe baza gestionării riscurilor, fără a aduce atingere pragurilor superioare adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de stabilire a criteriilor de referință respective.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 9, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre efectuează anual inspecții în porturile lor desemnate pentru cel puțin 5 % din operațiunile de debarcare și de transbordare efectuate de nave de pescuit ale unor țări terțe, în conformitate cu criteriile de referință stabilite pe baza gestionării riscurilor, fără a aduce atingere pragurilor superioare adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de stabilire a criteriilor de referință respective.”

| 4. | Articolul 12 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următorul alineat:
  „(4a)   Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, certificatele de captură stabilite în cadrul cooperării prevăzute la articolul 20 alineatul (4). Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 12 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următorul alineat:

„(4a)   Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, certificatele de captură stabilite în cadrul cooperării prevăzute la articolul 20 alineatul (4). Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”;

| (b) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Lista din anexa I conținând produsele excluse din domeniul de aplicare al certificatului de captură poate fi revizuită anual. În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de modificare a listei pe baza următoarelor elemente:






  (a) | inspecțiile navelor de pescuit din țările terțe în porturile statelor membre; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Lista din anexa I conținând produsele excluse din domeniul de aplicare al certificatului de captură poate fi revizuită anual. În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de modificare a listei pe baza următoarelor elemente:

(a)

inspecțiile navelor de pescuit din țările terțe în porturile statelor membre;

| (b) | implementarea regimului de certificare a capturii pentru importul și exportul produselor pescărești; |
| --- | --- |

(b)

implementarea regimului de certificare a capturii pentru importul și exportul produselor pescărești;

| (c) | implementarea sistemului de alertă al Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

implementarea sistemului de alertă al Uniunii;

| (d) | identificarea navelor de pescuit implicate în activități de pescuit INN; |
| --- | --- |

(d)

identificarea navelor de pescuit implicate în activități de pescuit INN;

| (e) | identificarea resortisanților care sprijină sau sunt angajați în activități de pescuit INN; |
| --- | --- |

(e)

identificarea resortisanților care sprijină sau sunt angajați în activități de pescuit INN;

| (f) | punerea în aplicare a dispozițiilor adoptate la nivelul anumitor organizații regionale de gestionare a pescuitului cu privire la reperările de nave de pescuit; |
| --- | --- |

(f)

punerea în aplicare a dispozițiilor adoptate la nivelul anumitor organizații regionale de gestionare a pescuitului cu privire la reperările de nave de pescuit;

| (g) | rapoartele de la statele membre.”; |
| --- | --- |

(g)

rapoartele de la statele membre.”;

| (c) | se adaugă următorul alineat:
  „(6)   În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de adaptare a regimului de certificare a capturilor pentru anumite produse pescărești obținute de nave de pescuit de mici dimensiuni, inclusiv, dacă este necesar, un model de certificat de captură simplificat.” |
| --- | --- |

(c)

se adaugă următorul alineat:

„(6)   În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de adaptare a regimului de certificare a capturilor pentru anumite produse pescărești obținute de nave de pescuit de mici dimensiuni, inclusiv, dacă este necesar, un model de certificat de captură simplificat.”

| 5. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Documentele de captură și orice alte documente conexe, validate în conformitate cu sistemele de documentare a capturilor adoptate de către o organizație regională de gestionare a pescuitului, care sunt recunoscute ca respectând cerințele stabilite prin prezentul regulament, sunt acceptate ca certificate de captură privind produsele pescărești din speciile la care se aplică asemenea sisteme de documentare a capturilor și se supun cerințelor de control și verificare care incumbă statului membru de import, în conformitate cu articolele 16 și 17, și dispozițiilor privind refuzul importului de la articolul 18. Lista acestor sisteme de documentare a capturilor se stabilește prin acte de punere în aplicare. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).” |
| --- | --- |

5.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Documentele de captură și orice alte documente conexe, validate în conformitate cu sistemele de documentare a capturilor adoptate de către o organizație regională de gestionare a pescuitului, care sunt recunoscute ca respectând cerințele stabilite prin prezentul regulament, sunt acceptate ca certificate de captură privind produsele pescărești din speciile la care se aplică asemenea sisteme de documentare a capturilor și se supun cerințelor de control și verificare care incumbă statului membru de import, în conformitate cu articolele 16 și 17, și dispozițiilor privind refuzul importului de la articolul 18. Lista acestor sisteme de documentare a capturilor se stabilește prin acte de punere în aplicare. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 6. | Articolul 16 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Certificatul de captură validat se prezintă de către importator autorităților competente ale statului membru în care se intenționează să se importe produsul într-un termen stabilit inițial la cel puțin trei zile lucrătoare înainte de timpul estimat de sosire la locul de intrare pe teritoriul Uniunii. Termenul de trei zile lucrătoare poate fi adaptat, prin acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 54a, în funcție de tipul de produs pescăresc, de distanța până la locul de intrare pe teritoriul Uniunii sau de mijlocul de transport utilizat. Aceste autorități competente, în baza gestionării riscurilor, controlează certificatul de captură având în vedere informațiile furnizate prin notificarea primită de la statul de pavilion în conformitate cu articolele 20 și 22.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 16 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Certificatul de captură validat se prezintă de către importator autorităților competente ale statului membru în care se intenționează să se importe produsul într-un termen stabilit inițial la cel puțin trei zile lucrătoare înainte de timpul estimat de sosire la locul de intrare pe teritoriul Uniunii. Termenul de trei zile lucrătoare poate fi adaptat, prin acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 54a, în funcție de tipul de produs pescăresc, de distanța până la locul de intrare pe teritoriul Uniunii sau de mijlocul de transport utilizat. Aceste autorități competente, în baza gestionării riscurilor, controlează certificatul de captură având în vedere informațiile furnizate prin notificarea primită de la statul de pavilion în conformitate cu articolele 20 și 22.”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Criteriile pentru acordarea de către autoritățile competente ale unui stat membru a statutului de operator economic autorizat unui importator includ următoarele:






  (a) | stabilirea importatorului pe teritoriul statului membru respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Criteriile pentru acordarea de către autoritățile competente ale unui stat membru a statutului de operator economic autorizat unui importator includ următoarele:

(a)

stabilirea importatorului pe teritoriul statului membru respectiv;

| (b) | un număr și un volum suficient de operații de import care să justifice punerea în aplicare a procedurii menționate la alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

un număr și un volum suficient de operații de import care să justifice punerea în aplicare a procedurii menționate la alineatul (2);

| (c) | antecedente corespunzătoare în ceea ce privește respectarea măsurilor de conservare și de gestionare; |
| --- | --- |

(c)

antecedente corespunzătoare în ceea ce privește respectarea măsurilor de conservare și de gestionare;

| (d) | un sistem satisfăcător de gestionare a documentelor comerciale și, după caz, de transport și de prelucrare, care să permită controale și verificări corespunzătoare în sensul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(d)

un sistem satisfăcător de gestionare a documentelor comerciale și, după caz, de transport și de prelucrare, care să permită controale și verificări corespunzătoare în sensul prezentului regulament;

| (e) | existența unor facilități în ceea ce privește efectuarea acestor controale și verificări; |
| --- | --- |

(e)

existența unor facilități în ceea ce privește efectuarea acestor controale și verificări;

| (f) | după caz, standarde practice de competență sau calificări profesionale în legătură directă cu activitatea desfășurată; precum și |
| --- | --- |

(f)

după caz, standarde practice de competență sau calificări profesionale în legătură directă cu activitatea desfășurată; precum și

| (g) | după caz, dovada solvabilității financiare. |
| --- | --- |

(g)

după caz, dovada solvabilității financiare.

Statele membre comunică Comisiei numele și adresa operatorilor economici autorizați cât de repede posibil după acordarea acestui statut. Comisia pune la dispoziția statelor membre aceste informații, prin mijloace electronice.”;

| (c) | se adaugă următoarele alineate:
  „(4)   Pe baza criteriilor de la alineatul (3), în conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate prin care se stabilesc:






  (a) | norme privind suspendarea ori revocarea statutului de operator economic autorizat, |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următoarele alineate:

„(4)   Pe baza criteriilor de la alineatul (3), în conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate prin care se stabilesc:

(a)

norme privind suspendarea ori revocarea statutului de operator economic autorizat,

| (b) | norme privind condițiile de valabilitate a certificatelor operatorilor economici autorizați, |
| --- | --- |

(b)

norme privind condițiile de valabilitate a certificatelor operatorilor economici autorizați,

| (c) | norme privind eliberarea, modificarea sau retragerea certificatelor operatorilor economici aprobați. |
| --- | --- |

(c)

norme privind eliberarea, modificarea sau retragerea certificatelor operatorilor economici aprobați.

(5)   Comisia adoptă acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2) în ceea ce privește:

| (a) | procedurile și formularele privind solicitarea și eliberarea certificatelor operatorilor economici autorizați, |
| --- | --- |

(a)

procedurile și formularele privind solicitarea și eliberarea certificatelor operatorilor economici autorizați,

| (b) | normele privind modalitatea de efectuare a verificării operatorilor economici autorizați, |
| --- | --- |

(b)

normele privind modalitatea de efectuare a verificării operatorilor economici autorizați,

| (c) | normele privind schimbul de informații între operatorul economic autorizat și autoritățile din statele membre, între statele membre și între statele membre și Comisie.” |
| --- | --- |

(c)

normele privind schimbul de informații între operatorul economic autorizat și autoritățile din statele membre, între statele membre și între statele membre și Comisie.”

| 7. | La articolul 17, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Verificările se concentrează asupra riscurilor identificate pe baza criteriilor elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii în cadrul gestionării riscurilor. Statele membre notifică Comisiei criteriile lor naționale în termen de 30 de zile lucrătoare după 29 octombrie 2008 și actualizează aceste informații. În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de stabilire a criteriilor Uniunii în baza cărora să se poată efectua în timp util analize de risc și evaluări globale ale informațiilor relevante privind controlul.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 17, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Verificările se concentrează asupra riscurilor identificate pe baza criteriilor elaborate la nivel național sau la nivelul Uniunii în cadrul gestionării riscurilor. Statele membre notifică Comisiei criteriile lor naționale în termen de 30 de zile lucrătoare după 29 octombrie 2008 și actualizează aceste informații. În conformitate cu articolul 54a, Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate de stabilire a criteriilor Uniunii în baza cărora să se poată efectua în timp util analize de risc și evaluări globale ale informațiilor relevante privind controlul.”

| 8. | La articolul 27, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia stabilește o listă de nave de pescuit INN a Uniunii prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2). Lista include navele de pescuit despre care, în urma măsurilor adoptate în temeiul articolelor 25 și 26 și pe baza criteriilor cuprinse în dispozițiile respective, s-au obținut, în conformitate cu prezentul regulament, informații în baza cărora se stabilește că navele în cauză sunt implicate în activități de pescuit INN și că statele lor de pavilion nu s-au conformat cererilor oficiale menționate la articolul 26 alineatul (2) literele (b) și (c) și la articolul 26 alineatul (3) literele (b) și (c) ca răspuns la activitățile de pescuit INN respective.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 27, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia stabilește o listă de nave de pescuit INN a Uniunii prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2). Lista include navele de pescuit despre care, în urma măsurilor adoptate în temeiul articolelor 25 și 26 și pe baza criteriilor cuprinse în dispozițiile respective, s-au obținut, în conformitate cu prezentul regulament, informații în baza cărora se stabilește că navele în cauză sunt implicate în activități de pescuit INN și că statele lor de pavilion nu s-au conformat cererilor oficiale menționate la articolul 26 alineatul (2) literele (b) și (c) și la articolul 26 alineatul (3) literele (b) și (c) ca răspuns la activitățile de pescuit INN respective.”

| 9. | La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia elimină o navă de pescuit de pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2), dacă statul de pavilion al navei de pescuit demonstrează că:






  (a) | nava nu s-a implicat în niciuna dintre activitățile de pescuit INN din cauza cărora a fost inclusă în listă; sau |
| --- | --- | --- |

9.

La articolul 28, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia elimină o navă de pescuit de pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2), dacă statul de pavilion al navei de pescuit demonstrează că:

(a)

nava nu s-a implicat în niciuna dintre activitățile de pescuit INN din cauza cărora a fost inclusă în listă; sau

| (b) | s-au aplicat sancțiuni proporționale, disuasive și eficace ca răspuns la activitățile de pescuit INN respective, în special pentru navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.” |
| --- | --- |

(b)

s-au aplicat sancțiuni proporționale, disuasive și eficace ca răspuns la activitățile de pescuit INN respective, în special pentru navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.”

| 10. | La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Pe lângă navele de pescuit menționate la articolul 27, se includ pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, prin acte de punere în aplicare, navele de pescuit incluse pe listele de nave de pescuit INN adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2). Eliminarea acestor nave de pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii depinde de deciziile luate în acest sens de către organizația regională de gestionare a pescuitului competentă.” |
| --- | --- |

10.

La articolul 30, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Pe lângă navele de pescuit menționate la articolul 27, se includ pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, prin acte de punere în aplicare, navele de pescuit incluse pe listele de nave de pescuit INN adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2). Eliminarea acestor nave de pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii depinde de deciziile luate în acest sens de către organizația regională de gestionare a pescuitului competentă.”

| 11. | La articolul 31, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia, prin acte de punere în aplicare, identifică țările terțe pe care aceasta le consideră ca țări necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, pe baza criteriilor menționate în prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).” |
| --- | --- |

11.

La articolul 31, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia, prin acte de punere în aplicare, identifică țările terțe pe care aceasta le consideră ca țări necooperante în ceea ce privește combaterea activităților de pescuit INN, pe baza criteriilor menționate în prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 12. | La articolul 33, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia, prin acte de punere în aplicare, include țările terțe identificate în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) pe o listă a țărilor terțe necooperante. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).” |
| --- | --- |

12.

La articolul 33, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia, prin acte de punere în aplicare, include țările terțe identificate în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) pe o listă a țărilor terțe necooperante. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 13. | La articolul 34, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia, prin acte de punere în aplicare, elimină o țară terță de pe lista de țări terțe necooperante dacă țara terță în cauză demonstrează că situația care a justificat includerea sa pe listă a fost remediată. De asemenea, decizia de eliminare ia în considerare dacă țările terțe în cauză identificate au adoptat măsuri concrete care permit să se obțină o îmbunătățire durabilă a situației. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).” |
| --- | --- |

13.

La articolul 34, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia, prin acte de punere în aplicare, elimină o țară terță de pe lista de țări terțe necooperante dacă țara terță în cauză demonstrează că situația care a justificat includerea sa pe listă a fost remediată. De asemenea, decizia de eliminare ia în considerare dacă țările terțe în cauză identificate au adoptat măsuri concrete care permit să se obțină o îmbunătățire durabilă a situației. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 14. | Articolul 36 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 36
  Măsuri temporare
  (1)   Dacă există dovezi că măsurile adoptate de o țară terță subminează măsurile de conservare și gestionare adoptate de o organizație regională de gestionare a pescuitului, Comisia poate, prin acte de punere în aplicare și în conformitate cu obligațiile sale internaționale, să stabilească măsuri temporare, cu o durată maximă de șase luni, pentru a atenua efectele măsurilor respective adoptate de țara terță. Comisia poate adopta o nouă decizie de prelungire a măsurilor temporare cu cel mult șase luni.
  (2)   Măsurile temporare menționate la alineatul (1) pot să prevadă că:






  (a) | navele de pescuit autorizate să pescuiască și care arborează pavilionul țării terțe în cauză nu primesc acces în porturile statelor membre, cu excepția cazurilor de forță majoră sau de pericol în sensul articolului 4 alineatul (2) pentru servicii strict necesare în vederea remedierii acestor situații; |
| --- | --- | --- |

14.

Articolul 36 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 36

Măsuri temporare

(1)   Dacă există dovezi că măsurile adoptate de o țară terță subminează măsurile de conservare și gestionare adoptate de o organizație regională de gestionare a pescuitului, Comisia poate, prin acte de punere în aplicare și în conformitate cu obligațiile sale internaționale, să stabilească măsuri temporare, cu o durată maximă de șase luni, pentru a atenua efectele măsurilor respective adoptate de țara terță. Comisia poate adopta o nouă decizie de prelungire a măsurilor temporare cu cel mult șase luni.

(2)   Măsurile temporare menționate la alineatul (1) pot să prevadă că:

(a)

navele de pescuit autorizate să pescuiască și care arborează pavilionul țării terțe în cauză nu primesc acces în porturile statelor membre, cu excepția cazurilor de forță majoră sau de pericol în sensul articolului 4 alineatul (2) pentru servicii strict necesare în vederea remedierii acestor situații;

| (b) | navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru nu sunt autorizate să participe la operațiuni comune de pescuit cu navele care arborează pavilionul țării terțe în cauză; |
| --- | --- |

(b)

navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru nu sunt autorizate să participe la operațiuni comune de pescuit cu navele care arborează pavilionul țării terțe în cauză;

| (c) | navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru nu sunt autorizate să pescuiască în apele maritime aflate sub jurisdicția țării terțe în cauză, fără a aduce atingere dispozițiilor stabilite în acordurile bilaterale de pescuit; |
| --- | --- |

(c)

navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru nu sunt autorizate să pescuiască în apele maritime aflate sub jurisdicția țării terțe în cauză, fără a aduce atingere dispozițiilor stabilite în acordurile bilaterale de pescuit;

| (d) | nu se autorizează furnizarea de pește viu pentru fermele piscicole din apele maritime aflate sub jurisdicția țării terțe în cauză; |
| --- | --- |

(d)

nu se autorizează furnizarea de pește viu pentru fermele piscicole din apele maritime aflate sub jurisdicția țării terțe în cauză;

| (e) | peștele viu capturat de navele de pescuit care arborează pavilionul țării terțe în cauză nu este acceptat pentru uzul fermelor piscicole din apele maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru. |
| --- | --- |

(e)

peștele viu capturat de navele de pescuit care arborează pavilionul țării terțe în cauză nu este acceptat pentru uzul fermelor piscicole din apele maritime aflate sub jurisdicția unui stat membru.

(3)   Măsurile temporare produc efecte imediate. Măsurile temporare sunt comunicate statelor membre și țării terțe în cauză și sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.”

| 15. | La articolul 49, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre care obțin informații documentate corespunzător cu privire la navele de pescuit reperate transmit fără întârziere aceste informații Comisiei sau organismului desemnat de aceasta, în formatul stabilit prin acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).” |
| --- | --- |

15.

La articolul 49, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre care obțin informații documentate corespunzător cu privire la navele de pescuit reperate transmit fără întârziere aceste informații Comisiei sau organismului desemnat de aceasta, în formatul stabilit prin acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 16. | La articolul 51, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisiei i se conferă competența de a adopta, prin acte de punere în aplicare, norme privind asistența reciprocă în ceea ce privește:






  (a) | cooperarea administrativă între statele membre, țările terțe, Comisie și organismul desemnat de aceasta, în special în ceea ce privește protejarea datelor cu caracter personal și utilizarea informațiilor și protejarea secretului profesional și comercial, |
| --- | --- | --- |

16.

La articolul 51, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisiei i se conferă competența de a adopta, prin acte de punere în aplicare, norme privind asistența reciprocă în ceea ce privește:

(a)

cooperarea administrativă între statele membre, țările terțe, Comisie și organismul desemnat de aceasta, în special în ceea ce privește protejarea datelor cu caracter personal și utilizarea informațiilor și protejarea secretului profesional și comercial,

| (b) | costurile aferente efectuării unei cereri de asistență, |
| --- | --- |

(b)

costurile aferente efectuării unei cereri de asistență,

| (c) | desemnarea autorității unice a statelor membre, |
| --- | --- |

(c)

desemnarea autorității unice a statelor membre,

| (d) | comunicarea măsurilor de urmărire luate de autoritățile naționale în urma schimbului de informații, |
| --- | --- |

(d)

comunicarea măsurilor de urmărire luate de autoritățile naționale în urma schimbului de informații,

| (e) | cererea de asistență, inclusiv cereri de informații, de luare a unor măsuri și cereri de notificări administrative, precum și stabilirea de termene pentru tratarea cererilor respective, |
| --- | --- |

(e)

cererea de asistență, inclusiv cereri de informații, de luare a unor măsuri și cereri de notificări administrative, precum și stabilirea de termene pentru tratarea cererilor respective,

| (f) | comunicarea de informații fără o cerere prealabilă și |
| --- | --- |

(f)

comunicarea de informații fără o cerere prealabilă și

| (g) | relațiile statelor membre cu Comisia și cu țările terțe. |
| --- | --- |

(g)

relațiile statelor membre cu Comisia și cu țările terțe.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 54 alineatul (2).”

| 17. | Articolul 52 se elimină. |
| --- | --- |

17.

Articolul 52 se elimină.

| 18. | Articolul 54 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 54
  Procedura comitetului
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Comitetul reprezintă un comitet în sensul definiției din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.” |
| --- | --- |

18.

Articolul 54 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 54

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Comitetul reprezintă un comitet în sensul definiției din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.”

| 19. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 54a
  Exercitarea delegării
  (1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.
  (2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1), articolul 12 alineatele (5) și (6), articolul 16 alineatele (1) și (4) și articolul 17 alineatul (3) se
  conferă Comisiei pe
  o perioadă de
  trei ani de la ...

   (5)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 2]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1), articolul 12 alineatele (5) și (6), articolul 16 alineatele (1) și (4) și articolul 17 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1), articolul 12 alineatele (5) și (6), articolul 16 alineatele (1) și (4) și articolul 17 alineatul (3) intră în vigoare doar dacă Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Termenul în cauză se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

  (5)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  " |
| --- | --- |

19.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 54a

Exercitarea delegării

(1)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.

(2)   
  Competența de a adopta acte delegate
  menționată la articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1), articolul 12 alineatele (5) și (6), articolul 16 alineatele (1) și (4) și articolul 17 alineatul (3) se
  conferă Comisiei pe
  o perioadă de
  trei ani de la ...

   (5)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de trei ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 2]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1), articolul 12 alineatele (5) și (6), articolul 16 alineatele (1) și (4) și articolul 17 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 6 alineatul (3), articolul 9 alineatul (1), articolul 12 alineatele (5) și (6), articolul 16 alineatele (1) și (4) și articolul 17 alineatul (3) intră în vigoare doar dacă Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Termenul în cauză se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(5)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 351, 15.11.2012, p. 90.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 12 iunie 2013.

2

(3)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

3

(4)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

4

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/208 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/208

---

P7_TA(2013)0254

Stabilirea unor standarde pentru primirea solicitanţilor de protecție internațională (reformare) ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (reformare) (14654/2/2012 – C7-0165/2013 – 2008/0244(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 065/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14654/2/2012 – C7–0165/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14654/2/2012 – C7–0165/2013),

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2009 (1) și 26 octombrie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2009 (1) și 26 octombrie 2011 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2009 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2009 (3),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (4) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0815), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (4) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0815),

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2011)0320), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2011)0320),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0214/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0214/2013),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 317, 23.12.2009, p. 110.

(2)  JO C 24, 28.1.2012, p. 80.

(3)  JO C 79, 27.3.2010, p. 58.

(4)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 348.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/209 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/209

---

P7_TA(2013)0255

Cererea de azil prezentată într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare) (15605/3/2012 – C7-0164/2013 – 2008/0243(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 065/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (15605/3/2012 – C7-0164/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (15605/3/2012 – C7-0164/2013),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2009 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2009 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0820), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0820),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0216/2013),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, împreună cu declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei;

| 6. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 317, 23.12.2009, p. 115.

(2)  JO C 79, 27.3.2010, p. 58.

(3)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 370.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei

Consiliul și Parlamentul European invită Comisia să analizeze, fără a se aduce atingere dreptului său de inițiativă, posibilitatea unei revizuiri a articolului 8 alineatul (4) din Regulamentul Dublin reformat de îndată ce Curtea de Justiție va pronunța o hotărâre în cauza C-648/11 MA și alții/Secretary of State for the Home Department și cel mai târziu până la termenul prevăzut la articolul 46 din Regulamentul Dublin. Atât Parlamentul European, cât și Consiliul își vor exercita în acel moment competențele legislative, ținând seama de interesul superior al copilului.

În virtutea spiritului de compromis și pentru a asigura adoptarea imediată a propunerii, Comisia acceptă să analizeze această solicitare, pe care o înțelege ca fiind limitată la prezentele circumstanțe specifice, fără a crea un precedent.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/210 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/210

---

P7_TA(2013)0256

Acordarea și retragerea protecției internaționale ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (reformare) (08260/2/2013 – C7-0163/2013 – 2009/0165(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 065/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08260/2/2013 – C7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (08260/2/2013 – C7-0163/2013),

| — | având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 28 aprilie 2010 (1) și 26 octombrie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European din 28 aprilie 2010 (1) și 26 octombrie 2011 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0554), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0554),

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2011)0319), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2011)0319),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0217/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0217/2013),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 18, 19.1.2011, p. 80.

(2)  JO C 24, 28.1.2012, p. 79.

(3)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 184.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/212

---

P7_TA(2013)0257

Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/42)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, în cadrul căruia a fost adoptată strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Uniunea și statele membre și-au stabilit obiectivul de a reduce până în 2020 cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, în cadrul căruia a fost adoptată strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Uniunea și statele membre și-au stabilit obiectivul de a reduce până în 2020 cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială.

| (1) | În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, în cadrul căruia a fost adoptată strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii
  („Strategia Europa 2020”)
  , Uniunea și statele membre și-au stabilit obiectivul de a reduce cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială până în 2020.
  Cu toate acestea, în 2010, aproape un sfert dintre europeni (119,6 milioane) erau amenințați de sărăcie sau de excluziune socială, aproape patru milioane de persoane mai mult decât în anul precedent. Totuși, sărăcia și excluziunea socială nu sunt uniforme în întreaga Uniune, iar gravitatea situației variază de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, în cadrul căruia a fost adoptată strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii
  („Strategia Europa 2020”)
  , Uniunea și statele membre și-au stabilit obiectivul de a reduce cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială până în 2020.
  Cu toate acestea, în 2010, aproape un sfert dintre europeni (119,6 milioane) erau amenințați de sărăcie sau de excluziune socială, aproape patru milioane de persoane mai mult decât în anul precedent. Totuși, sărăcia și excluziunea socială nu sunt uniforme în întreaga Uniune, iar gravitatea situației variază de la un stat membru la altul.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Numărul de persoane din Uniune afectate de deprivare materială sau chiar de deprivare materială severă este în creștere, iar
  persoanele
  respective suferă de o excluziune prea mare ca să beneficieze de măsurile de activare din Regulamentul (UE) nr. [...RDC] și, în special, din Regulamentul (UE) nr. [...FSE] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Numărul de persoane din Uniune afectate de deprivare materială sau chiar de deprivare materială severă este în creștere, iar
  persoanele
  respective suferă de o excluziune prea mare ca să beneficieze de măsurile de activare din Regulamentul (UE) nr. [...RDC] și, în special, din Regulamentul (UE) nr. [...FSE]

| (2) | Numărul de persoane din Uniune afectate de deprivare materială, sau chiar de deprivare materială severă este în creștere, iar
  în 2012 aproape 8 % din cetățenii Uniunii trăiau în condiții de deprivare materială gravă. Persoanele
  respective suferă de o excluziune prea mare ca să beneficieze de măsurile de activare din Regulamentul (UE) nr. [...RDC] și, în special, din Regulamentul (UE) nr. [...FSE]. |
| --- | --- |

(2)

Numărul de persoane din Uniune afectate de deprivare materială, sau chiar de deprivare materială severă este în creștere, iar
  în 2012 aproape 8 % din cetățenii Uniunii trăiau în condiții de deprivare materială gravă. Persoanele
  respective suferă de o excluziune prea mare ca să beneficieze de măsurile de activare din Regulamentul (UE) nr. [...RDC] și, în special, din Regulamentul (UE) nr. [...FSE].

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Femeile și copiii sunt supra-reprezentați în rândul persoanelor deprivate, amenințate de sărăcie sau de excluziune socială, în timp ce femeile sunt adesea responsabile pentru securitatea alimentară și pentru subzistența familiilor. Statele membre și Comisia ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări și ar trebui să asigure egalitatea dintre bărbați și femei și integrarea coerentă a perspectivei de gen în toate etapele de pregătire, de programare, de gestionare și de punere în aplicare, de monitorizare și de evaluare a fondului, precum și în campaniile de informare și de sensibilizare și în schimburile de bune practici; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Femeile și copiii sunt supra-reprezentați în rândul persoanelor deprivate, amenințate de sărăcie sau de excluziune socială, în timp ce femeile sunt adesea responsabile pentru securitatea alimentară și pentru subzistența familiilor. Statele membre și Comisia ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări și ar trebui să asigure egalitatea dintre bărbați și femei și integrarea coerentă a perspectivei de gen în toate etapele de pregătire, de programare, de gestionare și de punere în aplicare, de monitorizare și de evaluare a fondului, precum și în campaniile de informare și de sensibilizare și în schimburile de bune practici;

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană subliniază faptul că Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană subliniază faptul că Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2c) | Articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană subliniază faptul că Uniunea recunoaște drepturile, libertățile și principiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2c)

Articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană subliniază faptul că Uniunea recunoaște drepturile, libertățile și principiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 2 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2d) | Pentru a preveni marginalizarea grupurilor vulnerabile și cu venituri reduse și pentru a evita creșterea riscului de sărăcie și de excluziune socială, este necesar să se adopte strategii de promovare a incluziunii active. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2d)

Pentru a preveni marginalizarea grupurilor vulnerabile și cu venituri reduse și pentru a evita creșterea riscului de sărăcie și de excluziune socială, este necesar să se adopte strategii de promovare a incluziunii active.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) ar trebui să întărească coeziunea socială prin contribuirea la reducerea sărăciei în Uniune, prin sprijinirea sistemelor naționale care oferă asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane pentru a reduce deprivarea alimentară
  , lipsa de adăpost
  și deprivarea materială
  a copiilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) ar trebui să întărească coeziunea socială prin contribuirea la reducerea sărăciei în Uniune, prin sprijinirea sistemelor naționale care oferă asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane pentru a reduce deprivarea alimentară
  , lipsa de adăpost
  și deprivarea materială
  a copiilor
  .

| (4) | Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) ar trebui să întărească coeziunea socială prin contribuirea la reducerea sărăciei în Uniune, prin sprijinirea sistemelor naționale care oferă asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane pentru a reduce deprivarea alimentară și deprivarea materială
  gravă
  . |
| --- | --- |

(4)

Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) ar trebui să întărească coeziunea socială prin contribuirea la reducerea sărăciei în Uniune, prin sprijinirea sistemelor naționale care oferă asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane pentru a reduce deprivarea alimentară și deprivarea materială
  gravă
  .

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Definiția ETHOS (clasificare europeană a lipsei de adăpost) poate servi drept posibil punct de plecare pentru alocarea fondului diferitelor categorii de persoane confruntate cu privațiuni grave. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Definiția ETHOS (clasificare europeană a lipsei de adăpost) poate servi drept posibil punct de plecare pentru alocarea fondului diferitelor categorii de persoane confruntate cu privațiuni grave.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Fondul nu ar trebui să înlocuiască politicile publice inițiate de guvernele statelor membre cu scopul de a limita nevoia de ajutoare alimentare de urgență și de a elabora obiective și politici sustenabile pentru eradicarea totală a foametei, a sărăciei și a excluziunii sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Fondul nu ar trebui să înlocuiască politicile publice inițiate de guvernele statelor membre cu scopul de a limita nevoia de ajutoare alimentare de urgență și de a elabora obiective și politici sustenabile pentru eradicarea totală a foametei, a sărăciei și a excluziunii sociale.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4c) | Având în vedere numărul tot mai mare de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială și faptul că acesta va continua să crească în următorii ani, este necesară suplimentarea resurselor prevăzute pentru finanțarea fondului în cadrul financiar multianual. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4c)

Având în vedere numărul tot mai mare de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială și faptul că acesta va continua să crească în următorii ani, este necesară suplimentarea resurselor prevăzute pentru finanțarea fondului în cadrul financiar multianual.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 4 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4d) | Fondul ar trebui, de asemenea, să sprijine eforturile statelor membre menite să reducă deprivarea materială gravă a persoanelor fără adăpost. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4d)

Fondul ar trebui, de asemenea, să sprijine eforturile statelor membre menite să reducă deprivarea materială gravă a persoanelor fără adăpost.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Respectivele dispoziții garantează, de asemenea, că operațiunile sprijinite sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislațiile naționale aplicabile, în special în ceea ce privește siguranța
  bunurilor care sunt distribuite
  celor mai defavorizate persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Respectivele dispoziții garantează, de asemenea, că operațiunile sprijinite sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislațiile naționale aplicabile, în special în ceea ce privește siguranța
  bunurilor care sunt distribuite
  celor mai defavorizate persoane.

| (6) | Respectivele dispoziții garantează, de asemenea, că operațiunile sprijinite sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislațiile naționale aplicabile, în special în ceea ce privește siguranța
  ajutoarelor alimentare și asistenței materiale de bază acordate
  celor mai defavorizate persoane. |
| --- | --- |

(6)

Respectivele dispoziții garantează, de asemenea, că operațiunile sprijinite sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislațiile naționale aplicabile, în special în ceea ce privește siguranța
  ajutoarelor alimentare și asistenței materiale de bază acordate
  celor mai defavorizate persoane.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Programul operațional din fiecare stat membru ar trebui să identifice și să justifice formele de privațiuni materiale care urmează a fi abordate și să descrie obiectivele și caracteristicile asistenței acordate celor mai defavorizate persoane care va fi oferită prin intermediul sistemelor naționale de asistență. El ar trebui să includă, de asemenea, elementele necesare pentru a asigura implementarea efectivă și eficientă a
  programului operațional
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Programul operațional din fiecare stat membru ar trebui să identifice și să justifice formele de privațiuni materiale care urmează a fi abordate și să descrie obiectivele și caracteristicile asistenței acordate celor mai defavorizate persoane care va fi oferită prin intermediul sistemelor naționale de asistență. El ar trebui să includă, de asemenea, elementele necesare pentru a asigura implementarea efectivă și eficientă a
  programului operațional
  .

| (8) | Programul operațional din fiecare stat membru ar trebui să identifice și să justifice formele de privațiuni
  alimentare și
  materiale care urmează a fi abordate și
  ar trebui
  să descrie obiectivele și caracteristicile asistenței acordate celor mai defavorizate persoane care va fi oferită prin intermediul sistemelor naționale de asistență. El ar trebui să includă, de asemenea, elementele necesare pentru a asigura implementarea efectivă și eficientă a
  programelor operaționale
  . |
| --- | --- |

(8)

Programul operațional din fiecare stat membru ar trebui să identifice și să justifice formele de privațiuni
  alimentare și
  materiale care urmează a fi abordate și
  ar trebui
  să descrie obiectivele și caracteristicile asistenței acordate celor mai defavorizate persoane care va fi oferită prin intermediul sistemelor naționale de asistență. El ar trebui să includă, de asemenea, elementele necesare pentru a asigura implementarea efectivă și eficientă a
  programelor operaționale
  .

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Privațiunile alimentare grave din cadrul Uniunii coincid cu o risipă semnificativă de alimente. Programul operațional din fiecare stat membru ar trebui să includă o referire la modul în care va încerca să utilizeze, în mod coordonat, sinergiile dintre politicile de reducere a risipei de alimente și combaterea privațiunii alimentare. Programul operațional al fiecărui stat membru ar trebui să includă, de asemenea, o referire la modul în care va încerca să abordeze obstacolele administrative care împiedică organizațiile comerciale și necomerciale care doresc să doneze produsele alimentare excedentare unor organizații fără scop lucrativ active în combaterea privațiunii alimentare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Privațiunile alimentare grave din cadrul Uniunii coincid cu o risipă semnificativă de alimente. Programul operațional din fiecare stat membru ar trebui să includă o referire la modul în care va încerca să utilizeze, în mod coordonat, sinergiile dintre politicile de reducere a risipei de alimente și combaterea privațiunii alimentare. Programul operațional al fiecărui stat membru ar trebui să includă, de asemenea, o referire la modul în care va încerca să abordeze obstacolele administrative care împiedică organizațiile comerciale și necomerciale care doresc să doneze produsele alimentare excedentare unor organizații fără scop lucrativ active în combaterea privațiunii alimentare.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | În scopul obținerii unei implementări efective și eficiente a măsurilor finanțate de fond, ar trebui să se încurajeze cooperarea între autoritățile regionale și locale și organismele care reprezintă societatea civilă. Prin urmare, statele membre ar trebui să încurajeze participarea tuturor celor implicați în elaborarea și implementarea măsurilor finanțate de fond. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

În scopul obținerii unei implementări efective și eficiente a măsurilor finanțate de fond, ar trebui să se încurajeze cooperarea între autoritățile regionale și locale și organismele care reprezintă societatea civilă. Prin urmare, statele membre ar trebui să încurajeze participarea tuturor celor implicați în elaborarea și implementarea măsurilor finanțate de fond.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În scopul de a maximiza eficiența fondului, în special în ceea ce privește
  circumstanțele
  naționale, este adecvat să se stabilească o procedură în vederea
  unei posibile
  modificări a programului operațional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În scopul de a maximiza eficiența fondului, în special în ceea ce privește
  circumstanțele
  naționale, este adecvat să se stabilească o procedură în vederea
  unei posibile
  modificări a programului operațional.

| (9) | În scopul de a maximiza eficiența fondului
  și de a asigura o sinergie maximă cu măsurile FSE
  , în special în ceea ce privește
  potențialele modificări ale circumstanțelor
  naționale, este adecvat să se stabilească o procedură în vederea
  posibilei
  modificări a programului operațional. |
| --- | --- |

(9)

În scopul de a maximiza eficiența fondului
  și de a asigura o sinergie maximă cu măsurile FSE
  , în special în ceea ce privește
  potențialele modificări ale circumstanțelor
  naționale, este adecvat să se stabilească o procedură în vederea
  posibilei
  modificări a programului operațional.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Pentru a răspunde într-un mod cât mai eficace și mai adecvat diferitelor nevoi ale celor mai defavorizate persoane și pentru a îmbunătăți asistența oferită acestora, principiul parteneriatului ar trebui să se aplice în toate etapele implementării fondului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Pentru a răspunde într-un mod cât mai eficace și mai adecvat diferitelor nevoi ale celor mai defavorizate persoane și pentru a îmbunătăți asistența oferită acestora, principiul parteneriatului ar trebui să se aplice în toate etapele implementării fondului.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Schimburile de experiență și de cele bune practici au o importantă valoare adăugată, iar Comisia ar trebui să faciliteze difuzarea lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Schimburile de experiență și de cele bune practici au o importantă valoare adăugată, iar Comisia ar trebui să faciliteze difuzarea lor.

| (10) | Schimburile de experiență și de cele bune practici au o importantă valoare adăugată
  deoarece facilitează învățarea reciprocă
  , iar Comisia ar trebui să faciliteze
  și să promoveze
  difuzarea lor
  , încercând să găsească, în același timp, sinergii cu schimburile de bune practici în contextul fondurilor conexe, îndeosebi al FSE
  . |
| --- | --- |

(10)

Schimburile de experiență și de cele bune practici au o importantă valoare adăugată
  deoarece facilitează învățarea reciprocă
  , iar Comisia ar trebui să faciliteze
  și să promoveze
  difuzarea lor
  , încercând să găsească, în același timp, sinergii cu schimburile de bune practici în contextul fondurilor conexe, îndeosebi al FSE
  .

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Pentru a monitoriza progresele înregistrate în implementarea programelor operaționale, statele membre ar trebui să întocmească și să prezinte Comisiei rapoarte anuale și un raport final de implementare, asigurând astfel disponibilitatea unor informații esențiale și actualizate. Pentru aceleași scopuri, Comisia și fiecare stat membru ar trebui să se întâlnească în fiecare an în cadrul unor reuniuni bilaterale de reexaminare, cu excepția cazului în care se convine altfel. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru a monitoriza progresele înregistrate în implementarea programelor operaționale, statele membre ar trebui să întocmească și să prezinte Comisiei rapoarte anuale și un raport final de implementare, asigurând astfel disponibilitatea unor informații esențiale și actualizate. Pentru aceleași scopuri, Comisia și fiecare stat membru ar trebui să se întâlnească în fiecare an în cadrul unor reuniuni bilaterale de reexaminare, cu excepția cazului în care se convine altfel.

| (11) | Pentru a monitoriza progresele înregistrate în implementarea programelor operaționale, statele membre
  , în colaborare cu organizațiile civile implicate,
  ar trebui să întocmească și să prezinte Comisiei rapoarte anuale și un raport final de implementare, asigurând astfel disponibilitatea unor informații esențiale și actualizate. Pentru aceleași scopuri, Comisia și fiecare stat membru ar trebui să se întâlnească în fiecare an în cadrul unor reuniuni bilaterale de reexaminare, cu excepția cazului în care se convine altfel. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a monitoriza progresele înregistrate în implementarea programelor operaționale, statele membre
  , în colaborare cu organizațiile civile implicate,
  ar trebui să întocmească și să prezinte Comisiei rapoarte anuale și un raport final de implementare, asigurând astfel disponibilitatea unor informații esențiale și actualizate. Pentru aceleași scopuri, Comisia și fiecare stat membru ar trebui să se întâlnească în fiecare an în cadrul unor reuniuni bilaterale de reexaminare, cu excepția cazului în care se convine altfel.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a îmbunătăți concepția și calitatea fiecărui program operațional și pentru a evalua eficacitatea și eficiența fondului, ar trebui realizate evaluări ex ante și ex post. Respectivele evaluări ar trebui să fie completate de anchete privind cele mai defavorizate persoane care au beneficiat de programul operațional și, dacă este necesar, de evaluări în cursul perioadei de programare. În acest sens, ar trebui precizate responsabilitățile statelor membre și ale Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a îmbunătăți concepția și calitatea fiecărui program operațional și pentru a evalua eficacitatea și eficiența fondului, ar trebui realizate evaluări ex ante și ex post. Respectivele evaluări ar trebui să fie completate de anchete privind cele mai defavorizate persoane care au beneficiat de programul operațional și, dacă este necesar, de evaluări în cursul perioadei de programare. În acest sens, ar trebui precizate responsabilitățile statelor membre și ale Comisiei.

| (12) | Pentru a îmbunătăți concepția și calitatea fiecărui program operațional și pentru a evalua eficacitatea și eficiența fondului, ar trebui realizate evaluări ex ante și ex post. Respectivele evaluări ar trebui să fie completate de anchete privind cele mai defavorizate persoane care au beneficiat de programul operațional și, dacă este necesar, de evaluări în cursul perioadei de programare.
  Aceste evaluări ar trebui, de asemenea, să respecte viața privată a beneficiarilor finali și să fie efectuate în așa fel încât să nu stigmatizeze persoanele cele mai defavorizate.
  În acest sens, ar trebui precizate responsabilitățile statelor membre și ale Comisiei. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a îmbunătăți concepția și calitatea fiecărui program operațional și pentru a evalua eficacitatea și eficiența fondului, ar trebui realizate evaluări ex ante și ex post. Respectivele evaluări ar trebui să fie completate de anchete privind cele mai defavorizate persoane care au beneficiat de programul operațional și, dacă este necesar, de evaluări în cursul perioadei de programare.
  Aceste evaluări ar trebui, de asemenea, să respecte viața privată a beneficiarilor finali și să fie efectuate în așa fel încât să nu stigmatizeze persoanele cele mai defavorizate.
  În acest sens, ar trebui precizate responsabilitățile statelor membre și ale Comisiei.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | După cum se evidențiază în studiul realizat de Eurostat și intitulat „Measuring material deprivation in the EU – Indicators for the whole population and child-specific indicators” (Măsurarea lipsurilor materiale în Europa – Indicatori pentru populația generală și indicatori specifici copiilor), s-au efectuat cercetări importante având drept temă lipsurile materiale, care vor permite, în viitorul apropiat, perfecționarea procesului de culegere a datelor referitoare la gospodăriile, adulții și copiii care se confruntă cu lipsuri materiale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

După cum se evidențiază în studiul realizat de Eurostat și intitulat „Measuring material deprivation in the EU – Indicators for the whole population and child-specific indicators” (Măsurarea lipsurilor materiale în Europa – Indicatori pentru populația generală și indicatori specifici copiilor), s-au efectuat cercetări importante având drept temă lipsurile materiale, care vor permite, în viitorul apropiat, perfecționarea procesului de culegere a datelor referitoare la gospodăriile, adulții și copiii care se confruntă cu lipsuri materiale.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | La realizarea acestor evaluări, completate de sondaje cu privire la persoanele cele mai defavorizate, ar trebui avut în vedere faptul că privațiunea este un concept complex, dificil de înțeles dacă se utilizează un număr redus de indicatori, întrucât aceștia pot fi înșelători și pot duce la elaborarea unor politici ineficiente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12b)

La realizarea acestor evaluări, completate de sondaje cu privire la persoanele cele mai defavorizate, ar trebui avut în vedere faptul că privațiunea este un concept complex, dificil de înțeles dacă se utilizează un număr redus de indicatori, întrucât aceștia pot fi înșelători și pot duce la elaborarea unor politici ineficiente.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 12 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12c) | După cum s-a subliniat în studiul Eurofound din 2012 – „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții”, privațiunea materială în cadrul Uniunii ar trebui măsurată ținând cont de incapacitatea persoanelor de a-și permite bunuri care sunt considerate esențiale indiferent de ceea ce dețin acestea și de cât de mult câștigă. Prin urmare, pentru stabilirea unui indice al privațiunii care să permită o evaluare mai rafinată a privațiunii materiale a gospodăriilor, ar trebui să se ia în considerare indicatori precum nivelul veniturilor, inegalitatea acestora, abilitatea de a trăi de la o lună la alta, acumularea de datorii excesive și satisfacția privind standardele de viață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12c)

După cum s-a subliniat în studiul Eurofound din 2012 – „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții”, privațiunea materială în cadrul Uniunii ar trebui măsurată ținând cont de incapacitatea persoanelor de a-și permite bunuri care sunt considerate esențiale indiferent de ceea ce dețin acestea și de cât de mult câștigă. Prin urmare, pentru stabilirea unui indice al privațiunii care să permită o evaluare mai rafinată a privațiunii materiale a gospodăriilor, ar trebui să se ia în considerare indicatori precum nivelul veniturilor, inegalitatea acestora, abilitatea de a trăi de la o lună la alta, acumularea de datorii excesive și satisfacția privind standardele de viață.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Cetățenii au dreptul să știe cum sunt investite resursele financiare ale Uniunii și cu ce rezultate. În vederea asigurării unei difuzări pe scară largă a informațiilor privind realizările fondului și pentru a asigura accesibilitatea și transparența oportunităților de finanțare, ar trebui să fie stabilite reguli detaliate cu privire la informare și comunicare, în special în ceea ce privește responsabilitățile
  statelor
  membre și ale beneficiarilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Cetățenii au dreptul să știe cum sunt investite resursele financiare ale Uniunii și cu ce rezultate. În vederea asigurării unei difuzări pe scară largă a informațiilor privind realizările fondului și pentru a asigura accesibilitatea și transparența oportunităților de finanțare, ar trebui să fie stabilite reguli detaliate cu privire la informare și comunicare, în special în ceea ce privește responsabilitățile
  statelor
  membre și ale beneficiarilor.

| (13) | Cetățenii au dreptul să știe cum sunt investite resursele financiare ale Uniunii și cu ce rezultate. În vederea asigurării unei difuzări pe scară largă a informațiilor privind realizările fondului și pentru a asigura accesibilitatea și transparența oportunităților de finanțare, ar trebui să fie stabilite reguli detaliate cu privire la informare și comunicare, în special în ceea ce privește responsabilitățile
  autorităților locale și regionale din statele
  membre și ale beneficiarilor. |
| --- | --- |

(13)

Cetățenii au dreptul să știe cum sunt investite resursele financiare ale Uniunii și cu ce rezultate. În vederea asigurării unei difuzări pe scară largă a informațiilor privind realizările fondului și pentru a asigura accesibilitatea și transparența oportunităților de finanțare, ar trebui să fie stabilite reguli detaliate cu privire la informare și comunicare, în special în ceea ce privește responsabilitățile
  autorităților locale și regionale din statele
  membre și ale beneficiarilor.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Este necesar să se stabilească un nivel
  maxim
  de cofinanțare din fond a programelor operaționale pentru a se realiza un efect multiplicator al resurselor Uniunii
  și ar
  trebui să fie abordată situația statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Este necesar să se stabilească un nivel
  maxim
  de cofinanțare din fond a programelor operaționale pentru a se realiza un efect multiplicator al resurselor Uniunii
  și ar
  trebui să fie abordată situația statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare.

| (15) | Este necesar să se stabilească un nivel de cofinanțare din fond a programelor operaționale pentru a se realiza un efect multiplicator al resurselor Uniunii
  . Ar
  trebui să fie
  , de asemenea,
  abordată situația statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar să se stabilească un nivel de cofinanțare din fond a programelor operaționale pentru a se realiza un efect multiplicator al resurselor Uniunii
  . Ar
  trebui să fie
  , de asemenea,
  abordată situația statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În întreaga Uniune ar trebui să fie aplicate reguli uniforme și echitabile privind perioada de eligibilitate, operațiunile și cheltuielile din fond. Condițiile de eligibilitate ar trebui să reflecte natura specifică a obiectivelor fondului și a populațiilor vizate, în special prin stabilirea unor condiții adecvate privind eligibilitatea operațiunilor, formele de sprijin și regulile și condițiile de rambursare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

În întreaga Uniune ar trebui să fie aplicate reguli uniforme și echitabile privind perioada de eligibilitate, operațiunile și cheltuielile din fond. Condițiile de eligibilitate ar trebui să reflecte natura specifică a obiectivelor fondului și a populațiilor vizate, în special prin stabilirea unor condiții adecvate privind eligibilitatea operațiunilor, formele de sprijin și regulile și condițiile de rambursare.

| (16) | În întreaga Uniune ar trebui să fie aplicate reguli uniforme
  , simple și
  echitabile privind perioada de eligibilitate, operațiunile și cheltuielile din fond. Condițiile de eligibilitate ar trebui să reflecte natura specifică a obiectivelor fondului și a populațiilor vizate, în special prin stabilirea unor condiții adecvate
  și simplificate
  privind eligibilitatea operațiunilor, formele de sprijin și regulile și condițiile de rambursare. |
| --- | --- |

(16)

În întreaga Uniune ar trebui să fie aplicate reguli uniforme
  , simple și
  echitabile privind perioada de eligibilitate, operațiunile și cheltuielile din fond. Condițiile de eligibilitate ar trebui să reflecte natura specifică a obiectivelor fondului și a populațiilor vizate, în special prin stabilirea unor condiții adecvate
  și simplificate
  privind eligibilitatea operațiunilor, formele de sprijin și regulile și condițiile de rambursare.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | [Propunerea de] Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică) prevede că stocurile de produse achiziționate în cadrul unei intervenții publice pot fi lichidate prin cedarea lor în favoarea programului de distribuire de alimente către cele mai defavorizate persoane din Uniune, dacă programul respectiv prevede acest lucru. Dat fiind că, în funcție de circumstanțe, obținerea de alimente prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea unor astfel de stocuri ar putea fi cea mai favorabilă opțiune din punct de vedere economic, este adecvat să se prevadă o astfel de posibilitate în prezentul regulament. Sumele derivate dintr-o tranzacție implicând astfel de stocuri ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui utilizate pentru a diminua obligația statelor membre de a cofinanța programul. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia ar trebui, în conformitate cu articolul 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], să adopte acte de punere în aplicare prin care să se stabilească proceduri prin care produsele care fac parte din stocurile de intervenție să poată fi utilizate, prelucrate sau vândute în beneficiul programului vizând cele mai defavorizate persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

[Propunerea de] Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică) prevede că stocurile de produse achiziționate în cadrul unei intervenții publice pot fi lichidate prin cedarea lor în favoarea programului de distribuire de alimente către cele mai defavorizate persoane din Uniune, dacă programul respectiv prevede acest lucru. Dat fiind că, în funcție de circumstanțe, obținerea de alimente prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea unor astfel de stocuri ar putea fi cea mai favorabilă opțiune din punct de vedere economic, este adecvat să se prevadă o astfel de posibilitate în prezentul regulament. Sumele derivate dintr-o tranzacție implicând astfel de stocuri ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui utilizate pentru a diminua obligația statelor membre de a cofinanța programul. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia ar trebui, în conformitate cu articolul 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], să adopte acte de punere în aplicare prin care să se stabilească proceduri prin care produsele care fac parte din stocurile de intervenție să poată fi utilizate, prelucrate sau vândute în beneficiul programului vizând cele mai defavorizate persoane.

| (17) | [Propunerea de] Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică) prevede că stocurile de produse achiziționate în cadrul unei intervenții publice pot fi lichidate prin cedarea lor în favoarea programului de distribuire de alimente către cele mai defavorizate persoane din Uniune, dacă programul respectiv prevede acest lucru. Dat fiind că, în funcție de circumstanțe, obținerea de alimente prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea unor astfel de stocuri ar putea fi cea mai favorabilă opțiune din punct de vedere economic, este adecvat să se prevadă o astfel de posibilitate în prezentul regulament. Sumele derivate dintr-o tranzacție implicând astfel de stocuri ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui utilizate pentru a diminua obligația statelor membre de a cofinanța programul. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia ar trebui, în conformitate cu articolul 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], să adopte acte de punere în aplicare prin care să se stabilească proceduri prin care produsele care fac parte din stocurile de intervenție să poată fi utilizate, prelucrate sau vândute în beneficiul programului vizând cele mai defavorizate persoane.
  Organizațiilor partenere ar trebui să li se permită să distribuie produse alimentare provenite din alte surse, inclusiv din stocurile de intervenție puse la dispoziție în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. ... [OCP]. |
| --- | --- |

(17)

[Propunerea de] Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică) prevede că stocurile de produse achiziționate în cadrul unei intervenții publice pot fi lichidate prin cedarea lor în favoarea programului de distribuire de alimente către cele mai defavorizate persoane din Uniune, dacă programul respectiv prevede acest lucru. Dat fiind că, în funcție de circumstanțe, obținerea de alimente prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea unor astfel de stocuri ar putea fi cea mai favorabilă opțiune din punct de vedere economic, este adecvat să se prevadă o astfel de posibilitate în prezentul regulament. Sumele derivate dintr-o tranzacție implicând astfel de stocuri ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui utilizate pentru a diminua obligația statelor membre de a cofinanța programul. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia ar trebui, în conformitate cu articolul 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], să adopte acte de punere în aplicare prin care să se stabilească proceduri prin care produsele care fac parte din stocurile de intervenție să poată fi utilizate, prelucrate sau vândute în beneficiul programului vizând cele mai defavorizate persoane.
  Organizațiilor partenere ar trebui să li se permită să distribuie produse alimentare provenite din alte surse, inclusiv din stocurile de intervenție puse la dispoziție în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. ... [OCP].

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Este necesar să se specifice tipurile de acțiuni de asistență tehnică sprijinite prin intermediul fondului care pot fi realizate la inițiativa Comisiei și a statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Este necesar să se specifice tipurile de acțiuni de asistență tehnică sprijinite prin intermediul fondului care pot fi realizate la inițiativa Comisiei și a statelor membre.

| (18) | Este necesar să se specifice tipurile de acțiuni de asistență tehnică sprijinite prin intermediul fondului care pot fi realizate la inițiativa Comisiei și a statelor membre.
  Deciziile cu privire la tipurile de acțiuni ar trebui luate în strânsă cooperare cu autoritățile de management și cu organizațiile partenere. |
| --- | --- |

(18)

Este necesar să se specifice tipurile de acțiuni de asistență tehnică sprijinite prin intermediul fondului care pot fi realizate la inițiativa Comisiei și a statelor membre.
  Deciziile cu privire la tipurile de acțiuni ar trebui luate în strânsă cooperare cu autoritățile de management și cu organizațiile partenere.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Angajamentele bugetare ale Uniunii ar trebui efectuate o dată pe an. Pentru a asigura gestionarea eficientă a programului, este necesar să se stabilească reguli comune pentru cererile de plată intermediare, plata soldului anual și a soldului final. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Angajamentele bugetare ale Uniunii ar trebui efectuate o dată pe an. Pentru a asigura gestionarea eficientă a programului, este necesar să se stabilească reguli comune pentru cererile de plată intermediare, plata soldului anual și a soldului final.

| (27) | Angajamentele bugetare ale Uniunii ar trebui efectuate o dată pe an. Pentru a asigura gestionarea eficientă a programului, este necesar să se stabilească reguli comune
  simple
  pentru cererile de plată intermediare, plata soldului anual și a soldului final. |
| --- | --- |

(27)

Angajamentele bugetare ale Uniunii ar trebui efectuate o dată pe an. Pentru a asigura gestionarea eficientă a programului, este necesar să se stabilească reguli comune
  simple
  pentru cererile de plată intermediare, plata soldului anual și a soldului final.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, ar trebui să existe măsuri limitate în timp care să permită ordonatorului de credite delegat să întrerupă plățile în cazul în care există probe care sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea sistemelor de gestionare și control, probe privind nereguli legate de o cerere de plată sau în cazul în care nu au fost prezentate documente necesare pentru a verifica și accepta conturile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, ar trebui să existe măsuri limitate în timp care să permită ordonatorului de credite delegat să întrerupă plățile în cazul în care există probe care sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea sistemelor de gestionare și control, probe privind nereguli legate de o cerere de plată sau în cazul în care nu au fost prezentate documente necesare pentru a verifica și accepta conturile.

| (30) | Pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, ar trebui să existe măsuri limitate în timp care să permită ordonatorului de credite delegat să întrerupă plățile în cazul în care există probe care sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea sistemelor de gestionare și control, probe privind nereguli legate de o cerere de plată, în cazul în care nu au fost prezentate documente necesare pentru a verifica și a accepta conturile
  sau în caz de întârzieri semnificative în execuția proiectelor, în cazul cărora există dovezi solide că obiectivele stabilite pentru proiectele în cauză nu sunt îndeplinite
  . |
| --- | --- |

(30)

Pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, ar trebui să existe măsuri limitate în timp care să permită ordonatorului de credite delegat să întrerupă plățile în cazul în care există probe care sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea sistemelor de gestionare și control, probe privind nereguli legate de o cerere de plată, în cazul în care nu au fost prezentate documente necesare pentru a verifica și a accepta conturile
  sau în caz de întârzieri semnificative în execuția proiectelor, în cazul cărora există dovezi solide că obiectivele stabilite pentru proiectele în cauză nu sunt îndeplinite
  .

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | Pentru a garanta că cheltuielile finanțate din bugetul Uniunii în orice an financiar sunt realizate în conformitate cu regulile aplicabile, ar trebui creat un cadru adecvat pentru verificarea și acceptarea anuală a conturilor. În temeiul acestui cadru, organismele desemnate ar trebui să transmită Comisiei, referitor la programul operațional, o declarație de gestiune însoțită de conturile anuale certificate, un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, precum și o opinie de audit și un raport de control independente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Pentru a garanta că cheltuielile finanțate din bugetul Uniunii în orice an financiar sunt realizate în conformitate cu regulile aplicabile, ar trebui creat un cadru adecvat pentru verificarea și acceptarea anuală a conturilor. În temeiul acestui cadru, organismele desemnate ar trebui să transmită Comisiei, referitor la programul operațional, o declarație de gestiune însoțită de conturile anuale certificate, un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, precum și o opinie de audit și un raport de control independente.

| (32) | Pentru a garanta că cheltuielile finanțate din bugetul Uniunii în orice exercițiu financiar sunt realizate în conformitate cu regulile aplicabile, ar trebui creat un cadru adecvat
  și simplu
  pentru verificarea și acceptarea anuală a conturilor. În temeiul acestui cadru, organismele desemnate ar trebui să transmită Comisiei, referitor la programul operațional, o declarație de gestiune însoțită de conturile anuale certificate, un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, precum și o opinie de audit și un raport de control independente. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a garanta că cheltuielile finanțate din bugetul Uniunii în orice exercițiu financiar sunt realizate în conformitate cu regulile aplicabile, ar trebui creat un cadru adecvat
  și simplu
  pentru verificarea și acceptarea anuală a conturilor. În temeiul acestui cadru, organismele desemnate ar trebui să transmită Comisiei, referitor la programul operațional, o declarație de gestiune însoțită de conturile anuale certificate, un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, precum și o opinie de audit și un raport de control independente.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (35) | Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul sprijinului pus la dispoziție de Uniune prin intermediul fondului. În special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 100 000  EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri în orice moment în cazul în care există dovezi de nereguli sau fraude sau ca parte a unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul activității de audit desfășurate de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul în care nu există deficiențe semnificative sau în cazul în care autoritatea de audit este fiabilă. În plus, obiectul auditurilor ar trebui să țină cont pe deplin de obiectivul urmărit și de caracteristicile populațiilor vizate de fond. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul sprijinului pus la dispoziție de Uniune prin intermediul fondului. În special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 100 000  EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri în orice moment în cazul în care există dovezi de nereguli sau fraude sau ca parte a unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul activității de audit desfășurate de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul în care nu există deficiențe semnificative sau în cazul în care autoritatea de audit este fiabilă. În plus, obiectul auditurilor ar trebui să țină cont pe deplin de obiectivul urmărit și de caracteristicile populațiilor vizate de fond.

| (35) | Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul sprijinului pus la dispoziție de Uniune prin intermediul fondului. În special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 100 000  EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri în orice moment în cazul în care există dovezi de nereguli sau fraude sau ca parte a unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul activității de audit desfășurate de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul în care nu există deficiențe semnificative sau în cazul în care autoritatea de audit este fiabilă. În plus, obiectul auditurilor ar trebui să țină cont pe deplin de obiectivul urmărit și de caracteristicile populațiilor vizate de fond
  și de caracterul benevol al organismelor beneficiare ale fondului
  ; |
| --- | --- |

(35)

Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul sprijinului pus la dispoziție de Uniune prin intermediul fondului. În special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 100 000  EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri în orice moment în cazul în care există dovezi de nereguli sau fraude sau ca parte a unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul activității de audit desfășurate de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul în care nu există deficiențe semnificative sau în cazul în care autoritatea de audit este fiabilă. În plus, obiectul auditurilor ar trebui să țină cont pe deplin de obiectivul urmărit și de caracteristicile populațiilor vizate de fond
  și de caracterul benevol al organismelor beneficiare ale fondului
  ;

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 41

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | Dispozițiile prezentului regulament respectă drepturile fundamentale și sunt în acord cu principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, incluzând respectarea demnității umane și a vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, drepturile copilului, drepturile persoanelor în vârstă, egalitatea între bărbați și femei, precum și interzicerea discriminării. Prezentul regulament trebuie aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(41)

Dispozițiile prezentului regulament respectă drepturile fundamentale și sunt în acord cu principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, incluzând respectarea demnității umane și a vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, drepturile copilului, drepturile persoanelor în vârstă, egalitatea între bărbați și femei, precum și interzicerea discriminării. Prezentul regulament trebuie aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii.

| (41) | Dispozițiile prezentului regulament respectă drepturile fundamentale și sunt în acord cu principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv respectarea demnității umane și a vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, drepturile copilului,
  dreptul la asistență socială și la locuință,
  drepturile persoanelor în vârstă, egalitatea între bărbați și femei, precum și interzicerea discriminării. Prezentul regulament trebuie aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii. |
| --- | --- |

(41)

Dispozițiile prezentului regulament respectă drepturile fundamentale și sunt în acord cu principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, inclusiv respectarea demnității umane și a vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, drepturile copilului,
  dreptul la asistență socială și la locuință,
  drepturile persoanelor în vârstă, egalitatea între bărbați și femei, precum și interzicerea discriminării. Prezentul regulament trebuie aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 42 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42a) | Având în vedere data la care trebuie lansate cererile de oferte, termenele pentru adoptarea prezentului regulament și pregătirea programelor operaționale, ar trebui să se adopte norme care să permită în 2014 o tranziție lină în vederea evitării unei întreruperi a aprovizionării cu alimente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42a)

Având în vedere data la care trebuie lansate cererile de oferte, termenele pentru adoptarea prezentului regulament și pregătirea programelor operaționale, ar trebui să se adopte norme care să permită în 2014 o tranziție lină în vederea evitării unei întreruperi a aprovizionării cu alimente.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 42 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (42b) | Ar trebui să se garanteze că fondul completează programele și acțiunile finanțate în cadrul FSE și că este coordonat cât mai mult posibil cu FSE. Ar trebui să se evite stabilirea unor structuri paralele în lupta pentru combaterea sărăciei, care sporesc sarcinile administrative și îngreunează coordonarea și sinergiile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42b)

Ar trebui să se garanteze că fondul completează programele și acțiunile finanțate în cadrul FSE și că este coordonat cât mai mult posibil cu FSE. Ar trebui să se evite stabilirea unor structuri paralele în lupta pentru combaterea sărăciei, care sporesc sarcinile administrative și îngreunează coordonarea și sinergiile.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prin prezentul regulament este înființat Fondul european de ajutor pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și sunt stabilite obiectivele fondului, domeniul de aplicare al sprijinului, resursele financiare disponibile și criteriile de alocare a acestora, precum și regulile necesare pentru a se asigura eficacitatea fondului. | (1)   Prin prezentul regulament este înființat Fondul european de ajutor pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și sunt stabilite obiectivele fondului, domeniul de aplicare al sprijinului, resursele financiare disponibile și criteriile de alocare a acestora, precum și regulile necesare pentru a se asigura eficacitatea
  și eficiența
  fondului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Prin prezentul regulament este înființat Fondul european de ajutor pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și sunt stabilite obiectivele fondului, domeniul de aplicare al sprijinului, resursele financiare disponibile și criteriile de alocare a acestora, precum și regulile necesare pentru a se asigura eficacitatea fondului.

(1)   Prin prezentul regulament este înființat Fondul european de ajutor pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și sunt stabilite obiectivele fondului, domeniul de aplicare al sprijinului, resursele financiare disponibile și criteriile de alocare a acestora, precum și regulile necesare pentru a se asigura eficacitatea
  și eficiența
  fondului.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se aplică următoarele definiții: | În sensul prezentului regulament,
  se aplică următoarele definiții: |
| 1. | „cele mai defavorizate persoane” înseamnă persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau grupuri constituite din persoane, ale căror nevoi de asistență au fost stabilite în funcție de criterii obiective
  adoptate
  de către autoritățile naționale competente sau care sunt definite de organizațiile partenere și care sunt aprobate de către autoritățile competente respective; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se aplică următoarele definiții:

În sensul prezentului regulament,
  se aplică următoarele definiții:

1.

„cele mai defavorizate persoane” înseamnă persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau grupuri constituite din persoane, ale căror nevoi de asistență au fost stabilite în funcție de criterii obiective
  adoptate
  de către autoritățile naționale competente sau care sunt definite de organizațiile partenere și care sunt aprobate de către autoritățile competente respective;

| 1. | „cele mai defavorizate persoane” înseamnă persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau grupuri constituite din persoane, ale căror nevoi de asistență au fost stabilite în funcție de criterii obiective
  stabilite
  de către autoritățile naționale competente
  în colaborare cu părțile interesate relevante
  sau care sunt definite de organizațiile partenere și care sunt aprobate de către autoritățile
  naționale
  competente respective; |
| --- | --- |

1.

„cele mai defavorizate persoane” înseamnă persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau grupuri constituite din persoane, ale căror nevoi de asistență au fost stabilite în funcție de criterii obiective
  stabilite
  de către autoritățile naționale competente
  în colaborare cu părțile interesate relevante
  sau care sunt definite de organizațiile partenere și care sunt aprobate de către autoritățile
  naționale
  competente respective;

| 2. | „organizații partenere” înseamnă organisme publice sau organizații non-profit care livrează alimentele sau
  bunurile
  direct sau prin intermediul altor organizații partenere către cele mai defavorizate persoane și ale căror operațiuni au fost selectate de către autoritatea de management în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (b); |
| --- | --- |

2.

„organizații partenere” înseamnă organisme publice sau organizații non-profit care livrează alimentele sau
  bunurile
  direct sau prin intermediul altor organizații partenere către cele mai defavorizate persoane și ale căror operațiuni au fost selectate de către autoritatea de management în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (b);

| 2. | „organizații partenere” înseamnă organisme publice sau organizații non-profit care livrează alimentele
  și/
  sau
  asistența materială de bază, în conformitate cu criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 24,
  direct sau prin intermediul altor organizații partenere către cele mai defavorizate persoane și ale căror operațiuni au fost selectate de către autoritatea de management în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (b); |
| --- | --- |

2.

„organizații partenere” înseamnă organisme publice sau organizații non-profit care livrează alimentele
  și/
  sau
  asistența materială de bază, în conformitate cu criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 24,
  direct sau prin intermediul altor organizații partenere către cele mai defavorizate persoane și ale căror operațiuni au fost selectate de către autoritatea de management în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (b);

| 3. | „programe naționale” înseamnă orice program având, cel puțin parțial, aceleași obiective ca și fondul și care este implementat la nivel național, regional sau local de către organisme publice sau de către organizații non-profit; |
| --- | --- |

3.

„programe naționale” înseamnă orice program având, cel puțin parțial, aceleași obiective ca și fondul și care este implementat la nivel național, regional sau local de către organisme publice sau de către organizații non-profit;

| 3. | „programe naționale” înseamnă orice program având, cel puțin parțial, aceleași obiective ca și fondul și care este implementat la nivel național, regional sau local de către organisme publice sau de către organizații non-profit; |
| --- | --- |

3.

„programe naționale” înseamnă orice program având, cel puțin parțial, aceleași obiective ca și fondul și care este implementat la nivel național, regional sau local de către organisme publice sau de către organizații non-profit;

| 4. | „operațiune” înseamnă un proiect, un contract sau o acțiune selectată de autoritatea de management a programului operațional în cauză sau care intră în domeniul ei de responsabilitate și care contribuie la realizarea obiectivelor programului operațional corespunzător; |
| --- | --- |

4.

„operațiune” înseamnă un proiect, un contract sau o acțiune selectată de autoritatea de management a programului operațional în cauză sau care intră în domeniul ei de responsabilitate și care contribuie la realizarea obiectivelor programului operațional corespunzător;

| 4. | „operațiune” înseamnă un proiect, un contract sau o acțiune selectată de autoritatea de management a programului operațional în cauză sau care intră în domeniul ei de responsabilitate și care contribuie la realizarea obiectivelor programului operațional corespunzător; |
| --- | --- |

4.

„operațiune” înseamnă un proiect, un contract sau o acțiune selectată de autoritatea de management a programului operațional în cauză sau care intră în domeniul ei de responsabilitate și care contribuie la realizarea obiectivelor programului operațional corespunzător;

| 5. | „operațiune finalizată” înseamnă o operațiune care a fost finalizată din punct de vedere material sau implementată integral și pentru care toate plățile aferente au fost efectuate de către beneficiari, iar sprijinul provenit din programul operațional corespunzător a fost plătit beneficiarilor; |
| --- | --- |

5.

„operațiune finalizată” înseamnă o operațiune care a fost finalizată din punct de vedere material sau implementată integral și pentru care toate plățile aferente au fost efectuate de către beneficiari, iar sprijinul provenit din programul operațional corespunzător a fost plătit beneficiarilor;

| 5. | „operațiune finalizată” înseamnă o operațiune care a fost finalizată din punct de vedere material sau implementată integral și pentru care toate plățile aferente au fost efectuate de către beneficiari, iar sprijinul provenit din programul operațional corespunzător a fost plătit beneficiarilor; |
| --- | --- |

5.

„operațiune finalizată” înseamnă o operațiune care a fost finalizată din punct de vedere material sau implementată integral și pentru care toate plățile aferente au fost efectuate de către beneficiari, iar sprijinul provenit din programul operațional corespunzător a fost plătit beneficiarilor;

| 6. | „beneficiar” înseamnă un organism public sau privat responsabil de inițierea sau de inițierea și implementarea operațiunilor; |
| --- | --- |

6.

„beneficiar” înseamnă un organism public sau privat responsabil de inițierea sau de inițierea și implementarea operațiunilor;

| 6. | „beneficiar” înseamnă un organism public sau privat responsabil de inițierea sau de inițierea și implementarea operațiunilor; |
| --- | --- |

6.

„beneficiar” înseamnă un organism public sau privat responsabil de inițierea sau de inițierea și implementarea operațiunilor;

| 7. | „destinatar final” înseamnă
  cele mai defavorizate
  persoane care primesc
  alimente sau bunuri
  și/sau care beneficiază de măsurile auxiliare; |
| --- | --- |

7.

„destinatar final” înseamnă
  cele mai defavorizate
  persoane care primesc
  alimente sau bunuri
  și/sau care beneficiază de măsurile auxiliare;

| 7. | „destinatar final” înseamnă persoane
  afectate de deprivare de hrană și/sau de deprivare materială,
  care primesc
  asistență nefinanciară
  și/sau care beneficiază de măsurile auxiliare
  din cadrul acestui fond
  ; |
| --- | --- |

7.

„destinatar final” înseamnă persoane
  afectate de deprivare de hrană și/sau de deprivare materială,
  care primesc
  asistență nefinanciară
  și/sau care beneficiază de măsurile auxiliare
  din cadrul acestui fond
  ;

| 7a.„ | măsuri auxiliare” înseamnă măsuri care nu se limitează la distribuirea de alimente și de asistență materială de bază, luate cu scopul de a ajuta la depășirea situațiilor de excluziune socială și la intervenția în caz de urgențe sociale într-un mod mai responsabil și mai durabil; |
| --- | --- |

7a.„

măsuri auxiliare” înseamnă măsuri care nu se limitează la distribuirea de alimente și de asistență materială de bază, luate cu scopul de a ajuta la depășirea situațiilor de excluziune socială și la intervenția în caz de urgențe sociale într-un mod mai responsabil și mai durabil;

| 8. | „sprijin public” înseamnă orice sprijin financiar acordat unei operațiuni, provenit din bugetul autorităților publice naționale, regionale sau locale, din bugetul Uniunii reprezentat de fond, din bugetul organismelor publice sau din bugetul asociațiilor de autorități publice sau al oricărui organism de drept public în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului; |
| --- | --- |

8.

„sprijin public” înseamnă orice sprijin financiar acordat unei operațiuni, provenit din bugetul autorităților publice naționale, regionale sau locale, din bugetul Uniunii reprezentat de fond, din bugetul organismelor publice sau din bugetul asociațiilor de autorități publice sau al oricărui organism de drept public în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului;

| 8. | „sprijin public” înseamnă orice sprijin financiar acordat unei operațiuni, provenit din bugetul autorităților publice naționale, regionale sau locale, din bugetul Uniunii reprezentat de fond, din bugetul organismelor publice sau din bugetul asociațiilor de autorități publice sau al oricărui organism de drept public în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului; |
| --- | --- |

8.

„sprijin public” înseamnă orice sprijin financiar acordat unei operațiuni, provenit din bugetul autorităților publice naționale, regionale sau locale, din bugetul Uniunii reprezentat de fond, din bugetul organismelor publice sau din bugetul asociațiilor de autorități publice sau al oricărui organism de drept public în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului;

| 9. | „organism intermediar” înseamnă orice organism public sau privat care acționează sub responsabilitatea unei autorități de management sau de certificare sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile implementate de beneficiari; |
| --- | --- |

9.

„organism intermediar” înseamnă orice organism public sau privat care acționează sub responsabilitatea unei autorități de management sau de certificare sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile implementate de beneficiari;

| 9. | „organism intermediar” înseamnă orice organism public sau privat care acționează sub responsabilitatea unei autorități de management sau de certificare sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile implementate de beneficiari; |
| --- | --- |

9.

„organism intermediar” înseamnă orice organism public sau privat care acționează sub responsabilitatea unei autorități de management sau de certificare sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile implementate de beneficiari;

| 10. | „an contabil” înseamnă perioada de la 1 iulie până la 30 iunie, cu excepția primului an contabil, pentru care înseamnă perioada de la data eligibilității cheltuielilor până la 30 iunie 2015, ultimul an contabil fiind de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023; |
| --- | --- |

10.

„an contabil” înseamnă perioada de la 1 iulie până la 30 iunie, cu excepția primului an contabil, pentru care înseamnă perioada de la data eligibilității cheltuielilor până la 30 iunie 2015, ultimul an contabil fiind de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023;

| 10. | „an contabil” înseamnă perioada de la 1 iulie până la 30 iunie, cu excepția primului an contabil, pentru care înseamnă perioada de la data eligibilității cheltuielilor până la 30 iunie 2015, ultimul an contabil fiind de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023; |
| --- | --- |

10.

„an contabil” înseamnă perioada de la 1 iulie până la 30 iunie, cu excepția primului an contabil, pentru care înseamnă perioada de la data eligibilității cheltuielilor până la 30 iunie 2015, ultimul an contabil fiind de la 1 iulie 2022 până la 30 iunie 2023;

| 11. | „an financiar” înseamnă perioada de la 1 ianuarie la 31 decembrie. |
| --- | --- |

11.

„an financiar” înseamnă perioada de la 1 ianuarie la 31 decembrie.

| 11. | „an financiar” înseamnă perioada de la 1 ianuarie la 31 decembrie. |
| --- | --- |

11.

„an financiar” înseamnă perioada de la 1 ianuarie la 31 decembrie.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 2a |
| | Dreptul de a utiliza fondul se aplică în tuturor statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 2a

Dreptul de a utiliza fondul se aplică în tuturor statelor membre.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fondul promovează coeziunea socială în Uniune prin contribuirea la realizarea obiectivului de reducere a sărăciei prin reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, în conformitate cu Strategia Europa 2020. Fondul contribuie la realizarea obiectivului specific de a atenua cele mai grave forme de sărăcie
  din Uniune
  prin furnizarea de asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane. Acest obiectiv
  este măsurat prin numărul de persoane care primesc asistență din fond
  . | (1)   Fondul promovează coeziunea socială
  , contribuie la incluziunea socială și ajută la combaterea sărăciei
  în Uniune prin contribuirea la realizarea obiectivului de reducere a sărăciei prin reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, în conformitate cu Strategia Europa 2020
  , și completează totodată acțiunile Fondului social european
  . Fondul contribuie la realizarea obiectivului specific de a atenua
  și de a eradica
  cele mai grave forme de sărăcie
  , în special sărăcia alimentară,
  prin furnizarea de asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane. |
| | (2)
     
  Fondul contribuie la eradicarea durabilă a sărăciei alimentare, oferind persoanelor celor mai defavorizate perspectiva unei vieți decente.
  Acest obiectiv
  și impactul structural al fondului sunt evaluate calitativ și cantitativ. |
| | (3)
     
  Fondul completează dar nu înlocuiește sau reduce programele naționale durabile de eradicare a sărăciei și de incluziune socială, care rămân în responsabilitatea statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fondul promovează coeziunea socială în Uniune prin contribuirea la realizarea obiectivului de reducere a sărăciei prin reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, în conformitate cu Strategia Europa 2020. Fondul contribuie la realizarea obiectivului specific de a atenua cele mai grave forme de sărăcie
  din Uniune
  prin furnizarea de asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane. Acest obiectiv
  este măsurat prin numărul de persoane care primesc asistență din fond
  .

(1)   Fondul promovează coeziunea socială
  , contribuie la incluziunea socială și ajută la combaterea sărăciei
  în Uniune prin contribuirea la realizarea obiectivului de reducere a sărăciei prin reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, în conformitate cu Strategia Europa 2020
  , și completează totodată acțiunile Fondului social european
  . Fondul contribuie la realizarea obiectivului specific de a atenua
  și de a eradica
  cele mai grave forme de sărăcie
  , în special sărăcia alimentară,
  prin furnizarea de asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane.

(2)
     
  Fondul contribuie la eradicarea durabilă a sărăciei alimentare, oferind persoanelor celor mai defavorizate perspectiva unei vieți decente.
  Acest obiectiv
  și impactul structural al fondului sunt evaluate calitativ și cantitativ.

(3)
     
  Fondul completează dar nu înlocuiește sau reduce programele naționale durabile de eradicare a sărăciei și de incluziune socială, care rămân în responsabilitatea statelor membre.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Fondul sprijină programe naționale prin care produse alimentare și
  bunuri de consum
  de bază destinate uzului personal al
  persoanelor fără adăpost sau al copiilor
  sunt distribuite celor mai defavorizate persoane prin intermediul organizațiilor partenere selectate de statele membre. | (1)   Fondul sprijină programe naționale prin care produse alimentare și
  /sau asistența materială
  de bază
  , inclusiv pachete de bază,
  destinate uzului personal al
  beneficiarilor finali
  sunt distribuite celor mai defavorizate persoane prin intermediul organizațiilor partenere selectate de statele membre. |
| (2)   Fondul poate sprijini măsuri auxiliare, completând furnizarea de alimente și
  bunuri
  , contribuind la incluziunea socială
  a
  celor mai defavorizate persoane. | (2)
     Fondul poate sprijini măsuri auxiliare, completând furnizarea de alimente și de
  asistență materială de bază
  , contribuind la incluziunea socială
  și la o alimentație sănătoasă și reducând dependența
  celor mai defavorizate persoane.
  Aceste măsuri ar trebui strâns conectate cu activitățile locale ale Fondului social european și cu activitățile organizațiilor care se concentrează pe eradicarea sărăciei. |
| | (2a)
     
  Fondul poate oferi beneficiarilor asistență pentru a folosi în mod mai eficient lanțurile locale de aprovizionare cu alimente, sporind și diversificând astfel aprovizionarea cu alimente pentru persoanele cele mai defavorizate, precum și reducând și prevenind risipa de alimente. |
| (3)   Fondul promovează învățarea reciprocă, colaborarea în rețea și difuzarea bunelor practici în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane. | (3)
     Fondul promovează
  , la nivel european,
  învățarea reciprocă, colaborarea în rețea și difuzarea bunelor practici în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane.
  Pot fi incluse, de asemenea, organizații relevante și proiecte care nu folosesc fondul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Fondul sprijină programe naționale prin care produse alimentare și
  bunuri de consum
  de bază destinate uzului personal al
  persoanelor fără adăpost sau al copiilor
  sunt distribuite celor mai defavorizate persoane prin intermediul organizațiilor partenere selectate de statele membre.

(1)   Fondul sprijină programe naționale prin care produse alimentare și
  /sau asistența materială
  de bază
  , inclusiv pachete de bază,
  destinate uzului personal al
  beneficiarilor finali
  sunt distribuite celor mai defavorizate persoane prin intermediul organizațiilor partenere selectate de statele membre.

(2)   Fondul poate sprijini măsuri auxiliare, completând furnizarea de alimente și
  bunuri
  , contribuind la incluziunea socială
  a
  celor mai defavorizate persoane.

(2)
     Fondul poate sprijini măsuri auxiliare, completând furnizarea de alimente și de
  asistență materială de bază
  , contribuind la incluziunea socială
  și la o alimentație sănătoasă și reducând dependența
  celor mai defavorizate persoane.
  Aceste măsuri ar trebui strâns conectate cu activitățile locale ale Fondului social european și cu activitățile organizațiilor care se concentrează pe eradicarea sărăciei.

(2a)
     
  Fondul poate oferi beneficiarilor asistență pentru a folosi în mod mai eficient lanțurile locale de aprovizionare cu alimente, sporind și diversificând astfel aprovizionarea cu alimente pentru persoanele cele mai defavorizate, precum și reducând și prevenind risipa de alimente.

(3)   Fondul promovează învățarea reciprocă, colaborarea în rețea și difuzarea bunelor practici în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane.

(3)
     Fondul promovează
  , la nivel european,
  învățarea reciprocă, colaborarea în rețea și difuzarea bunelor practici în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane.
  Pot fi incluse, de asemenea, organizații relevante și proiecte care nu folosesc fondul.

Amendamentele 40 și 76

Propunere de regulament

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Partea din bugetul Uniunii alocată fondului este implementată în cadrul gestiunii partajate între statele membre și Comisie, în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) din regulamentul financiar, cu excepția asistenței tehnice acordate la inițiativa Comisiei, care este implementată în cadrul gestiunii directe în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (a) din regulamentul financiar. | (1)   Partea din bugetul Uniunii alocată fondului este implementată în cadrul gestiunii partajate între statele membre și Comisie, în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) din regulamentul financiar, cu excepția asistenței tehnice acordate la inițiativa Comisiei, care este implementată în cadrul gestiunii directe în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (a) din regulamentul financiar. |
| (2)   Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat din fond este în acord cu politicile și prioritățile Uniunii și este complementar altor instrumente ale Uniunii. | (2)   Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat din fond este în acord cu politicile și prioritățile Uniunii și este complementar altor instrumente ale Uniunii. |
| (3)   Sprijinul acordat din fond este
  implementat de Comisie în strânsă cooperare cu
  statele membre. | (3)   Sprijinul acordat din fond este
  furnizat prin intermediul unei strânse cooperări între Comisie și
  statele membre,
  precum și în cooperare cu autoritățile regionale și locale competente și cu organizațiile partenere implicate
  . |
| (4)   Statele membre și organismele desemnate de ele în scopul respectiv sunt responsabile de implementarea programelor operaționale și de îndeplinirea sarcinilor lor în temeiul prezentului regulament în conformitate cu cadrul instituțional, juridic și financiar al statului membru și sub rezerva conformării la dispozițiile prezentului regulament. | (4)   Statele membre și organismele desemnate de ele în scopul respectiv
  sau, dacă este cazul, autoritățile regionale competente,
  sunt responsabile de implementarea programelor operaționale și de îndeplinirea sarcinilor lor în temeiul prezentului regulament în conformitate cu cadrul instituțional, juridic și financiar al statului membru și sub rezerva conformării la dispozițiile prezentului regulament. |
| (5)   Măsurile pentru implementarea și utilizarea fondului, în special resursele financiare și administrative necesare pentru raportare, evaluare, management și control, țin cont
  de principiul proporționalității având în vedere nivelul sprijinului alocat
  . | (5)   Măsurile pentru implementarea și utilizarea fondului, în special resursele financiare și administrative necesare pentru raportare, evaluare, management și control, țin cont de
  capacitățile administrative limitate ale organizațiilor care funcționează, în principal, cu susținerea voluntarilor și au grijă să nu încarce aceste organizații cu și mai multe sarcini administrative decât programul precedent
  . |
| (6)   În conformitate cu responsabilitățile lor respective, Comisia și statele membre asigură coordonarea cu Fondul social european, precum și cu alte politici și instrumente ale Uniunii. | (6)   În conformitate cu responsabilitățile lor respective
  și pentru a evita dubla finanțare
  , Comisia și statele membre asigură coordonarea cu Fondul social european, precum și cu alte politici și instrumente ale Uniunii
  , în special cu acțiunile întreprinse de Uniune în domeniul sănătății
  . |
| (7)   Comisia, statele membre și beneficiarii aplică principiul bunei gestiuni financiare în conformitate cu articolul 26 din regulamentul financiar. | (7)   Comisia, statele membre și beneficiarii aplică principiul bunei gestiuni financiare în conformitate cu articolul 26 din regulamentul financiar. |
| (8)   Comisa și statele membre asigură eficacitatea fondului, în special prin monitorizare, raportare și evaluare. | (8)   Comisia și statele membre asigură eficacitatea fondului, în special prin monitorizare, raportare și evaluare
  și prin consultarea strânsă și frecventă a autorităților locale și regionale și a organizațiilor partenere, punând în aplicare măsurile fondului în evaluarea impactului
  . |
| (9)   Comisia și statele membre își îndeplinesc rolurile lor în legătură cu fondul, urmărind reducerea sarcinii administrative a beneficiarilor. | (9)   Comisia și statele membre
  iau măsuri pentru a garanta eficacitatea fondului și
  își îndeplinesc rolurile în legătură cu fondul, urmărind reducerea sarcinii administrative a beneficiarilor; |
| (10)   Comisia și statele membre asigură promovarea egalității între femei și bărbați și
  a integrării perspectivei
  de gen în cursul diferitelor etape
  ale implementării fondului
  . Comisia și statele membre iau măsurile adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în cadrul obținerii accesului la fond. | (10)   Comisia și statele membre asigură promovarea egalității între femei și bărbați și
  garantează că se ține seama de perspectiva
  de gen în cursul diferitelor etape
  de pregătire, de programare, de gestionare, de execuție, de monitorizare și de evaluare a fondului, precum și în campaniile de informare și de sensibilizare și în schimburile de bune practici, folosindu-se date defalcate pe sexe acolo unde există posibilitatea
  ; Comisia și statele membre iau măsurile adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în cadrul obținerii accesului la fond
  și la programele și operațiunile conexe
  . |
| (11)   Operațiunile finanțate din fond sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabile. În special, fondul poate fi utilizat pentru a sprijini numai distribuirea de alimente sau
  bunuri
  care sunt în conformitate cu legislația Uniunii privind siguranța produselor de consum. | (11)   Operațiunile finanțate din fond sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabile. În special, fondul poate fi utilizat pentru a sprijini numai distribuirea de alimente sau
  de asistență materială de bază
  care sunt în conformitate cu legislația Uniunii privind siguranța produselor de consum. |
| | (11a)
     
  Atunci când există posibilitatea, selectarea produselor alimentare se bazează pe principiile alimentației echilibrate și calității hranei, inclusiv prin produse proaspete, și ar trebui să contribuie la o alimentație sănătoasă a destinatarilor finali. |
| (12)   Statele membre și beneficiarii selectează produsele alimentare și
  bunurile pe baza unor
  criterii obiective.
  Criteriile de selecție pentru produsele alimentare și, dacă e cazul, pentru bunuri, iau în considerare și aspectele de climă și mediu, în special pentru a se reduce risipa de alimente. | (12)   Statele membre și beneficiarii selectează produsele alimentare și
  asistența materială de bază în funcție de
  criterii obiective
  legate de nevoile celor mai defavorizate persoane
  . |
| | (12a)
     
  După caz, se acordă prioritate produselor locale și regionale, ținând seama de considerente climatice și de mediu, în special cu scopul de a reduce risipa de alimente la nivelul fiecărei etape a lanțului de distribuție. Aceasta poate include parteneriate cu întreprinderi din întreg lanțul alimentar, în spiritul responsabilității sociale corporative. |
| | (12b)
     
  Comisia și statele membre se asigură că ajutorul acordat în cadrul acestui fond respectă demnitatea celor mai defavorizate persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Partea din bugetul Uniunii alocată fondului este implementată în cadrul gestiunii partajate între statele membre și Comisie, în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) din regulamentul financiar, cu excepția asistenței tehnice acordate la inițiativa Comisiei, care este implementată în cadrul gestiunii directe în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (a) din regulamentul financiar.

(1)   Partea din bugetul Uniunii alocată fondului este implementată în cadrul gestiunii partajate între statele membre și Comisie, în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) din regulamentul financiar, cu excepția asistenței tehnice acordate la inițiativa Comisiei, care este implementată în cadrul gestiunii directe în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (a) din regulamentul financiar.

(2)   Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat din fond este în acord cu politicile și prioritățile Uniunii și este complementar altor instrumente ale Uniunii.

(2)   Comisia și statele membre se asigură că sprijinul acordat din fond este în acord cu politicile și prioritățile Uniunii și este complementar altor instrumente ale Uniunii.

(3)   Sprijinul acordat din fond este
  implementat de Comisie în strânsă cooperare cu
  statele membre.

(3)   Sprijinul acordat din fond este
  furnizat prin intermediul unei strânse cooperări între Comisie și
  statele membre,
  precum și în cooperare cu autoritățile regionale și locale competente și cu organizațiile partenere implicate
  .

(4)   Statele membre și organismele desemnate de ele în scopul respectiv sunt responsabile de implementarea programelor operaționale și de îndeplinirea sarcinilor lor în temeiul prezentului regulament în conformitate cu cadrul instituțional, juridic și financiar al statului membru și sub rezerva conformării la dispozițiile prezentului regulament.

(4)   Statele membre și organismele desemnate de ele în scopul respectiv
  sau, dacă este cazul, autoritățile regionale competente,
  sunt responsabile de implementarea programelor operaționale și de îndeplinirea sarcinilor lor în temeiul prezentului regulament în conformitate cu cadrul instituțional, juridic și financiar al statului membru și sub rezerva conformării la dispozițiile prezentului regulament.

(5)   Măsurile pentru implementarea și utilizarea fondului, în special resursele financiare și administrative necesare pentru raportare, evaluare, management și control, țin cont
  de principiul proporționalității având în vedere nivelul sprijinului alocat
  .

(5)   Măsurile pentru implementarea și utilizarea fondului, în special resursele financiare și administrative necesare pentru raportare, evaluare, management și control, țin cont de
  capacitățile administrative limitate ale organizațiilor care funcționează, în principal, cu susținerea voluntarilor și au grijă să nu încarce aceste organizații cu și mai multe sarcini administrative decât programul precedent
  .

(6)   În conformitate cu responsabilitățile lor respective, Comisia și statele membre asigură coordonarea cu Fondul social european, precum și cu alte politici și instrumente ale Uniunii.

(6)   În conformitate cu responsabilitățile lor respective
  și pentru a evita dubla finanțare
  , Comisia și statele membre asigură coordonarea cu Fondul social european, precum și cu alte politici și instrumente ale Uniunii
  , în special cu acțiunile întreprinse de Uniune în domeniul sănătății
  .

(7)   Comisia, statele membre și beneficiarii aplică principiul bunei gestiuni financiare în conformitate cu articolul 26 din regulamentul financiar.

(7)   Comisia, statele membre și beneficiarii aplică principiul bunei gestiuni financiare în conformitate cu articolul 26 din regulamentul financiar.

(8)   Comisa și statele membre asigură eficacitatea fondului, în special prin monitorizare, raportare și evaluare.

(8)   Comisia și statele membre asigură eficacitatea fondului, în special prin monitorizare, raportare și evaluare
  și prin consultarea strânsă și frecventă a autorităților locale și regionale și a organizațiilor partenere, punând în aplicare măsurile fondului în evaluarea impactului
  .

(9)   Comisia și statele membre își îndeplinesc rolurile lor în legătură cu fondul, urmărind reducerea sarcinii administrative a beneficiarilor.

(9)   Comisia și statele membre
  iau măsuri pentru a garanta eficacitatea fondului și
  își îndeplinesc rolurile în legătură cu fondul, urmărind reducerea sarcinii administrative a beneficiarilor;

(10)   Comisia și statele membre asigură promovarea egalității între femei și bărbați și
  a integrării perspectivei
  de gen în cursul diferitelor etape
  ale implementării fondului
  . Comisia și statele membre iau măsurile adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în cadrul obținerii accesului la fond.

(10)   Comisia și statele membre asigură promovarea egalității între femei și bărbați și
  garantează că se ține seama de perspectiva
  de gen în cursul diferitelor etape
  de pregătire, de programare, de gestionare, de execuție, de monitorizare și de evaluare a fondului, precum și în campaniile de informare și de sensibilizare și în schimburile de bune practici, folosindu-se date defalcate pe sexe acolo unde există posibilitatea
  ; Comisia și statele membre iau măsurile adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală, în cadrul obținerii accesului la fond
  și la programele și operațiunile conexe
  .

(11)   Operațiunile finanțate din fond sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabile. În special, fondul poate fi utilizat pentru a sprijini numai distribuirea de alimente sau
  bunuri
  care sunt în conformitate cu legislația Uniunii privind siguranța produselor de consum.

(11)   Operațiunile finanțate din fond sunt conforme cu legislația Uniunii și cu legislația națională aplicabile. În special, fondul poate fi utilizat pentru a sprijini numai distribuirea de alimente sau
  de asistență materială de bază
  care sunt în conformitate cu legislația Uniunii privind siguranța produselor de consum.

(11a)
     
  Atunci când există posibilitatea, selectarea produselor alimentare se bazează pe principiile alimentației echilibrate și calității hranei, inclusiv prin produse proaspete, și ar trebui să contribuie la o alimentație sănătoasă a destinatarilor finali.

(12)   Statele membre și beneficiarii selectează produsele alimentare și
  bunurile pe baza unor
  criterii obiective.
  Criteriile de selecție pentru produsele alimentare și, dacă e cazul, pentru bunuri, iau în considerare și aspectele de climă și mediu, în special pentru a se reduce risipa de alimente.

(12)   Statele membre și beneficiarii selectează produsele alimentare și
  asistența materială de bază în funcție de
  criterii obiective
  legate de nevoile celor mai defavorizate persoane
  .

(12a)
     
  După caz, se acordă prioritate produselor locale și regionale, ținând seama de considerente climatice și de mediu, în special cu scopul de a reduce risipa de alimente la nivelul fiecărei etape a lanțului de distribuție. Aceasta poate include parteneriate cu întreprinderi din întreg lanțul alimentar, în spiritul responsabilității sociale corporative.

(12b)
     
  Comisia și statele membre se asigură că ajutorul acordat în cadrul acestui fond respectă demnitatea celor mai defavorizate persoane.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Resursele globale disponibile pentru angajamentul bugetar din fond pentru perioada 2014 – 2020 sunt de
  2 500 000 000  EUR, la prețurile din 2011, în conformitate cu defalcarea anuală prezentată în anexa II
  . | (1)   Resursele globale disponibile pentru angajamentul bugetar din fond pentru perioada 2014 – 2020
  (la prețurile din 2011) nu
  sunt
  mai mici, în termeni reali,
  de
  șapte ori suma pentru alocarea bugetară adoptată în bugetul pentru 2011, pentru ajutorul acordat celor mai defavorizate persoane
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Resursele globale disponibile pentru angajamentul bugetar din fond pentru perioada 2014 – 2020 sunt de
  2 500 000 000  EUR, la prețurile din 2011, în conformitate cu defalcarea anuală prezentată în anexa II
  .

(1)   Resursele globale disponibile pentru angajamentul bugetar din fond pentru perioada 2014 – 2020
  (la prețurile din 2011) nu
  sunt
  mai mici, în termeni reali,
  de
  șapte ori suma pentru alocarea bugetară adoptată în bugetul pentru 2011, pentru ajutorul acordat celor mai defavorizate persoane
  ;

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia adoptă o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 84 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. ... (RDC), fără a aduce atingere alineatului (4) din prezentul articol,
  luând în considerare următorii
  indicatori stabiliți de Eurostat: | (3)   Comisia adoptă o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 84 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. ... (RDC), fără a aduce atingere alineatului (4) din prezentul articol,
  pe baza celor mai recenți
  indicatori stabiliți de Eurostat
  în ceea ce privește
  : |
| (a) | populația care suferă de deprivare materială severă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia adoptă o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 84 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. ... (RDC), fără a aduce atingere alineatului (4) din prezentul articol,
  luând în considerare următorii
  indicatori stabiliți de Eurostat:

(3)   Comisia adoptă o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, în conformitate cu articolul 84 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. ... (RDC), fără a aduce atingere alineatului (4) din prezentul articol,
  pe baza celor mai recenți
  indicatori stabiliți de Eurostat
  în ceea ce privește
  :

(a)

populația care suferă de deprivare materială severă;

| (a) | populația care suferă de deprivare materială severă
  ca procent din populația totală
  ; |
| --- | --- |

(a)

populația care suferă de deprivare materială severă
  ca procent din populația totală
  ;

| (b) | populația care locuiește în gospodării cu intensitate a muncii foarte mică. |
| --- | --- |

(b)

populația care locuiește în gospodării cu intensitate a muncii foarte mică.

| (b) | populația care locuiește în gospodării cu intensitate a muncii foarte mică
  , potrivit ultimilor evoluții
  . |
| --- | --- |

(b)

populația care locuiește în gospodării cu intensitate a muncii foarte mică
  , potrivit ultimilor evoluții
  .

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Fiecare stat membru transmite Comisiei, în termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un program operațional care vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și care conține următoarele elemente: | (1)   Fiecare stat membru transmite Comisiei, în termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un program operațional care vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și care conține următoarele elemente: |
| | (-a) | specificarea sumei din cota alocată care urmează să fie utilizată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Fiecare stat membru transmite Comisiei, în termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un program operațional care vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și care conține următoarele elemente:

(1)   Fiecare stat membru transmite Comisiei, în termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, un program operațional care vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și care conține următoarele elemente:

(-a)

specificarea sumei din cota alocată care urmează să fie utilizată.

| (a) | indicarea tipului sau a tipurilor de deprivare materială vizate
  în cadrul programului operațional și motivarea selectării realizate
  , precum și o descriere
  , pentru fiecare tip de deprivare materială vizată,
  a caracteristicilor principale
  și a obiectivelor distribuirii de alimente sau de bunuri
  ,
  precum și măsurile auxiliare oferite,
  având în vedere rezultatele evaluării ex ante efectuate în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(a)

indicarea tipului sau a tipurilor de deprivare materială vizate
  în cadrul programului operațional și motivarea selectării realizate
  , precum și o descriere
  , pentru fiecare tip de deprivare materială vizată,
  a caracteristicilor principale
  și a obiectivelor distribuirii de alimente sau de bunuri
  ,
  precum și măsurile auxiliare oferite,
  având în vedere rezultatele evaluării ex ante efectuate în conformitate cu articolul 14;

| (a) | indicarea tipului sau a tipurilor de deprivare materială vizate, precum și o descriere a caracteristicilor principale
  ale programului operațional
  , având în vedere rezultatele evaluării ex ante efectuate în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(a)

indicarea tipului sau a tipurilor de deprivare materială vizate, precum și o descriere a caracteristicilor principale
  ale programului operațional
  , având în vedere rezultatele evaluării ex ante efectuate în conformitate cu articolul 14;

| (b) | o descriere a programului sau a programelor naționale corespunzătoare pentru fiecare tip de deprivare materială; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a programului sau a programelor naționale corespunzătoare pentru fiecare tip de deprivare materială;

| (b) | o descriere a programului sau a programelor naționale corespunzătoare pentru fiecare tip de deprivare materială; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a programului sau a programelor naționale corespunzătoare pentru fiecare tip de deprivare materială;

| (c) | o descriere a mecanismului de stabilire a criteriilor de eligibilitate a celor mai defavorizate persoane, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a mecanismului de stabilire a criteriilor de eligibilitate a celor mai defavorizate persoane, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială;

| (c) | o descriere a mecanismului de stabilire a criteriilor de eligibilitate a celor mai defavorizate persoane, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a mecanismului de stabilire a criteriilor de eligibilitate a celor mai defavorizate persoane, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială;

| (d) | criteriile de selectare a operațiunilor și o descriere a mecanismului de selectare, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială; |
| --- | --- |

(d)

criteriile de selectare a operațiunilor și o descriere a mecanismului de selectare, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială;

| (d) | criteriile de selectare a operațiunilor și o descriere a mecanismului de selectare, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială; |
| --- | --- |

(d)

criteriile de selectare a operațiunilor și o descriere a mecanismului de selectare, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială;

| (e) | criteriile de selectare a organizațiilor partenere, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizată; |
| --- | --- |

(e)

criteriile de selectare a organizațiilor partenere, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizată;

| (e) | criteriile de selectare a organizațiilor partenere, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizată; |
| --- | --- |

(e)

criteriile de selectare a organizațiilor partenere, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizată;

| (f) | o descriere a mecanismului utilizat pentru a asigura complementaritatea cu Fondul social european; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a mecanismului utilizat pentru a asigura complementaritatea cu Fondul social european;

| (f) | o descriere a mecanismului utilizat pentru a asigura complementaritatea cu Fondul social european
  , cu o linie clară de demarcație între activitățile vizate de aceste două fonduri
  ; |
| --- | --- |

(f)

o descriere a mecanismului utilizat pentru a asigura complementaritatea cu Fondul social european
  , cu o linie clară de demarcație între activitățile vizate de aceste două fonduri
  ;

| (fa) | o descriere a măsurilor specifice și a fondurilor alocate pentru respectarea principiilor prevăzute la articolul 5; |
| --- | --- |

(fa)

o descriere a măsurilor specifice și a fondurilor alocate pentru respectarea principiilor prevăzute la articolul 5;

| (g) | o descriere a dispozițiilor de implementare a programului operațional care să conțină identificarea autorității de management, a autorității de certificare dacă este cazul, a autorității de audit și a organismului către care se vor face plățile de către Comisie, precum și o descriere a procedurii de monitorizare; |
| --- | --- |

(g)

o descriere a dispozițiilor de implementare a programului operațional care să conțină identificarea autorității de management, a autorității de certificare dacă este cazul, a autorității de audit și a organismului către care se vor face plățile de către Comisie, precum și o descriere a procedurii de monitorizare;

| (g) | o descriere a dispozițiilor de implementare a programului operațional care să conțină identificarea autorității de management, a autorității de certificare dacă este cazul, a autorității de audit și a organismului către care se vor face plățile de către Comisie, precum și o descriere a procedurii de monitorizare; |
| --- | --- |

(g)

o descriere a dispozițiilor de implementare a programului operațional care să conțină identificarea autorității de management, a autorității de certificare dacă este cazul, a autorității de audit și a organismului către care se vor face plățile de către Comisie, precum și o descriere a procedurii de monitorizare;

| (h) | o descriere a măsurilor luate pentru a implica autoritățile publice competente regionale și locale și alte autorități, precum și organismele care reprezintă societatea civilă și organismele responsabile de promovarea egalității și nediscriminării în pregătirea programului operațional; |
| --- | --- |

(h)

o descriere a măsurilor luate pentru a implica autoritățile publice competente regionale și locale și alte autorități, precum și organismele care reprezintă societatea civilă și organismele responsabile de promovarea egalității și nediscriminării în pregătirea programului operațional;

| (h) | o descriere a măsurilor luate pentru a implica autoritățile publice competente regionale și locale și alte autorități, precum și organismele care reprezintă societatea civilă și organismele responsabile de promovarea egalității și nediscriminării în pregătirea programului operațional; |
| --- | --- |

(h)

o descriere a măsurilor luate pentru a implica autoritățile publice competente regionale și locale și alte autorități, precum și organismele care reprezintă societatea civilă și organismele responsabile de promovarea egalității și nediscriminării în pregătirea programului operațional;

| (i) | o descriere a utilizării planificate a asistenței tehnice în conformitate cu articolul 25 alineatul (2), care include acțiuni de consolidare a capacității administrative a beneficiarilor în ceea ce privește implementarea programului operațional; |
| --- | --- |

(i)

o descriere a utilizării planificate a asistenței tehnice în conformitate cu articolul 25 alineatul (2), care include acțiuni de consolidare a capacității administrative a beneficiarilor în ceea ce privește implementarea programului operațional;

| (i) | o descriere a utilizării planificate a asistenței tehnice în conformitate cu articolul 25 alineatul (2), care include acțiuni de consolidare a capacității administrative a beneficiarilor în ceea ce privește implementarea programului operațional; |
| --- | --- |

(i)

o descriere a utilizării planificate a asistenței tehnice în conformitate cu articolul 25 alineatul (2), care include acțiuni de consolidare a capacității administrative a beneficiarilor în ceea ce privește implementarea programului operațional;

| (j) | un plan de finanțare care cuprinde următoarele tabele: |
| --- | --- |

(j)

un plan de finanțare care cuprinde următoarele tabele:

| (j) | un plan de finanțare care cuprinde următoarele tabele: |
| --- | --- |

(j)

un plan de finanțare care cuprinde următoarele tabele:

| | (i) | un tabel în care este specificat pentru fiecare an, în conformitate cu articolul 18, sumele preconizate a fi acordate din fond și nivelul cofinanțării în conformitate cu articolul 18; |
| --- | --- | --- |

(i)

un tabel în care este specificat pentru fiecare an, în conformitate cu articolul 18, sumele preconizate a fi acordate din fond și nivelul cofinanțării în conformitate cu articolul 18;

| | (i) | un tabel în care este specificat pentru fiecare an, în conformitate cu articolul 18, sumele preconizate a fi acordate din fond și nivelul cofinanțării în conformitate cu articolul 18; |
| --- | --- | --- |

(i)

un tabel în care este specificat pentru fiecare an, în conformitate cu articolul 18, sumele preconizate a fi acordate din fond și nivelul cofinanțării în conformitate cu articolul 18;

| | (ii) | un tabel în care este specificat, pentru întreaga perioadă de programare, suma totală preconizată a fi acordată ca sprijin din programul operațional pentru fiecare tip de deprivare materială vizată, precum și măsurile auxiliare corespunzătoare. |
| --- | --- | --- |

(ii)

un tabel în care este specificat, pentru întreaga perioadă de programare, suma totală preconizată a fi acordată ca sprijin din programul operațional pentru fiecare tip de deprivare materială vizată, precum și măsurile auxiliare corespunzătoare.

| | (ii) | un tabel în care este specificat, pentru întreaga perioadă de programare, suma totală preconizată a fi acordată ca sprijin din programul operațional pentru fiecare tip de deprivare materială vizată, precum și măsurile auxiliare corespunzătoare. |
| --- | --- | --- |

(ii)

un tabel în care este specificat, pentru întreaga perioadă de programare, suma totală preconizată a fi acordată ca sprijin din programul operațional pentru fiecare tip de deprivare materială vizată, precum și măsurile auxiliare corespunzătoare.

Organizațiile partenere menționate la litera (e) care livrează în mod direct alimente sau
  bunuri
  întreprind ele însele activități care completează furnizarea de asistență materială, vizând incluziunea socială a celor mai defavorizate persoane, indiferent dacă aceste activități sunt sprijinite sau nu din fond.

Organizațiile partenere menționate la litera (e) care livrează în mod direct alimente sau
  /și asistență materială de bază
  întreprind ele însele
  sau în cooperare cu alte organizații
  activități care completează furnizarea de asistență materială, vizând incluziunea socială a celor mai defavorizate persoane, indiferent dacă aceste activități sunt sprijinite sau nu din fond.

(2)   Programele operaționale sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate desemnată de acestea în cooperare cu autoritățile publice regionale și locale competente sau cu alte autorități publice, precum și cu
  organisme care reprezintă societatea civilă și organisme responsabile de promovarea egalității și a nediscriminării
  .

(2)   Programele operaționale sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate desemnată de acestea în cooperare cu autoritățile publice regionale și locale competente sau cu alte autorități publice, precum și cu
  toate părțile interesate.


  Statele membre se asigură că programele operaționale sunt strâns legate de politicile naționale de incluziune socială.

(3)   Statele membre elaborează proiectele lor de programe operaționale în conformitate cu modelul prezentat în anexa I.

(3)   Statele membre elaborează proiectele lor de programe operaționale în conformitate cu modelul prezentat în anexa I.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Un stat membru poate transmite o cerere de modificare a programului operațional. Ea este însoțită de programul operațional revizuit și de justificarea modificării. | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Un stat membru poate transmite o cerere de modificare a programului operațional. Ea este însoțită de programul operațional revizuit și de justificarea modificării.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Platformă | Schimbul de bune practici |
| Comisia
  înființează o platformă la nivelul Uniunii pentru a facilita
  schimbul de experiență, consolidarea capacităților
  și
  colaborarea în rețea
  , precum și difuzarea rezultatelor relevante în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane
  . | Comisia
  facilitează
  schimbul de experiență, consolidarea capacităților, colaborarea în rețea
  și inovarea socială la nivelul Uniunii, conectând astfel organizațiile partenere cu alte părți interesate din toate statele membre. |
| În plus, Comisia se consultă, cel puțin o dată pe an, cu organizațiile care reprezintă organizațiile partenere la nivelul Uniunii în ceea ce privește implementarea sprijinului acordat din fond. | În plus, Comisia se consultă, cel puțin o dată pe an, cu organizațiile care reprezintă organizațiile partenere la nivelul Uniunii în ceea ce privește implementarea sprijinului acordat din fond
  și prezintă ulterior, în timp util, rapoarte privind acest subiect Parlamentului European și Consiliului
  . |
| | Comisia facilitează, de asemenea, difuzarea online a rezultatelor, rapoartelor și informațiilor relevante referitoare la fond. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Platformă

Schimbul de bune practici

Comisia
  înființează o platformă la nivelul Uniunii pentru a facilita
  schimbul de experiență, consolidarea capacităților
  și
  colaborarea în rețea
  , precum și difuzarea rezultatelor relevante în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane
  .

Comisia
  facilitează
  schimbul de experiență, consolidarea capacităților, colaborarea în rețea
  și inovarea socială la nivelul Uniunii, conectând astfel organizațiile partenere cu alte părți interesate din toate statele membre.

În plus, Comisia se consultă, cel puțin o dată pe an, cu organizațiile care reprezintă organizațiile partenere la nivelul Uniunii în ceea ce privește implementarea sprijinului acordat din fond.

În plus, Comisia se consultă, cel puțin o dată pe an, cu organizațiile care reprezintă organizațiile partenere la nivelul Uniunii în ceea ce privește implementarea sprijinului acordat din fond
  și prezintă ulterior, în timp util, rapoarte privind acest subiect Parlamentului European și Consiliului
  .

Comisia facilitează, de asemenea, difuzarea online a rezultatelor, rapoartelor și informațiilor relevante referitoare la fond.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Din 2015 până în 2022, statele membre transmit Comisiei, până la data de 30 iunie a fiecărui an, un raport anual de implementare a programului operațional pentru anul financiar precedent. | (1)   Din 2015 până în 2022, statele membre transmit Comisiei, până la data de 30 iunie a fiecărui an, un raport anual de implementare a programului operațional pentru anul financiar precedent. |
| (2)   Statele membre elaborează proiectul de raport anual de implementare în conformitate cu modelul adoptat de către Comisie, inclusiv lista indicatorilor comuni privind resursele și rezultatele. | (2)   Statele membre elaborează proiectul de raport anual de implementare în conformitate cu modelul adoptat de către Comisie, inclusiv lista indicatorilor comuni privind resursele și rezultatele. |
| | Acești indicatori includ: |
| | (a) | schimbările recente în cheltuielile pentru politicile sociale destinate combaterii deprivării materiale severe, ca valoare absolută, în raport cu PIB-ul și cu cheltuielile publice totale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Din 2015 până în 2022, statele membre transmit Comisiei, până la data de 30 iunie a fiecărui an, un raport anual de implementare a programului operațional pentru anul financiar precedent.

(1)   Din 2015 până în 2022, statele membre transmit Comisiei, până la data de 30 iunie a fiecărui an, un raport anual de implementare a programului operațional pentru anul financiar precedent.

(2)   Statele membre elaborează proiectul de raport anual de implementare în conformitate cu modelul adoptat de către Comisie, inclusiv lista indicatorilor comuni privind resursele și rezultatele.

(2)   Statele membre elaborează proiectul de raport anual de implementare în conformitate cu modelul adoptat de către Comisie, inclusiv lista indicatorilor comuni privind resursele și rezultatele.

Acești indicatori includ:

(a)

schimbările recente în cheltuielile pentru politicile sociale destinate combaterii deprivării materiale severe, ca valoare absolută, în raport cu PIB-ul și cu cheltuielile publice totale;

| (b) | schimbările recente intervenite în legislația în domeniul politicilor sociale referitoare la accesul beneficiarilor și al altor organizații la fonduri destinate combaterii deprivării materiale severe. |
| --- | --- |

(b)

schimbările recente intervenite în legislația în domeniul politicilor sociale referitoare la accesul beneficiarilor și al altor organizații la fonduri destinate combaterii deprivării materiale severe.

(3)   Rapoartele anuale de implementare sunt admisibile în cazul în care conțin toate informațiile necesare în conformitate cu modelul menționat la alineatul (2), inclusiv indicatorii comuni. Comisia informează statul membru în cauză în termen de 15 zile lucrătoare de la data primirii raportului anual de implementare în cazul în care acesta nu este admisibil. În cazul în care Comisia nu a transmis această informație în termenul stabilit, raportul este considerat admisibil.

(3)   Rapoartele anuale de implementare sunt admisibile în cazul în care conțin toate informațiile necesare în conformitate cu modelul menționat la alineatul (2), inclusiv indicatorii comuni. Comisia informează statul membru în cauză în termen de 15 zile lucrătoare de la data primirii raportului anual de implementare în cazul în care acesta nu este admisibil. În cazul în care Comisia nu a transmis această informație în termenul stabilit, raportul este considerat admisibil.

(4)   Comisia examinează raportul anual de implementare și transmite observațiile sale statului membru în termen de două luni de la primirea lui.

(4)   Comisia examinează raportul anual de implementare și transmite observațiile sale statului membru în termen de două luni de la primirea lui.

În cazul în care Comisia nu transmite observații în acest termen, rapoartele sunt considerate acceptate.

În cazul în care Comisia nu transmite observații în acest termen, rapoartele sunt considerate acceptate.

(5)   Până la 30 septembrie 2023, statele membre transmit un raport final de implementare a programului operațional.

(5)   Până la 30 septembrie 2023, statele membre transmit un raport final de implementare a programului operațional.

Statele membre elaborează proiectul de raport final de implementare în conformitate cu modelul adoptat de Comisie.

Statele membre elaborează proiectul de raport final de implementare în conformitate cu modelul adoptat de Comisie.

Comisia examinează raportul final de implementare și transmite statului membru observațiile sale în termen de cinci luni de la primirea raportului final.

Comisia examinează raportul final de implementare și transmite statului membru observațiile sale în termen de cinci luni de la primirea raportului final.

În cazul în care Comisia nu transmite observații în acest termen, rapoartele sunt considerate acceptate.

În cazul în care Comisia nu transmite observații în acest termen, rapoartele sunt considerate acceptate.

(6)   Comisia adoptă modelul de raport anual de implementare, inclusiv lista indicatorilor comuni, precum și modelul de raport final de implementare, prin intermediul unui act de punere în aplicare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2).

(6)   Comisia adoptă modelul de raport anual de implementare, inclusiv lista indicatorilor comuni, precum și modelul de raport final de implementare, prin intermediul unui act de punere în aplicare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2).

(7)   Comisia poate transmite observații unui stat membru cu privire la implementarea programului operațional. Autoritatea de management informează Comisia în termen de trei luni în legătură cu măsurile corective luate.

(7)   Comisia poate transmite observații unui stat membru cu privire la implementarea programului operațional. Autoritatea de management informează Comisia în termen de trei luni în legătură cu măsurile corective luate.

(8)   Autoritatea de management publică un rezumat al conținutului fiecărui raport anual de implementare, precum și al celui final.

(8)   Autoritatea de management publică un rezumat al conținutului fiecărui raport anual de implementare, precum și al celui final.

(8a)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, în timp util, un rezumat al rapoartelor anuale de implementare și al rapoartelor finale de implementare.

(8b)
     
  Procedura privind rapoartele de implementare nu trebuie să fie excesivă comparativ cu fondurile alocate și cu natura sprijinului și nu creează sarcini administrative inutile.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Reuniuni bilaterale de reexaminare | Reuniuni bilaterale de reexaminare |
| (1)   Comisia și fiecare stat membru se reunesc anual din 2014 până în 2022, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel, pentru a examina progresele înregistrate în implementarea programului operațional, ținând cont de raportul de implementare și de observațiile Comisiei la care se face referire la articolul 11 alineatul (7), dacă este cazul. | (1)   Comisia și fiecare stat membru se reunesc anual din 2014 până în 2022, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel, pentru a examina progresele înregistrate în implementarea programului operațional, ținând cont de raportul de implementare și de observațiile Comisiei la care se face referire la articolul 11 alineatul (7), dacă este cazul. |
| (2)   Reuniunea bilaterală de reexaminare este prezidată de Comisie. | (2)   Reuniunea bilaterală de reexaminare este prezidată de Comisie. |
| (3)   Statul membru se asigură că, în urma reuniunii respective, toate observațiile Comisiei sunt luate în considerare în mod corespunzător. | (3)   Statul membru se asigură că, în urma reuniunii respective, toate observațiile Comisiei sunt luate în considerare în mod corespunzător
  și menționează modul în care s-a dat curs acestor observații în cadrul raportului de implementare aferent anului următor sau, după caz, anilor următori
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Reuniuni bilaterale de reexaminare

Reuniuni bilaterale de reexaminare

(1)   Comisia și fiecare stat membru se reunesc anual din 2014 până în 2022, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel, pentru a examina progresele înregistrate în implementarea programului operațional, ținând cont de raportul de implementare și de observațiile Comisiei la care se face referire la articolul 11 alineatul (7), dacă este cazul.

(1)   Comisia și fiecare stat membru se reunesc anual din 2014 până în 2022, cu excepția cazului în care s-a convenit altfel, pentru a examina progresele înregistrate în implementarea programului operațional, ținând cont de raportul de implementare și de observațiile Comisiei la care se face referire la articolul 11 alineatul (7), dacă este cazul.

(2)   Reuniunea bilaterală de reexaminare este prezidată de Comisie.

(2)   Reuniunea bilaterală de reexaminare este prezidată de Comisie.

(3)   Statul membru se asigură că, în urma reuniunii respective, toate observațiile Comisiei sunt luate în considerare în mod corespunzător.

(3)   Statul membru se asigură că, în urma reuniunii respective, toate observațiile Comisiei sunt luate în considerare în mod corespunzător
  și menționează modul în care s-a dat curs acestor observații în cadrul raportului de implementare aferent anului următor sau, după caz, anilor următori
  .

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni menționați la articolul 11. | (1)   Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni menționați la articolul 11. |
| (2)   Evaluările sunt efectuate de către experți independenți din punct de vedere funcțional de autoritățile responsabile pentru implementarea programului operațional. Toate evaluările se publică în întregime. | (2)   Evaluările sunt efectuate de către experți independenți din punct de vedere funcțional de autoritățile responsabile pentru implementarea programului operațional. Toate evaluările se publică în întregime,
  însă nu pot cuprinde în niciun caz informații privind identitatea beneficiarilor finali
  . |
| | (2a)
     
  Evaluările nu sunt excesive comparativ cu fondurile alocate și cu natura sprijinului și nu creează sarcini administrative inutile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni menționați la articolul 11.

(1)   Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni menționați la articolul 11.

(2)   Evaluările sunt efectuate de către experți independenți din punct de vedere funcțional de autoritățile responsabile pentru implementarea programului operațional. Toate evaluările se publică în întregime.

(2)   Evaluările sunt efectuate de către experți independenți din punct de vedere funcțional de autoritățile responsabile pentru implementarea programului operațional. Toate evaluările se publică în întregime,
  însă nu pot cuprinde în niciun caz informații privind identitatea beneficiarilor finali
  .

(2a)
     
  Evaluările nu sunt excesive comparativ cu fondurile alocate și cu natura sprijinului și nu creează sarcini administrative inutile.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre efectuează o evaluare ex ante a programului operațional. | (1)   Statele membre efectuează o evaluare ex ante a programului operațional. |
| (2)   Evaluarea ex ante se efectuează sub responsabilitatea autorității responsabile de pregătirea programelor operaționale. Ea este transmisă Comisiei concomitent cu programul operațional, împreună cu un rezumat. | (2)   Evaluarea ex ante se efectuează sub responsabilitatea autorității responsabile de pregătirea programelor operaționale. Ea este transmisă Comisiei concomitent cu programul operațional, împreună cu un rezumat. |
| (3)   În evaluările ex ante se analizează următoarele elemente: | (3)   În evaluările ex ante se analizează următoarele elemente: |
| (a) | contribuția la obiectivul Uniunii de a reduce cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor
  expuse riscului de
  sărăcie și de excluziune socială până în 2020, având în vedere tipul selectat de deprivare materială care este vizat, ținând cont de circumstanțele naționale în materie de sărăcie, excluziune socială și deprivare materială; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre efectuează o evaluare ex ante a programului operațional.

(1)   Statele membre efectuează o evaluare ex ante a programului operațional.

(2)   Evaluarea ex ante se efectuează sub responsabilitatea autorității responsabile de pregătirea programelor operaționale. Ea este transmisă Comisiei concomitent cu programul operațional, împreună cu un rezumat.

(2)   Evaluarea ex ante se efectuează sub responsabilitatea autorității responsabile de pregătirea programelor operaționale. Ea este transmisă Comisiei concomitent cu programul operațional, împreună cu un rezumat.

(3)   În evaluările ex ante se analizează următoarele elemente:

(3)   În evaluările ex ante se analizează următoarele elemente:

(a)

contribuția la obiectivul Uniunii de a reduce cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor
  expuse riscului de
  sărăcie și de excluziune socială până în 2020, având în vedere tipul selectat de deprivare materială care este vizat, ținând cont de circumstanțele naționale în materie de sărăcie, excluziune socială și deprivare materială;

| (a) | contribuția la obiectivul Uniunii de a reduce cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor
  care se află în situație
  de sărăcie, precum și numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială până în 2020, având în vedere tipul selectat de deprivare materială care este vizat, ținând cont de circumstanțele naționale în materie de sărăcie, excluziune socială și deprivare materială; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la obiectivul Uniunii de a reduce cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor
  care se află în situație
  de sărăcie, precum și numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială până în 2020, având în vedere tipul selectat de deprivare materială care este vizat, ținând cont de circumstanțele naționale în materie de sărăcie, excluziune socială și deprivare materială;

| (aa) | contribuția la reducerea deșeurilor alimentare; |
| --- | --- |

(aa)

contribuția la reducerea deșeurilor alimentare;

| (b) | coerența internă a programului operațional propus și relația sa cu alte instrumente financiare relevante; |
| --- | --- |

(b)

coerența internă a programului operațional propus și relația sa cu alte instrumente financiare relevante;

| (b) | coerența internă a programului operațional propus și relația sa cu alte instrumente financiare relevante; |
| --- | --- |

(b)

coerența internă a programului operațional propus și relația sa cu alte instrumente financiare relevante;

| (c) | coerența alocării resurselor bugetare cu obiectivele programului operațional; |
| --- | --- |

(c)

coerența alocării resurselor bugetare cu obiectivele programului operațional;

| (c) | coerența alocării resurselor bugetare cu obiectivele programului operațional; |
| --- | --- |

(c)

coerența alocării resurselor bugetare cu obiectivele programului operațional;

| (d) | contribuția resurselor preconizate la
  obținerea rezultatelor
  ; |
| --- | --- |

(d)

contribuția resurselor preconizate la
  obținerea rezultatelor
  ;

| (d) | contribuția rezultatelor preconizate la
  obiectivele fondului
  ; |
| --- | --- |

(d)

contribuția rezultatelor preconizate la
  obiectivele fondului
  ;

| (da) | angajamentul asumat în mod efectiv de către părțile implicate în conceperea și punerea în aplicare a programului operațional; |
| --- | --- |

(da)

angajamentul asumat în mod efectiv de către părțile implicate în conceperea și punerea în aplicare a programului operațional;

| (e) | adecvația procedurilor de monitorizare a programului operațional și de colectare a datelor necesare pentru realizarea evaluărilor. |
| --- | --- |

(e)

adecvația procedurilor de monitorizare a programului operațional și de colectare a datelor necesare pentru realizarea evaluărilor.

| (e) | adecvația procedurilor de monitorizare a programului operațional și de colectare a datelor necesare pentru realizarea evaluărilor. |
| --- | --- |

(e)

adecvația procedurilor de monitorizare a programului operațional și de colectare a datelor necesare pentru realizarea evaluărilor.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cursul perioadei de programare, autoritatea de management
  poate efectua evaluări pentru a evalua
  eficacitatea și eficiența programului operațional. | (1)   În cursul perioadei de programare, autoritatea de management
  evaluează
  eficacitatea și eficiența programului operațional. |
| (2)   Autoritatea de management efectuează un studiu structurat privind destinatarii finali în 2017 și în 2021, în conformitate cu modelul furnizat de Comisie. Comisia adoptă
  modelul prin intermediul unui act
  de punere în aplicare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2). | (2)   Autoritatea de management efectuează un studiu structurat privind destinatarii finali în 2017 și în 2021, în conformitate cu modelul furnizat de Comisie. Comisia adoptă
  acte
  de punere în aplicare
  prin care stabilește modelul, după ce a purtat consultări cu părțile interesate
  . Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2). |
| (3)   Comisia poate
  efectua
  , din proprie inițiativă,
  evaluări ale programelor
  operaționale. | (3)   Comisia poate
  evalua programele
  operaționale din proprie inițiativă. |
| | (3a)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o evaluare la jumătatea perioadei a fondului până în martie 2018, cel târziu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   În cursul perioadei de programare, autoritatea de management
  poate efectua evaluări pentru a evalua
  eficacitatea și eficiența programului operațional.

(1)   În cursul perioadei de programare, autoritatea de management
  evaluează
  eficacitatea și eficiența programului operațional.

(2)   Autoritatea de management efectuează un studiu structurat privind destinatarii finali în 2017 și în 2021, în conformitate cu modelul furnizat de Comisie. Comisia adoptă
  modelul prin intermediul unui act
  de punere în aplicare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2).

(2)   Autoritatea de management efectuează un studiu structurat privind destinatarii finali în 2017 și în 2021, în conformitate cu modelul furnizat de Comisie. Comisia adoptă
  acte
  de punere în aplicare
  prin care stabilește modelul, după ce a purtat consultări cu părțile interesate
  . Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2).

(3)   Comisia poate
  efectua
  , din proprie inițiativă,
  evaluări ale programelor
  operaționale.

(3)   Comisia poate
  evalua programele
  operaționale din proprie inițiativă.

(3a)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o evaluare la jumătatea perioadei a fondului până în martie 2018, cel târziu.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La inițiativa sa și în strânsă cooperare cu statele membre, Comisia efectuează, în colaborare cu experți externi, o evaluare ex post, pentru a evalua eficacitatea și sustenabilitatea rezultatelor obținute, precum și pentru a măsura valoarea adăugată a fondului. Evaluarea ex post se finalizează până la 31 decembrie 2023. | La inițiativa sa și în strânsă cooperare cu statele membre, Comisia efectuează, în colaborare cu experți externi, o evaluare ex post, pentru a evalua eficacitatea
  și eficiența fondului, precum și
  sustenabilitatea rezultatelor obținute, precum și pentru a măsura valoarea adăugată a fondului. Evaluarea ex post se finalizează până la 31 decembrie 2023. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

La inițiativa sa și în strânsă cooperare cu statele membre, Comisia efectuează, în colaborare cu experți externi, o evaluare ex post, pentru a evalua eficacitatea și sustenabilitatea rezultatelor obținute, precum și pentru a măsura valoarea adăugată a fondului. Evaluarea ex post se finalizează până la 31 decembrie 2023.

La inițiativa sa și în strânsă cooperare cu statele membre, Comisia efectuează, în colaborare cu experți externi, o evaluare ex post, pentru a evalua eficacitatea
  și eficiența fondului, precum și
  sustenabilitatea rezultatelor obținute, precum și pentru a măsura valoarea adăugată a fondului. Evaluarea ex post se finalizează până la 31 decembrie 2023.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre furnizează informații cu privire la fond și promovează acțiunile sprijinite prin intermediul acestuia. Informațiile sunt adresate celor mai defavorizate persoane,
  mass-mediei și
  publicului larg. Ele evidențiază rolul Uniunii și asigură vizibilitatea contribuției acordate din fond. | (1)   
  Comisia și
  statele membre furnizează informații cu privire la fond și promovează acțiunile sprijinite prin intermediul acestuia. Informațiile sunt adresate
  îndeosebi
  celor mai defavorizate persoane,
  precum și
  publicului larg
  și mass-mediei
  . Ele evidențiază rolul Uniunii și asigură vizibilitatea contribuției acordate din fond
  , precum și a contribuției statelor membre și organizațiilor partenere cu privire la obiectivele de coeziune socială ale Uniunii, fără a stigmatiza beneficiarii finali. |
| (2)   În vederea asigurării transparenței în sprijinul fondului, autoritatea de management elaborează o listă de operațiuni sprijinite prin intermediul fondului, în format CSV sau XML, care este accesibilă prin intermediul unui site internet. Lista include cel puțin informații privind numele beneficiarului, adresa și suma alocată beneficiarului din fondurile Uniunii, precum și tipul de deprivare materială vizat. | (2)   În vederea asigurării transparenței în sprijinul fondului, autoritatea de management elaborează o listă de operațiuni sprijinite prin intermediul fondului, în format CSV sau XML, care este accesibilă prin intermediul unui site internet. Lista include cel puțin informații privind numele beneficiarului, adresa și suma alocată beneficiarului din fondurile Uniunii, precum și tipul de deprivare materială vizat. |
| Lista de operațiuni este actualizată cel puțin anual. | Lista de operațiuni este actualizată cel puțin anual. |
| (3)   Pe durata implementării unei operațiuni, beneficiarii și organizațiile partenere informează publicul cu privire la sprijinul obținut din fond prin expunerea cel puțin a unui afiș cu informații despre operațiune (dimensiune minimă A3), inclusiv despre sprijinul financiar din partea Uniunii, într-un loc ușor vizibil publicului, în fiecare loc de furnizare a alimentelor și a oricărei alte măsuri auxiliare, cu excepția cazului în care nu este posibil din cauza circumstanțelor distribuirii. | (3)   Pe parcursul implementării unei operațiuni, beneficiarii și organizațiile partenere informează publicul cu privire la sprijinul obținut din fond prin expunerea
  fie
  cel puțin a unui afiș cu informații despre operațiune (dimensiune minimă A3), inclusiv despre sprijinul financiar din partea Uniunii
  , fie a unui steag al Uniunii de mărime rezonabilă,
  într-un loc ușor vizibil publicului, în fiecare loc de furnizare a alimentelor
  și/sau a asistenței materiale de bază
  și a oricărei alte măsuri auxiliare
  , fără a stigmatiza destinatarii finali,
  cu excepția cazului în care nu este posibil din cauza circumstanțelor distribuirii. |
| Beneficiarii respectivi și organizațiile partenere care au site-uri internet realizează și o scurtă descriere a operațiunii, inclusiv scopurile și rezultatele sale, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii. | Beneficiarii respectivi și organizațiile partenere care au site-uri internet realizează și o scurtă descriere a operațiunii, inclusiv scopurile și rezultatele sale, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii. |
| (4)   Toate măsurile de informare și comunicare întreprinse de beneficiar și de organizațiile partenere fac cunoscut sprijinul acordat operațiunii din fond, prin afișarea emblemei Uniunii împreună cu o mențiune referitoare la Uniune și la fond. | (4)   Toate măsurile de informare și comunicare întreprinse de beneficiar și de organizațiile partenere fac cunoscut sprijinul acordat operațiunii din fond, prin afișarea emblemei Uniunii împreună cu o mențiune referitoare la Uniune și la fond. |
| (5)   Autoritatea de management informează beneficiarii despre publicarea listei de operațiuni în conformitate cu alineatul (2). Autoritatea de management furnizează informații și seturi de materiale publicitare, inclusiv modele în format electronic, pentru a ajuta beneficiarii și organizațiile partenere să își îndeplinească obligațiile ce le revin în conformitate cu alineatul (3). | (5)   Autoritatea de management informează beneficiarii despre publicarea listei de operațiuni în conformitate cu alineatul (2). Autoritatea de management furnizează informații și seturi de materiale publicitare, inclusiv modele în format electronic, pentru a ajuta beneficiarii și organizațiile partenere să își îndeplinească obligațiile ce le revin în conformitate cu alineatul (3). |
| (6)   La prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul
  prezentului articol
  , autoritatea de management, precum și beneficiarii și organizațiile partenere, respectă dispozițiile Directivei 95/46/CE. | (6)   La prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul
  articolelor 13-17
  , autoritatea de management, precum și beneficiarii și organizațiile partenere, respectă dispozițiile Directivei 95/46/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Statele membre furnizează informații cu privire la fond și promovează acțiunile sprijinite prin intermediul acestuia. Informațiile sunt adresate celor mai defavorizate persoane,
  mass-mediei și
  publicului larg. Ele evidențiază rolul Uniunii și asigură vizibilitatea contribuției acordate din fond.

(1)   
  Comisia și
  statele membre furnizează informații cu privire la fond și promovează acțiunile sprijinite prin intermediul acestuia. Informațiile sunt adresate
  îndeosebi
  celor mai defavorizate persoane,
  precum și
  publicului larg
  și mass-mediei
  . Ele evidențiază rolul Uniunii și asigură vizibilitatea contribuției acordate din fond
  , precum și a contribuției statelor membre și organizațiilor partenere cu privire la obiectivele de coeziune socială ale Uniunii, fără a stigmatiza beneficiarii finali.

(2)   În vederea asigurării transparenței în sprijinul fondului, autoritatea de management elaborează o listă de operațiuni sprijinite prin intermediul fondului, în format CSV sau XML, care este accesibilă prin intermediul unui site internet. Lista include cel puțin informații privind numele beneficiarului, adresa și suma alocată beneficiarului din fondurile Uniunii, precum și tipul de deprivare materială vizat.

(2)   În vederea asigurării transparenței în sprijinul fondului, autoritatea de management elaborează o listă de operațiuni sprijinite prin intermediul fondului, în format CSV sau XML, care este accesibilă prin intermediul unui site internet. Lista include cel puțin informații privind numele beneficiarului, adresa și suma alocată beneficiarului din fondurile Uniunii, precum și tipul de deprivare materială vizat.

Lista de operațiuni este actualizată cel puțin anual.

Lista de operațiuni este actualizată cel puțin anual.

(3)   Pe durata implementării unei operațiuni, beneficiarii și organizațiile partenere informează publicul cu privire la sprijinul obținut din fond prin expunerea cel puțin a unui afiș cu informații despre operațiune (dimensiune minimă A3), inclusiv despre sprijinul financiar din partea Uniunii, într-un loc ușor vizibil publicului, în fiecare loc de furnizare a alimentelor și a oricărei alte măsuri auxiliare, cu excepția cazului în care nu este posibil din cauza circumstanțelor distribuirii.

(3)   Pe parcursul implementării unei operațiuni, beneficiarii și organizațiile partenere informează publicul cu privire la sprijinul obținut din fond prin expunerea
  fie
  cel puțin a unui afiș cu informații despre operațiune (dimensiune minimă A3), inclusiv despre sprijinul financiar din partea Uniunii
  , fie a unui steag al Uniunii de mărime rezonabilă,
  într-un loc ușor vizibil publicului, în fiecare loc de furnizare a alimentelor
  și/sau a asistenței materiale de bază
  și a oricărei alte măsuri auxiliare
  , fără a stigmatiza destinatarii finali,
  cu excepția cazului în care nu este posibil din cauza circumstanțelor distribuirii.

Beneficiarii respectivi și organizațiile partenere care au site-uri internet realizează și o scurtă descriere a operațiunii, inclusiv scopurile și rezultatele sale, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii.

Beneficiarii respectivi și organizațiile partenere care au site-uri internet realizează și o scurtă descriere a operațiunii, inclusiv scopurile și rezultatele sale, evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii.

(4)   Toate măsurile de informare și comunicare întreprinse de beneficiar și de organizațiile partenere fac cunoscut sprijinul acordat operațiunii din fond, prin afișarea emblemei Uniunii împreună cu o mențiune referitoare la Uniune și la fond.

(4)   Toate măsurile de informare și comunicare întreprinse de beneficiar și de organizațiile partenere fac cunoscut sprijinul acordat operațiunii din fond, prin afișarea emblemei Uniunii împreună cu o mențiune referitoare la Uniune și la fond.

(5)   Autoritatea de management informează beneficiarii despre publicarea listei de operațiuni în conformitate cu alineatul (2). Autoritatea de management furnizează informații și seturi de materiale publicitare, inclusiv modele în format electronic, pentru a ajuta beneficiarii și organizațiile partenere să își îndeplinească obligațiile ce le revin în conformitate cu alineatul (3).

(5)   Autoritatea de management informează beneficiarii despre publicarea listei de operațiuni în conformitate cu alineatul (2). Autoritatea de management furnizează informații și seturi de materiale publicitare, inclusiv modele în format electronic, pentru a ajuta beneficiarii și organizațiile partenere să își îndeplinească obligațiile ce le revin în conformitate cu alineatul (3).

(6)   La prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul
  prezentului articol
  , autoritatea de management, precum și beneficiarii și organizațiile partenere, respectă dispozițiile Directivei 95/46/CE.

(6)   La prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul
  articolelor 13-17
  , autoritatea de management, precum și beneficiarii și organizațiile partenere, respectă dispozițiile Directivei 95/46/CE.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Rata de cofinanțare la nivelul programului operațional
  nu este mai mare de
  85 % din cheltuielile publice eligibile. | (1)   Rata de cofinanțare la nivelul programului operațional
  se ridică la
  85 % din cheltuielile publice eligibile.
  Ea poate fi majorată în circumstanțele descrise la articolul 19 alineatul (1). Fiecare stat membru este liber să sprijine inițiativele fondului cu fonduri naționale suplimentare. |
| | (1a)
     
  Beneficiarii nu cofinanțează, în nicio situație, operațiuni din acest fond. |
| (2)   Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional stabilește rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional și valoarea maximă a sprijinului acordat din fond. | (2)   Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional stabilește rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional și valoarea maximă a sprijinului acordat din fond. |
| (3)   Măsurile de asistență tehnică implementate la inițiativa sau în numele Comisiei pot fi finanțate în procent de 100 %. | (3)   Măsurile de asistență tehnică implementate la inițiativa sau în numele Comisiei pot fi finanțate în procent de 100 %. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Rata de cofinanțare la nivelul programului operațional
  nu este mai mare de
  85 % din cheltuielile publice eligibile.

(1)   Rata de cofinanțare la nivelul programului operațional
  se ridică la
  85 % din cheltuielile publice eligibile.
  Ea poate fi majorată în circumstanțele descrise la articolul 19 alineatul (1). Fiecare stat membru este liber să sprijine inițiativele fondului cu fonduri naționale suplimentare.

(1a)
     
  Beneficiarii nu cofinanțează, în nicio situație, operațiuni din acest fond.

(2)   Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional stabilește rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional și valoarea maximă a sprijinului acordat din fond.

(2)   Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional stabilește rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional și valoarea maximă a sprijinului acordat din fond.

(3)   Măsurile de asistență tehnică implementate la inițiativa sau în numele Comisiei pot fi finanțate în procent de 100 %.

(3)   Măsurile de asistență tehnică implementate la inițiativa sau în numele Comisiei pot fi finanțate în procent de 100 %.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   La cererea unui stat membru, plățile intermediare și plățile soldului final pot fi crescute cu 10 puncte procentuale peste rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional. Rata de cofinanțare crescută, care nu poate depăși 100 %, se aplică cererilor de plată referitoare la perioada contabilă în care statul membru a transmis cererea sa și la perioadele contabile ulterioare în care statul membru îndeplinește una dintre următoarele condiții: | (1)   La cererea unui stat membru, plățile intermediare și plățile soldului final pot fi crescute cu 10 puncte procentuale peste rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional. Rata de cofinanțare crescută, care nu poate depăși 100 %, se aplică cererilor de plată referitoare la perioada contabilă în care statul membru a transmis cererea sa și la perioadele contabile ulterioare în care statul membru îndeplinește una dintre următoarele condiții: |
| (a). | în cazul în care statul membru în cauză a adoptat moneda euro, el primește asistență macrofinanciară din partea Uniunii, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   La cererea unui stat membru, plățile intermediare și plățile soldului final pot fi crescute cu 10 puncte procentuale peste rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional. Rata de cofinanțare crescută, care nu poate depăși 100 %, se aplică cererilor de plată referitoare la perioada contabilă în care statul membru a transmis cererea sa și la perioadele contabile ulterioare în care statul membru îndeplinește una dintre următoarele condiții:

(1)   La cererea unui stat membru, plățile intermediare și plățile soldului final pot fi crescute cu 10 puncte procentuale peste rata de cofinanțare aplicabilă programului operațional. Rata de cofinanțare crescută, care nu poate depăși 100 %, se aplică cererilor de plată referitoare la perioada contabilă în care statul membru a transmis cererea sa și la perioadele contabile ulterioare în care statul membru îndeplinește una dintre următoarele condiții:

(a).

în cazul în care statul membru în cauză a adoptat moneda euro, el primește asistență macrofinanciară din partea Uniunii, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului;

| (a). | în cazul în care statul membru în cauză a adoptat moneda euro, el primește asistență macrofinanciară din partea Uniunii, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului; |
| --- | --- |

(a).

în cazul în care statul membru în cauză a adoptat moneda euro, el primește asistență macrofinanciară din partea Uniunii, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului;

| (b) | în cazul în care statul membru în cauză nu a adoptat moneda euro, el primește asistență financiară pe termen mediu, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care statul membru în cauză nu a adoptat moneda euro, el primește asistență financiară pe termen mediu, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului;

| (b) | în cazul în care statul membru în cauză nu a adoptat moneda euro, el primește asistență financiară pe termen mediu, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care statul membru în cauză nu a adoptat moneda euro, el primește asistență financiară pe termen mediu, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului;

| (c) | asistența financiară îi este pusă la dispoziție în conformitate cu Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate. |
| --- | --- |

(c)

asistența financiară îi este pusă la dispoziție în conformitate cu Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate.

| (c) | asistența financiară îi este pusă la dispoziție în conformitate cu Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate. |
| --- | --- |

(c)

asistența financiară îi este pusă la dispoziție în conformitate cu Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate.

(2)   Indiferent de dispozițiile de la alineatul (1), sprijinul Uniunii realizat prin intermediul plăților intermediare și al plăților soldului final nu este mai mare decât sprijinul public și decât valoarea maximă a sprijinului acordat din fond, astfel cum este menționat în decizia Comisiei de aprobare a programului operațional.

(2)   Indiferent de dispozițiile de la alineatul (1), sprijinul Uniunii realizat prin intermediul plăților intermediare și al plăților soldului final nu este mai mare decât sprijinul public
  și/sau privat
  și decât valoarea maximă a sprijinului acordat din fond, astfel cum este menționat în decizia Comisiei de aprobare a programului operațional.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Operațiunile care beneficiază de sprijin din programul operațional se desfășoară în statul membru vizat de programul operațional. | (1)   Operațiunile care beneficiază de sprijin din programul operațional se desfășoară în statul membru vizat de programul operațional. |
| (2)   Operațiunile pot beneficia de sprijin din programul operațional cu condiția ca ele să fi fost selectate în conformitate cu o procedură corectă și transparentă, pe baza criteriilor menționate în programul operațional. | (2)   Operațiunile pot beneficia de sprijin din programul operațional cu condiția ca ele să fi fost selectate în conformitate cu o procedură corectă și transparentă, pe baza criteriilor menționate în programul operațional. |
| (3)   Alimentele
  și bunurile
  destinate
  persoanelor fără adăpost și copiilor
  pot fi achiziționate chiar de organizațiile partenere. | (3)   Alimentele
  și/sau articolele de asistență materială de bază
  destinate
  uzului personal al destinatarilor finali
  pot fi achiziționate chiar de organizațiile partenere |
| Ele pot fi achiziționate și de către un organism public și pot fi puse la dispoziția organizațiilor partenere în mod gratuit.
  În acest caz, alimentele pot fi obținute prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea produselor
  din stocurile de intervenție furnizate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. [OCP]
  , cu condiția ca această opțiune să fie cea mai favorabilă din punct de vedere economic și să nu întârzie inutil furnizarea de produse alimentare organizațiilor partenere
  .
  Orice sume derivate dintr-o tranzacție implicând stocurile respective ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui utilizate astfel încât să se diminueze obligația statelor membre, menționată la articolul 18 din prezentul regulament, de a cofinanța programul. | Ele pot fi achiziționate și de către un organism public și pot fi puse la dispoziția organizațiilor partenere în mod gratuit.
  Organizațiile partenere pot, în plus, să distribuie rezerve alimentare provenite din alte surse, inclusiv
  din stocurile de intervenție furnizate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. [OCP]. |
| Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia aplică procedurile adoptate în temeiul articolului 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], prin care produsele din stocurile de intervenție pot fi utilizate, prelucrate sau vândute în scopul realizării obiectivelor prezentului regulament. | Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia aplică procedurile adoptate în temeiul articolului 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], prin care produsele din stocurile de intervenție pot fi utilizate, prelucrate sau vândute în scopul realizării obiectivelor prezentului regulament. |
| (4)   
  Asistența
  materială respectivă este distribuită gratuit celor mai defavorizate persoane. | (4)   
  Alimentele și/sau articolele de asistență
  materială
  de bază sunt distribuite
  gratuit celor mai defavorizate persoane
  , fără nicio excepție. |
| (5)   O operațiune sprijinită din fond nu poate beneficia de sprijin din partea unui alt instrument al Uniunii. | (5)   O operațiune sprijinită din fond nu poate beneficia de sprijin din partea unui alt instrument al Uniunii
  pentru a evita dubla finanțare
  .
  Cu toate acestea, beneficiarii nu sunt împiedicați să solicite utilizarea altor fonduri europene, precum FSE, pentru a întreprinde acțiuni complementare care au ca scop atenuarea efectelor sărăciei și incluziunea socială
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Operațiunile care beneficiază de sprijin din programul operațional se desfășoară în statul membru vizat de programul operațional.

(1)   Operațiunile care beneficiază de sprijin din programul operațional se desfășoară în statul membru vizat de programul operațional.

(2)   Operațiunile pot beneficia de sprijin din programul operațional cu condiția ca ele să fi fost selectate în conformitate cu o procedură corectă și transparentă, pe baza criteriilor menționate în programul operațional.

(2)   Operațiunile pot beneficia de sprijin din programul operațional cu condiția ca ele să fi fost selectate în conformitate cu o procedură corectă și transparentă, pe baza criteriilor menționate în programul operațional.

(3)   Alimentele
  și bunurile
  destinate
  persoanelor fără adăpost și copiilor
  pot fi achiziționate chiar de organizațiile partenere.

(3)   Alimentele
  și/sau articolele de asistență materială de bază
  destinate
  uzului personal al destinatarilor finali
  pot fi achiziționate chiar de organizațiile partenere

Ele pot fi achiziționate și de către un organism public și pot fi puse la dispoziția organizațiilor partenere în mod gratuit.
  În acest caz, alimentele pot fi obținute prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea produselor
  din stocurile de intervenție furnizate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. [OCP]
  , cu condiția ca această opțiune să fie cea mai favorabilă din punct de vedere economic și să nu întârzie inutil furnizarea de produse alimentare organizațiilor partenere
  .
  Orice sume derivate dintr-o tranzacție implicând stocurile respective ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui utilizate astfel încât să se diminueze obligația statelor membre, menționată la articolul 18 din prezentul regulament, de a cofinanța programul.

Ele pot fi achiziționate și de către un organism public și pot fi puse la dispoziția organizațiilor partenere în mod gratuit.
  Organizațiile partenere pot, în plus, să distribuie rezerve alimentare provenite din alte surse, inclusiv
  din stocurile de intervenție furnizate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. [OCP].

Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia aplică procedurile adoptate în temeiul articolului 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], prin care produsele din stocurile de intervenție pot fi utilizate, prelucrate sau vândute în scopul realizării obiectivelor prezentului regulament.

Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia aplică procedurile adoptate în temeiul articolului 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], prin care produsele din stocurile de intervenție pot fi utilizate, prelucrate sau vândute în scopul realizării obiectivelor prezentului regulament.

(4)   
  Asistența
  materială respectivă este distribuită gratuit celor mai defavorizate persoane.

(4)   
  Alimentele și/sau articolele de asistență
  materială
  de bază sunt distribuite
  gratuit celor mai defavorizate persoane
  , fără nicio excepție.

(5)   O operațiune sprijinită din fond nu poate beneficia de sprijin din partea unui alt instrument al Uniunii.

(5)   O operațiune sprijinită din fond nu poate beneficia de sprijin din partea unui alt instrument al Uniunii
  pentru a evita dubla finanțare
  .
  Cu toate acestea, beneficiarii nu sunt împiedicați să solicite utilizarea altor fonduri europene, precum FSE, pentru a întreprinde acțiuni complementare care au ca scop atenuarea efectelor sărăciei și incluziunea socială
  .

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Costurile eligibile pentru sprijin din programul operațional sunt: | (1)   Costurile eligibile pentru sprijin din programul operațional sunt: |
| (a) | costurile achiziționării de alimente și
  bunuri de consum
  de bază pentru uzul personal al
  persoanelor fără adăpost sau al copiilor
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Costurile eligibile pentru sprijin din programul operațional sunt:

(1)   Costurile eligibile pentru sprijin din programul operațional sunt:

(a)

costurile achiziționării de alimente și
  bunuri de consum
  de bază pentru uzul personal al
  persoanelor fără adăpost sau al copiilor
  ;

| (a) | costurile achiziționării de alimente și
  articole de asistență materială
  de bază pentru uzul personal al
  destinatarilor finali
  ; |
| --- | --- |

(a)

costurile achiziționării de alimente și
  articole de asistență materială
  de bază pentru uzul personal al
  destinatarilor finali
  ;

| (b) | în cazul în care un organism public achiziționează alimente sau bunuri de consum de bază pentru uzul personal al
  persoanelor fără adăpost sau al copiilor
  și le furnizează organizațiilor partenere, costurile transportării alimentelor sau
  bunurilor
  la depozitele organizațiilor partenere, la o rată fixă de 1 % din costurile menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care un organism public achiziționează alimente sau bunuri de consum de bază pentru uzul personal al
  persoanelor fără adăpost sau al copiilor
  și le furnizează organizațiilor partenere, costurile transportării alimentelor sau
  bunurilor
  la depozitele organizațiilor partenere, la o rată fixă de 1 % din costurile menționate la litera (a);

| (b) | în cazul în care un organism public achiziționează alimente sau bunuri de consum de bază pentru uzul personal al
  destinatarilor finali
  și le furnizează organizațiilor partenere, costurile transportării alimentelor sau
  articolelor de asistență materială de bază
  la depozitele organizațiilor partenere, la o rată fixă de 1 % din costurile menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care un organism public achiziționează alimente sau bunuri de consum de bază pentru uzul personal al
  destinatarilor finali
  și le furnizează organizațiilor partenere, costurile transportării alimentelor sau
  articolelor de asistență materială de bază
  la depozitele organizațiilor partenere, la o rată fixă de 1 % din costurile menționate la litera (a);

| (c) | costurile administrative, de transport și de depozitare suportate de organizațiile partenere, la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(c)

costurile administrative, de transport și de depozitare suportate de organizațiile partenere, la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a);

| (c) | costurile administrative, de transport și de depozitare suportate de organizațiile partenere, la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a);
  sau 5 % din valoarea stocurilor de intervenție alimentară, transferate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr.../... [OCP]; |
| --- | --- |

(c)

costurile administrative, de transport și de depozitare suportate de organizațiile partenere, la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a);
  sau 5 % din valoarea stocurilor de intervenție alimentară, transferate în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr.../... [OCP];

| (ca) | costurile administrative, de transport și de depozitare, suportate de organizațiile partenere în legătură cu colectarea de deșeuri alimentare; |
| --- | --- |

(ca)

costurile administrative, de transport și de depozitare, suportate de organizațiile partenere în legătură cu colectarea de deșeuri alimentare;

| (d) | costurile activităților de incluziune socială desfășurate și declarate de organizațiile partenere care oferă în mod direct asistența materială
  celor mai defavorizate persoane
  , la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(d)

costurile activităților de incluziune socială desfășurate și declarate de organizațiile partenere care oferă în mod direct asistența materială
  celor mai defavorizate persoane
  , la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a);

| (d) | costurile activităților de incluziune socială desfășurate și declarate de organizațiile partenere care oferă în mod direct
  sau indirect
  asistența materială
  de bază destinatarilor finali
  , la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(d)

costurile activităților de incluziune socială desfășurate și declarate de organizațiile partenere care oferă în mod direct
  sau indirect
  asistența materială
  de bază destinatarilor finali
  , la o rată fixă de 5 % din costurile menționate la litera (a);

| (e) | costurile angajate în temeiul articolului 25. |
| --- | --- |

(e)

costurile angajate în temeiul articolului 25.

| (e) | costurile angajate în temeiul articolului 25. |
| --- | --- |

(e)

costurile angajate în temeiul articolului 25.

(2)   Următoarele costuri nu sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din programul operațional:

(2)   Următoarele costuri nu sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din programul operațional:

| (a) | dobânzile aferente datoriilor; |
| --- | --- |

(a)

dobânzile aferente datoriilor;

| (a) | dobânzile aferente datoriilor; |
| --- | --- |

(a)

dobânzile aferente datoriilor;

| (b) | costurile bunurilor folosite anterior; |
| --- | --- |

(b)

costurile bunurilor folosite anterior;

| (b) | costurile bunurilor folosite anterior; |
| --- | --- |

(b)

costurile bunurilor folosite anterior;

| (c) | taxa pe valoarea adăugată; cu toate acestea, sumele corespunzătoare TVA sunt eligibile în cazul în care nu sunt recuperabile în temeiul legislației naționale referitoare la TVA și sunt plătite de către un beneficiar care nu este o persoană neimpozitabilă, conform definiției de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului. |
| --- | --- |

(c)

taxa pe valoarea adăugată; cu toate acestea, sumele corespunzătoare TVA sunt eligibile în cazul în care nu sunt recuperabile în temeiul legislației naționale referitoare la TVA și sunt plătite de către un beneficiar care nu este o persoană neimpozitabilă, conform definiției de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului.

| (c) | taxa pe valoarea adăugată; cu toate acestea, sumele corespunzătoare TVA sunt eligibile în cazul în care nu sunt recuperabile în temeiul legislației naționale referitoare la TVA și sunt plătite de către un beneficiar care nu este o persoană neimpozitabilă, conform definiției de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului. |
| --- | --- |

(c)

taxa pe valoarea adăugată; cu toate acestea, sumele corespunzătoare TVA sunt eligibile în cazul în care nu sunt recuperabile în temeiul legislației naționale referitoare la TVA și sunt plătite de către un beneficiar care nu este o persoană neimpozitabilă, conform definiției de la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Statul membru desemnează ca autoritate de audit o autoritate sau un organism public național, independent din punct de vedere funcțional de autoritatea de management și de autoritatea de certificare. | (4)   Statul membru desemnează ca autoritate de audit o autoritate sau un organism public național, independent din punct de vedere funcțional de autoritatea de management și de autoritatea de certificare.
  La nivel național se poate desemna ca autoritate de audit instituția de audit sau Curtea de Conturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Statul membru desemnează ca autoritate de audit o autoritate sau un organism public național, independent din punct de vedere funcțional de autoritatea de management și de autoritatea de certificare.

(4)   Statul membru desemnează ca autoritate de audit o autoritate sau un organism public național, independent din punct de vedere funcțional de autoritatea de management și de autoritatea de certificare.
  La nivel național se poate desemna ca autoritate de audit instituția de audit sau Curtea de Conturi.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 29 – alineatul 4 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (o) | întocmește declarația de gestiune și rezumatul anual menționate la
  articolul 56 alineatul (5) literele (a) și (b)
  din regulamentul financiar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(o)

întocmește declarația de gestiune și rezumatul anual menționate la
  articolul 56 alineatul (5) literele (a) și (b)
  din regulamentul financiar.

| (e) | întocmește declarația de gestiune și rezumatul anual menționate la
  articolul 59 alineatul (5) literele (a) și (b)
  din regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(e)

întocmește declarația de gestiune și rezumatul anual menționate la
  articolul 59 alineatul (5) literele (a) și (b)
  din regulamentul financiar.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 30 – paragraful 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   întocmirea conturilor anuale menționate la
  articolul 56 alineatul (5) litera (a)
  din regulamentul financiar; | 2.   întocmirea conturilor anuale menționate la
  articolul 59 alineatul (5) litera (a)
  din regulamentul financiar; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   întocmirea conturilor anuale menționate la
  articolul 56 alineatul (5) litera (a)
  din regulamentul financiar;

2.   întocmirea conturilor anuale menționate la
  articolul 59 alineatul (5) litera (a)
  din regulamentul financiar;

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 30 – paragraful 1 – punctul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   păstrarea evidențelor contabile ale sumelor recuperabile și ale sumelor retrase în urma anulării integrale sau parțiale a contribuției pentru o operațiune. Sumele recuperate se varsă la
  bugetul general al Uniunii Europene
  , înainte de încheierea programului operațional, prin deducerea acestora din următoarea declarație de cheltuieli. | 8.   păstrarea evidențelor contabile ale sumelor recuperabile și ale sumelor retrase în urma anulării integrale sau parțiale a contribuției pentru o operațiune. Sumele recuperate se varsă la
  fond
  , înainte de încheierea programului operațional, prin deducerea acestora din următoarea declarație de cheltuieli. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8.   păstrarea evidențelor contabile ale sumelor recuperabile și ale sumelor retrase în urma anulării integrale sau parțiale a contribuției pentru o operațiune. Sumele recuperate se varsă la
  bugetul general al Uniunii Europene
  , înainte de încheierea programului operațional, prin deducerea acestora din următoarea declarație de cheltuieli.

8.   păstrarea evidențelor contabile ale sumelor recuperabile și ale sumelor retrase în urma anulării integrale sau parțiale a contribuției pentru o operațiune. Sumele recuperate se varsă la
  fond
  , înainte de încheierea programului operațional, prin deducerea acestora din următoarea declarație de cheltuieli.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Pentru efectuarea auditurilor, autoritatea de audit pregătește o strategie de audit în termen de șase luni de la data adoptării programului operațional. Strategia de audit conține metodologia de audit, metoda de eșantionare pentru auditurile operațiunilor și planificarea auditurilor pentru anul contabil în curs și pentru următorii doi ani contabili consecutivi. Strategia de audit este actualizată anual din 2016 până în 2022, inclusiv.
  La cerere
  , autoritatea de audit prezintă Comisiei strategia de audit. | (4)   Pentru efectuarea auditurilor, autoritatea de audit pregătește o strategie de audit în termen de șase luni de la data adoptării programului operațional. Strategia de audit conține metodologia de audit, metoda de eșantionare pentru auditurile operațiunilor și planificarea auditurilor pentru anul contabil în curs și pentru următorii doi ani contabili consecutivi. Strategia de audit este actualizată anual din 2016 până în 2022, inclusiv. Autoritatea de audit prezintă Comisiei strategia de audit.
  Comisia este împuternicită să solicite autorității de audit să introducă o serie de modificări în strategia sa de audit, care, în opinia sa, sunt necesare pentru a se asigura că auditurile sunt efectuate într-un mod adecvat, în conformitate cu standardele de audit acceptate pe plan internațional. Procedând astfel, Comisia se asigură că auditul performanței a fost luat în considerare în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Pentru efectuarea auditurilor, autoritatea de audit pregătește o strategie de audit în termen de șase luni de la data adoptării programului operațional. Strategia de audit conține metodologia de audit, metoda de eșantionare pentru auditurile operațiunilor și planificarea auditurilor pentru anul contabil în curs și pentru următorii doi ani contabili consecutivi. Strategia de audit este actualizată anual din 2016 până în 2022, inclusiv.
  La cerere
  , autoritatea de audit prezintă Comisiei strategia de audit.

(4)   Pentru efectuarea auditurilor, autoritatea de audit pregătește o strategie de audit în termen de șase luni de la data adoptării programului operațional. Strategia de audit conține metodologia de audit, metoda de eșantionare pentru auditurile operațiunilor și planificarea auditurilor pentru anul contabil în curs și pentru următorii doi ani contabili consecutivi. Strategia de audit este actualizată anual din 2016 până în 2022, inclusiv. Autoritatea de audit prezintă Comisiei strategia de audit.
  Comisia este împuternicită să solicite autorității de audit să introducă o serie de modificări în strategia sa de audit, care, în opinia sa, sunt necesare pentru a se asigura că auditurile sunt efectuate într-un mod adecvat, în conformitate cu standardele de audit acceptate pe plan internațional. Procedând astfel, Comisia se asigură că auditul performanței a fost luat în considerare în mod corespunzător.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 5 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (r) | o opinie de audit în conformitate cu
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(r)

o opinie de audit în conformitate cu
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar;

| (a) | o opinie de audit în conformitate cu
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(a)

o opinie de audit în conformitate cu
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar;

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia
  poate solicita unui stat membru
  să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura funcționarea efectivă a sistemelor sale de gestionare și control sau corectitudinea cheltuielilor în conformitate cu prezentul regulament. | (3)   Comisia
  solicită statelor membre
  să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura funcționarea efectivă a sistemelor sale de gestionare și control sau corectitudinea cheltuielilor în conformitate cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia
  poate solicita unui stat membru
  să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura funcționarea efectivă a sistemelor sale de gestionare și control sau corectitudinea cheltuielilor în conformitate cu prezentul regulament.

(3)   Comisia
  solicită statelor membre
  să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura funcționarea efectivă a sistemelor sale de gestionare și control sau corectitudinea cheltuielilor în conformitate cu prezentul regulament.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 35 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Angajamentele bugetare ale Uniunii pentru fiecare program operațional se fac în tranșe anuale în perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020. Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional constituie decizia de finanțare în sensul
  articolului 81 alineatul (2)
  din regulamentul financiar și, odată notificată către statul membru în cauză, constituie un angajament juridic în sensul regulamentului respectiv. | Angajamentele bugetare ale Uniunii pentru fiecare program operațional se fac în tranșe anuale în perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020. Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional constituie decizia de finanțare în sensul
  articolului 84 alineatul (2)
  din regulamentul financiar și, odată notificată către statul membru în cauză, constituie un angajament juridic în sensul regulamentului respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Angajamentele bugetare ale Uniunii pentru fiecare program operațional se fac în tranșe anuale în perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020. Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional constituie decizia de finanțare în sensul
  articolului 81 alineatul (2)
  din regulamentul financiar și, odată notificată către statul membru în cauză, constituie un angajament juridic în sensul regulamentului respectiv.

Angajamentele bugetare ale Uniunii pentru fiecare program operațional se fac în tranșe anuale în perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020. Decizia Comisiei de adoptare a unui program operațional constituie decizia de finanțare în sensul
  articolului 84 alineatul (2)
  din regulamentul financiar și, odată notificată către statul membru în cauză, constituie un angajament juridic în sensul regulamentului respectiv.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 45 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Pentru fiecare an începând cu 2015 și până în 2022 inclusiv, până la 15 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, organismele desemnate transmit Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu
  articolul 56
  din regulamentul financiar: | (1)   Pentru fiecare an începând cu 2015 și până în 2022 inclusiv, până la 15 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, organismele desemnate transmit Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu
  articolul 59
  din regulamentul financiar: |
| (dd) | conturile anuale certificate de organismele relevante desemnate în temeiul articolului 32, astfel cum se menționează la
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Pentru fiecare an începând cu 2015 și până în 2022 inclusiv, până la 15 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, organismele desemnate transmit Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu
  articolul 56
  din regulamentul financiar:

(1)   Pentru fiecare an începând cu 2015 și până în 2022 inclusiv, până la 15 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, organismele desemnate transmit Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu
  articolul 59
  din regulamentul financiar:

(dd)

conturile anuale certificate de organismele relevante desemnate în temeiul articolului 32, astfel cum se menționează la
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar;

| (a) | conturile anuale certificate de organismele relevante desemnate în temeiul articolului 32, astfel cum se menționează la
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(a)

conturile anuale certificate de organismele relevante desemnate în temeiul articolului 32, astfel cum se menționează la
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar;

| (ee) | declarația de gestiune, astfel cum se menționează la
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(ee)

declarația de gestiune, astfel cum se menționează la
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar;

| (b) | declarația de gestiune, astfel cum se menționează la
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(b)

declarația de gestiune, astfel cum se menționează la
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar;

| (ff) | un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, inclusiv o analiză a naturii și amplorii erorilor și deficiențelor, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate; |
| --- | --- |

(ff)

un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, inclusiv o analiză a naturii și amplorii erorilor și deficiențelor, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate;

| (c) | un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, inclusiv o analiză a naturii și amplorii erorilor și deficiențelor, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat anual al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, inclusiv o analiză a naturii și amplorii erorilor și deficiențelor, precum și măsurile corective întreprinse sau planificate;

| (gg) | o opinie de audit de către organismul de audit independent desemnat, astfel cum se menționează la
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar, însoțită de un raport privind controlul în care sunt precizate constatările auditurilor efectuate în anul contabil vizat în opinie. |
| --- | --- |

(gg)

o opinie de audit de către organismul de audit independent desemnat, astfel cum se menționează la
  articolul 56 alineatul (5)
  din regulamentul financiar, însoțită de un raport privind controlul în care sunt precizate constatările auditurilor efectuate în anul contabil vizat în opinie.

| (d) | o opinie de audit de către organismul de audit independent desemnat, astfel cum se menționează la
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar, însoțită de un raport privind controlul în care sunt precizate constatările auditurilor efectuate în anul contabil vizat în opinie. |
| --- | --- |

(d)

o opinie de audit de către organismul de audit independent desemnat, astfel cum se menționează la
  articolul 59 alineatul (5)
  din regulamentul financiar, însoțită de un raport privind controlul în care sunt precizate constatările auditurilor efectuate în anul contabil vizat în opinie.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Autoritatea de management se asigură că toate documentele justificative privind operațiunile sunt puse la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi Europene, la cerere, timp de
  trei
  ani. Această perioadă de
  trei
  ani începe
  la data de 31 decembrie a anului în care Comisia a luat decizia de acceptare a conturilor în temeiul articolului 47 sau, cel mai târziu,
  la data plății soldului final. | (1)   Autoritatea de management se asigură că toate documentele justificative privind operațiunile sunt puse la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi Europene, la cerere, timp de
  cinci
  ani. Această perioadă de
  cinci
  ani începe la data plății soldului final. |
| Această perioadă de
  trei
  ani se întrerupe fie în cazul unor proceduri judiciare sau administrative, fie în urma unei cereri motivate temeinic din partea Comisiei. | Această perioadă de
  cinci
  ani se întrerupe fie în cazul unor proceduri judiciare sau administrative, fie în urma unei cereri motivate temeinic din partea Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Autoritatea de management se asigură că toate documentele justificative privind operațiunile sunt puse la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi Europene, la cerere, timp de
  trei
  ani. Această perioadă de
  trei
  ani începe
  la data de 31 decembrie a anului în care Comisia a luat decizia de acceptare a conturilor în temeiul articolului 47 sau, cel mai târziu,
  la data plății soldului final.

(1)   Autoritatea de management se asigură că toate documentele justificative privind operațiunile sunt puse la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi Europene, la cerere, timp de
  cinci
  ani. Această perioadă de
  cinci
  ani începe la data plății soldului final.

Această perioadă de
  trei
  ani se întrerupe fie în cazul unor proceduri judiciare sau administrative, fie în urma unei cereri motivate temeinic din partea Comisiei.

Această perioadă de
  cinci
  ani se întrerupe fie în cazul unor proceduri judiciare sau administrative, fie în urma unei cereri motivate temeinic din partea Comisiei.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 60 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 60 a |
| | Norme tranzitorii |
| | Comisia și statele membre se asigură, prin norme tranzitorii, că activitățile eligibile pentru sprijin pot începe de la 1 ianuarie 2014, chiar dacă nu au fost prezentate încă programele operaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 60 a

Norme tranzitorii

Comisia și statele membre se asigură, prin norme tranzitorii, că activitățile eligibile pentru sprijin pot începe de la 1 ianuarie 2014, chiar dacă nu au fost prezentate încă programele operaționale.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 61

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament intră în vigoare în
  a douăzecea zi de la data
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. | Prezentul regulament intră în vigoare în
  ziua următoare
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament intră în vigoare în
  a douăzecea zi de la data
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament intră în vigoare în
  ziua următoare
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0183/2013).

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/246 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/246

---

P7_TA(2013)0258

Instituirea sistemului „EURODAC” pentru compararea amprentelor digitale ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „EURODAC” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid] și privind cererea autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare cu datele EURODAC în scopul aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție (versiune reformată) (COM(2012)0254 – C7-0148/2012 – 2008/0242(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2016/C 065/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei, prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0254), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei, prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0254),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) litera (e), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Comisia a înaintat propunerea către Parlament (C7-0148/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) litera (e), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Comisia a înaintat propunerea către Parlament (C7-0148/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

| — | având în vedere scrisoarea din 20 septembrie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 20 septembrie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 27 martie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0432/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0432/2012),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare substanțială în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond; |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare substanțială în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond;

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2008)0242

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid și privind cererile autorităților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de comparare a datelor Eurodac în scopul asigurării respectării aplicării legii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 de instituire a Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 603/2013.)

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/247 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/247

---

P7_TA(2013)0259

Reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale (COM(2011)0560 – C7-0248/2011 – 2011/0242(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0560), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0560),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0248/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității de către Adunarea Națională a Franței, Senatul Țărilor de Jos, Camera Reprezentanților a Țărilor de Jos, Parlamentul Portugaliei, Senatul României, Parlamentul Slovaciei, precum și de către Parlamentul Suediei, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității de către Adunarea Națională a Franței, Senatul Țărilor de Jos, Camera Reprezentanților a Țărilor de Jos, Parlamentul Portugaliei, Senatul României, Parlamentul Slovaciei, precum și de către Parlamentul Suediei, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 30 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 30 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0200/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declaraţia comună a Parlamentului, a Consiliului şi a Comisiei anexată la prezenta rezoluţie; |
| --- | --- |

2.

aprobă declaraţia comună a Parlamentului, a Consiliului şi a Comisiei anexată la prezenta rezoluţie;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2011)0242

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1051/2013.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Parlamentul European, Consiliul și Comisia salută adoptarea regulamentului de modificare a Codului frontierelor Schengen pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale și a regulamentului privind instituirea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și consideră că aceste mecanisme noi constituie un răspuns adecvat la solicitarea formulată de Consiliul European în concluziile sale din 24 iunie 2011 referitoare la consolidarea cooperării și a încrederii reciproce între statele membre din spațiul Schengen și la un mecanism de monitorizare și evaluare eficace și fiabil pentru a asigura aplicarea unor norme comune și consolidarea, adaptarea și dezvoltarea criteriilor bazate pe acquis-ul UE, reamintind, în același timp, faptul că frontierele externe ale Europei trebuie gestionate în mod eficient și coerent, pe baza responsabilității comune, a solidarității și a unei cooperări practice.

Acestea afirmă că această modificare a Codului frontierelor Schengen va consolida coordonarea și cooperarea la nivelul Uniunii oferind, pe de o parte, criterii pentru orice reintroducere a controalelor la frontiere de către statele membre și, pe de altă parte, un mecanism la nivelul UE pentru a răspunde unor situații cu adevărat critice în care funcționarea generală a spațiului fără controale la frontierele interne este periclitată.

Cele trei instituții subliniază că acest mecanism de evaluare nou este un mecanism la nivelul UE, care va acoperi toate aspectele acquis-ului Schengen și care va implica experți din partea statelor membre, a Comisiei și a agențiilor UE relevante.

Acestea înțeleg că orice propunere viitoare din partea Comisiei de modificare a acestui mecanism de evaluare va fi transmisă spre consultare Parlamentului European, pentru a ține seama de opinia acestuia, în cea mai mare măsură posibilă, înainte de adoptarea textului final.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/249 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/249

---

P7_TA(2013)0260

Un mecanism de evaluare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea unui mecanism de evaluare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen (10273/2013 – C7-0160/2013 – 2010/0312(NLE))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 065/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10273/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10273/2013),

| — | având în vedere articolul 70 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 70 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere solicitarea de aviz primită din partea Consiliului (C7-0160/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea de aviz primită din partea Consiliului (C7-0160/2013),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 30 mai 2013 de a adopta actul în forma transmisă Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 30 mai 2013 de a adopta actul în forma transmisă Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0215/2013),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Parlamentul European, Consiliul și Comisia salută adoptarea regulamentului de modificare a Codului frontierelor Schengen pentru instituirea de norme comune privind reintroducerea temporară a controlului la frontierele interne în circumstanțe excepționale și a regulamentului privind instituirea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și consideră că aceste mecanisme noi constituie un răspuns adecvat la solicitarea formulată de Consiliul European în concluziile sale din 24 iunie 2011 referitoare la consolidarea cooperării și a încrederii reciproce între statele membre din spațiul Schengen și la un mecanism de monitorizare și evaluare eficace și fiabil pentru a asigura aplicarea unor norme comune și consolidarea, adaptarea și dezvoltarea criteriilor bazate pe acquis-ul UE, reamintind, în același timp, faptul că frontierele externe ale Europei trebuie gestionate în mod eficient și coerent, pe baza responsabilității comune, a solidarității și a unei cooperări practice.

Acestea afirmă că această modificare a Codului frontierelor Schengen va consolida coordonarea și cooperarea la nivelul Uniunii oferind, pe de o parte, criterii pentru orice reintroducere a controalelor la frontiere de către statele membre și, pe de altă parte, un mecanism la nivelul UE pentru a răspunde unor situații cu adevărat critice în care funcționarea generală a spațiului fără controale la frontierele interne este periclitată.

Cele trei instituții subliniază că acest mecanism de evaluare nou este un mecanism la nivelul UE, care va acoperi toate aspectele acquis-ului Schengen și care va implica experți din partea statelor membre, a Comisiei și a agențiilor UE relevante.

Acestea înțeleg că orice propunere viitoare din partea Comisiei de modificare a acestui mecanism de evaluare va fi transmisă spre consultare Parlamentului European, pentru a ține seama de opinia acestuia, în cea mai mare măsură posibilă, înainte de adoptarea textului final.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/250 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/250

---

P7_TA(2013)0261

Situațiile financiare și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de entități (COM(2011)0684 – C7-0393/2011 – 2011/0308(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0684), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0684),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 50 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0393/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 50 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0393/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 19 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0278/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0278/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 84.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 171.

---

P7_TC1-COD(2011)0308

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/34/UE.)

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/251 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/251

---

P7_TA(2013)0262

Obligațiile de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/109/CE privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei (COM(2011)0683 – C7-0380/2011 – 2011/0307(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0683), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0683),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0380/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 10 februarie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 februarie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 29 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 29 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0292/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0292/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 93, 30.3.2012, p. 2.

(2)  JO C 143, 22.5.2012, p. 78.

---

P7_TC1-COD(2011)0307

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată, a Directivei 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare și a Directivei 2007/14/CE a Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a anumitor dispoziții ale Directivei 2004/109/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/50/UE.)

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/252 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/252

---

P7_TA(2013)0263

Rata de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 (COM(2013)0159 – C7-0079/2013 – 2013/0087(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0159), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0159),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0079/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0079/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0186/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0186/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0087

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

[având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | La articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori (3) se prevede că, în exercițiul financiar 2014, sumele destinate finanțării cheltuielilor de piață și a plăților directe din cadrul politicii agricole comune (PAC) trebuie să respecte plafoanele anuale stabilite în temeiul regulamentului adoptat de Consiliu în conformitate cu articolul 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. De asemenea, la articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se stabilește că trebuie să se determine o ajustare a plăților directe (disciplina financiară) în situația în care previziunile legate de finanțarea cheltuielilor de piață și a plăților directe, la care se adaugă sumele rezultate din aplicarea articolelor 10c și 136 din respectivul regulament, dar înainte de aplicarea articolului 10a din respectivul regulament și fără a se ține cont de marja de 300 000 000 EUR, indică faptul că plafonul anual va fi depășit. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, Parlamentul European și Consiliul trebuie să determine această ajustare până la data de 30 iunie, pe baza unei propuneri prezentate de Comisie cel târziu la data de 31 martie a anului calendaristic pentru care se aplică ajustarea. |
| --- | --- |

(1)

La articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori (3) se prevede că, în exercițiul financiar 2014, sumele destinate finanțării cheltuielilor de piață și a plăților directe din cadrul politicii agricole comune (PAC) trebuie să respecte plafoanele anuale stabilite în temeiul regulamentului adoptat de Consiliu în conformitate cu articolul 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. De asemenea, la articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se stabilește că trebuie să se determine o ajustare a plăților directe (disciplina financiară) în situația în care previziunile legate de finanțarea cheltuielilor de piață și a plăților directe, la care se adaugă sumele rezultate din aplicarea articolelor 10c și 136 din respectivul regulament, dar înainte de aplicarea articolului 10a din respectivul regulament și fără a se ține cont de marja de 300 000 000 EUR, indică faptul că plafonul anual va fi depășit. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, Parlamentul European și Consiliul trebuie să determine această ajustare până la data de 30 iunie, pe baza unei propuneri prezentate de Comisie cel târziu la data de 31 martie a anului calendaristic pentru care se aplică ajustarea.

| (2) | Până la adoptarea unui regulament de stabilire a cadrului financiar multianual în temeiul articolului 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, nivelul plafonului aplicabil pentru exercițiul financiar 2014 rămâne incert. Până la clarificarea nivelului plafonului aplicabil, nu se poate preciza dacă este necesară o ajustare a plăților directe pentru 2013 și, dacă este cazul, care ar trebui să fie rata acesteia. Cuantumul disciplinei fiscale necesare trebuie să fie revizuit de autoritatea bugetară în cadrul procesului de adoptare a bugetului 2014, având ca punct de plecare, printre altele, scrisoarea rectificativă la proiectul de buget general 2014, prin care Comisia furnizează previziuni actualizate cu privire la fondurile necesare pentru finanțarea cheltuielilor de piață și a plăților directe. [AM 1] |
| --- | --- |

(2)

Până la adoptarea unui regulament de stabilire a cadrului financiar multianual în temeiul articolului 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, nivelul plafonului aplicabil pentru exercițiul financiar 2014 rămâne incert. Până la clarificarea nivelului plafonului aplicabil, nu se poate preciza dacă este necesară o ajustare a plăților directe pentru 2013 și, dacă este cazul, care ar trebui să fie rata acesteia. Cuantumul disciplinei fiscale necesare trebuie să fie revizuit de autoritatea bugetară în cadrul procesului de adoptare a bugetului 2014, având ca punct de plecare, printre altele, scrisoarea rectificativă la proiectul de buget general 2014, prin care Comisia furnizează previziuni actualizate cu privire la fondurile necesare pentru finanțarea cheltuielilor de piață și a plăților directe. [AM 1]

| (3) | Ca regulă generală, agricultorii care depun o cerere de ajutor pentru plăți directe pentru un an calendaristic (N) primesc sumele aferente într-o anumită perioadă de plată care ține de exercițiul financiar (N+1). Cu toate acestea, în anumite limite, statele membre au posibilitatea de a efectua cu întârziere plățile către agricultori dincolo de respectiva perioadă de plată, fără nicio limită de timp, astfel încât plățile efectuate cu întârziere pot fi incluse într-un exercițiu financiar ulterior. Atunci când disciplina financiară este aplicată pentru un anumit an calendaristic, rata de ajustare nu trebuie să se aplice plăților pentru care cererile de ajutor au fost depuse în alți ani calendaristici decât cel pentru care se aplică disciplina financiară. Prin urmare, pentru a se garanta tratamentul egal al agricultorilor, este necesar să se prevadă că rata de ajustare trebuie aplicată plăților pentru care s-au depus cereri de ajutor în anul calendaristic pentru care se aplică disciplina financiară, independent de momentul în care sunt efectuate plățile către agricultori. |
| --- | --- |

(3)

Ca regulă generală, agricultorii care depun o cerere de ajutor pentru plăți directe pentru un an calendaristic (N) primesc sumele aferente într-o anumită perioadă de plată care ține de exercițiul financiar (N+1). Cu toate acestea, în anumite limite, statele membre au posibilitatea de a efectua cu întârziere plățile către agricultori dincolo de respectiva perioadă de plată, fără nicio limită de timp, astfel încât plățile efectuate cu întârziere pot fi incluse într-un exercițiu financiar ulterior. Atunci când disciplina financiară este aplicată pentru un anumit an calendaristic, rata de ajustare nu trebuie să se aplice plăților pentru care cererile de ajutor au fost depuse în alți ani calendaristici decât cel pentru care se aplică disciplina financiară. Prin urmare, pentru a se garanta tratamentul egal al agricultorilor, este necesar să se prevadă că rata de ajustare trebuie aplicată plăților pentru care s-au depus cereri de ajutor în anul calendaristic pentru care se aplică disciplina financiară, independent de momentul în care sunt efectuate plățile către agricultori.

| (4) | Mecanismul de disciplină financiară, împreună cu modularea, a fost introdus odată cu reforma PAC din 2003. Ambele instrumente au prevăzut o reducere liniară a cuantumului plăților directe care trebuie acordate fermierilor. Luând în considerare implicațiile distribuirii inegale a plăților directe între micii și marii beneficiari, modularea a fost aplicată sumelor de peste 5 000 EUR pentru a se obține o distribuire mai echilibrată a plăților. În ceea ce privește anul calendaristic 2013, ajustarea plăților directe menționată la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 prevede în continuare aceeași scutire ca pentru modulare. Disciplina financiară trebuie aplicată în mod similar, pentru a contribui și la realizarea obiectivului de a se obține o distribuție mai echilibrată a plăților; prin urmare, este necesar să se prevadă aplicarea unei rate de ajustare doar pentru sumele de peste 5 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Mecanismul de disciplină financiară, împreună cu modularea, a fost introdus odată cu reforma PAC din 2003. Ambele instrumente au prevăzut o reducere liniară a cuantumului plăților directe care trebuie acordate fermierilor. Luând în considerare implicațiile distribuirii inegale a plăților directe între micii și marii beneficiari, modularea a fost aplicată sumelor de peste 5 000 EUR pentru a se obține o distribuire mai echilibrată a plăților. În ceea ce privește anul calendaristic 2013, ajustarea plăților directe menționată la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 prevede în continuare aceeași scutire ca pentru modulare. Disciplina financiară trebuie aplicată în mod similar, pentru a contribui și la realizarea obiectivului de a se obține o distribuție mai echilibrată a plăților; prin urmare, este necesar să se prevadă aplicarea unei rate de ajustare doar pentru sumele de peste 5 000 EUR.

| (5) | La articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se prevede că, în perspectiva aplicării calendarului pentru creșteri prevăzut la articolul 121 din respectivul regulament la toate plățile directe acordate în noile state membre în sensul articolului 2 litera (g) din regulament, disciplina financiară nu se aplică noilor state membre până la începerea anului calendaristic pentru care nivelul plăților directe aplicabil în noile state membre este cel puțin egal cu nivelul plăților similare aplicabil la momentul respectiv în statele membre altele decât noile state membre. Deoarece plățile directe continuă să facă obiectul aplicării calendarului pentru creșteri în anul calendaristic 2013 în Bulgaria și România, rata de ajustare care urmează să fie stabilită prin prezentul regulament nu trebuie să se aplice plăților către agricultorii din aceste state membre. |
| --- | --- |

(5)

La articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se prevede că, în perspectiva aplicării calendarului pentru creșteri prevăzut la articolul 121 din respectivul regulament la toate plățile directe acordate în noile state membre în sensul articolului 2 litera (g) din regulament, disciplina financiară nu se aplică noilor state membre până la începerea anului calendaristic pentru care nivelul plăților directe aplicabil în noile state membre este cel puțin egal cu nivelul plăților similare aplicabil la momentul respectiv în statele membre altele decât noile state membre. Deoarece plățile directe continuă să facă obiectul aplicării calendarului pentru creșteri în anul calendaristic 2013 în Bulgaria și România, rata de ajustare care urmează să fie stabilită prin prezentul regulament nu trebuie să se aplice plăților către agricultorii din aceste state membre.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 73/2009 a fost adaptat prin Actul de aderare a Croației. Modificările care rezultă în urma adaptării în cauză vor intra în vigoare numai sub rezerva și la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației. Întrucât Croația face obiectul aplicării calendarului pentru creșteri prevăzut la articolul 121 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în anul calendaristic 2013, rata de ajustare care urmează să fie stabilită prin prezentul regulament nu trebuie să se aplice plăților către agricultorii din Croația, sub rezerva aderării sale și de la data aderării sale, |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 73/2009 a fost adaptat prin Actul de aderare a Croației. Modificările care rezultă în urma adaptării în cauză vor intra în vigoare numai sub rezerva și la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației. Întrucât Croația face obiectul aplicării calendarului pentru creșteri prevăzut la articolul 121 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în anul calendaristic 2013, rata de ajustare care urmează să fie stabilită prin prezentul regulament nu trebuie să se aplice plăților către agricultorii din Croația, sub rezerva aderării sale și de la data aderării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se reduce cu
  0,748005
   % valoarea plăților directe, în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, de peste 5 000 EUR care trebuie acordate unui agricultor pentru o cerere de ajutor depusă pentru anul calendaristic 2013. [AM 2]

(1a)
     
  În cazul în care nu se ajunge la un acord cu privire la cadrul financiar multianual 2014-2020, nu se va aplica nicio măsură de disciplină fiscală pentru exercițiul financiar 2014, întrucât suma totală se va calcula pe baza cifrelor din bugetul 2013, plus un procent de 2 % corespunzător inflației. [AM 3]

(2)   Reducerea prevăzută la alineatul (1) nu se aplică în Bulgaria, România și Croația.

(2a)
     
  Reducerea prevăzută la alineatul (1) nu se aplică regiunilor ultraperiferice menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și insulelor mici din Marea Egee, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee

   (4)
  . [AM 12]

Articolul 1a

(1)
     
  Dispozițiile articolelor 1 și 2 sunt adoptate fără a aduce atingere adoptării ulterioare a Regulamentului (UE) nr. XX/XX din ... de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 și a Acordului interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară.

(2)
     
  În cazul în care trebuie să se aducă o corecție la rata de ajustare definită la articolul 1 alineatul (1) în urma adoptării regulamentului și a acordului interinstituțional menționate la alineatul (1), Comisia Europeană prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de stabilire a unei noi rate de ajustare.

(3)
     
  Cuantumul disciplinei fiscale necesare este revizuit de autoritatea bugetară în cadrul procesului de adoptare a bugetului 2014, având ca punct de plecare, printre altele, scrisoarea rectificativă la proiectul de buget general 2014, prin care Comisia furnizează previziuni actualizate cu privire la fondurile necesare pentru finanțarea cheltuielilor de piață și a plăților directe. [AM 4]

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 alineatul (2) se aplică Croației sub rezerva și la data intrării în vigoare a Tratatului de aderare a Croației.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Avizul din 22 mai 2013 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 12 iunie 2013.

2

(3)  JO L 30, 31.1.2009, p. 16.

3

(4)  

  JO L 78, 20.3.2013, p. 41.

4

JO L 78, 20.3.2013, p. 41.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/255 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/255

---

P7_TA(2013)0264

Modificarea Codului Frontierelor Schengen și a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 de instituire a unui Cod Comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) și a Convenției de aplicare a acordului Schengen (COM(2011)0118 – C7-0070/2011 – 2011/0051(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0118),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0070/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatele (1) și (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0070/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice referitor la temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice referitor la temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 19 decembrie 2012 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 19 decembrie 2012 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7–0206/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7–0206/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2011)0051

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 iunie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen), a Convenţiei de punere în aplicare a Acordului Schengen, a Regulamentelor (CE) nr. 1683/95 şi (CE) nr. 539/2001 ale Consiliului şi a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 şi (CE) nr. 810/2009 ale Parlamentului European şi ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 610/2013.)

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/256 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/256

---

P7_TA(2013)0265

Proiect de decizie a Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 iunie 2013 privind proiectul de decizie a Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European (00110/2013 – C7-0166/2013 – 2013/0900(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 065/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European (00110/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European (00110/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliul European, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (C7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliul European, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (C7-0166/2013),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2013 privind componența Parlamentului European în vederea alegerilor din 2014 și propunerea sa de decizie a Consiliului European anexată la rezoluția respectivă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2013 privind componența Parlamentului European în vederea alegerilor din 2014 și propunerea sa de decizie a Consiliului European anexată la rezoluția respectivă (1),

| — | având în vedere articolul 74 litera (f) și articolul 81 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 74 litera (f) și articolul 81 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0213/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0213/2013),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului European; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului European;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului European, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Croația, și, spre informare, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului European, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Croația, și, spre informare, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0082.

---

Joi, 13 iunie 2013

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/257

---

P7_TA(2013)0272

Acordul de parteneriat economic interimar dintre CE și Africa Centrală ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea acordului interimar în vederea încheierii unui Acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte (14757/2012 – C7-0369/2012 – 2008/0139(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 065/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14757/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14757/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte (13485/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea „Africa Centrală”, pe de altă parte (13485/2011),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 articolul 211 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0369/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 articolul 211 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0369/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0190/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0190/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Camerun. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Camerun.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/257 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/257

---

P7_TA(2013)0273

A doua modificare a Acordului de la Cotonou din 23 iunie 2000 ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (16894/2011 – C7-0469/2011 – 2011/0207(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 065/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16894/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16894/2011),

| — | având în vedere Acordul de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (09565/2010) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (09565/2010) (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0469/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0469/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0110/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0110/2013),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | își exprimă cele mai ferme rezerve față de părțile din acord care nu reflectă poziția Parlamentului European și valorile Uniunii; |
| --- | --- |

2.

își exprimă cele mai ferme rezerve față de părțile din acord care nu reflectă poziția Parlamentului European și valorile Uniunii;

| 3. | îndeamnă toate părțile să revizuiască, în consecință, clauzele nesatisfăcătoare pe parcursul celei de a treia revizuiri a acordului, incluzând introducerea explicită a nediscriminării pe baza orientării sexuale în cadrul articolului 8 alineatul (4); |
| --- | --- |

3.

îndeamnă toate părțile să revizuiască, în consecință, clauzele nesatisfăcătoare pe parcursul celei de a treia revizuiri a acordului, incluzând introducerea explicită a nediscriminării pe baza orientării sexuale în cadrul articolului 8 alineatul (4);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale membrilor grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale membrilor grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific.

---

(1)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

---

| 19.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 65/258 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 65/258

---

P7_TA(2013)0275

Reutilizarea informațiilor din sectorul public ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (COM(2011)0877 – C7-0502/2011 – 2011/0430(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 065/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0877), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0877),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0502/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0502/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 aprilie 2012 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, al Comisiei pentru dezvoltare regională și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0404/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, al Comisiei pentru dezvoltare regională și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0404/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 129.

---

P7_TC1-COD(2011)0430

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 iunie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/37/UE.)

---