# Jurnalul Oficial C 75/26 f

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 75 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5926 februarie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 75

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5926 februarie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 1 și 4 iulie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 319 E, 5.11.2013 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședințele dintre 1 și 4 iulie 2013
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 319 E, 5.11.2013 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 319 E, 5.11.2013 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 2 iulie 2013 |
| 2016/C 75/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la politica externă a UE în domeniul aviației – abordarea provocărilor viitoare (2012/2299(INI)) | 2 |
| 2016/C 75/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la primul raport anual al Comisiei adresat Parlamentului European cu privire la activitățile agențiilor de credit la export ale statelor membre (2012/2320(INI)) | 7 |
| 2016/C 75/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE) (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP)) | 11 |
| 2016/C 75/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la Creșterea albastră: – consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE (2012/2297(INI)) | 24 |
| 2016/C 75/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la contribuția cooperativelor la depășirea crizei (2012/2321(INI)) | 34 |
| 2016/C 75/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa (2012/2295(INI)) | 41 |
| | Miercuri, 3 iulie 2013 |
| 2016/C 75/07 | Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (2012/2799(RSP)) | 47 |
| 2016/C 75/08 | Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (2013/2670(RSP)) | 49 |
| 2016/C 75/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a Rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (2012/2130(INI)) | 52 |
| 2016/C 75/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la inundațiile din Europa (2013/2683(RSP)) | 78 |
| 2016/C 75/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitor la reformarea structurii sectorului bancar din UE (2013/2021(INI)) | 80 |
| 2016/C 75/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la Raportul anual pe 2011 privind protejarea intereselor financiare ale UE– combaterea fraudei (2012/2285(INI)) | 88 |
| 2016/C 75/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la cadrul de control intern integrat (2012/2291(INI)) | 100 |
| | Joi, 4 iulie 2013 |
| 2016/C 75/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate a SUA, la organismele de supraveghere din diferitele state membre și la impactul acestora asupra vieții private a cetățenilor UE (2013/2682(RSP)) | 105 |
| 2016/C 75/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (2013/2102(INI)) | 109 |
| 2016/C 75/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la exporturile de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (2013/2657(RSP)) | 111 |
| 2016/C 75/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile (2013/2583(RSP)) | 114 |
| 2016/C 75/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la creșterea taxelor vamale norvegiene aplicate produselor agricole (2013/2547(RSP)) | 118 |
| 2016/C 75/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (2013/2655(RSP)) | 120 |
| 2016/C 75/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (2013/2044(INI)) | 130 |
| 2016/C 75/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 privind televiziunea conectată (Connected TV) (2012/2300(INI)) | 141 |
| 2016/C 75/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI)) | 148 |
| 2016/C 75/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la prioritățile Parlamentului European privind programul de lucru al Comisiei pentru 2014 (2013/2679(RSP)) | 150 |
| 2016/C 75/24 | Rezoluția Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la criza din Egipt (2013/2697(RSP)) | 159 |
| 2016/C 75/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la situația din Djibouti (2013/2690(RSP)) | 160 |
| 2016/C 75/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la situația din Nigeria (2013/2691(RSP)) | 163 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 2 iulie 2013

2016/C 75/01

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la politica externă a UE în domeniul aviației – abordarea provocărilor viitoare (2012/2299(INI))

2

2016/C 75/02

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la primul raport anual al Comisiei adresat Parlamentului European cu privire la activitățile agențiilor de credit la export ale statelor membre (2012/2320(INI))

7

2016/C 75/03

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE) (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

11

2016/C 75/04

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la Creșterea albastră: – consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE (2012/2297(INI))

24

2016/C 75/05

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la contribuția cooperativelor la depășirea crizei (2012/2321(INI))

34

2016/C 75/06

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa (2012/2295(INI))

41

Miercuri, 3 iulie 2013

2016/C 75/07

Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (2012/2799(RSP))

47

2016/C 75/08

Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (2013/2670(RSP))

49

2016/C 75/09

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a Rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (2012/2130(INI))

52

2016/C 75/10

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la inundațiile din Europa (2013/2683(RSP))

78

2016/C 75/11

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitor la reformarea structurii sectorului bancar din UE (2013/2021(INI))

80

2016/C 75/12

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la Raportul anual pe 2011 privind protejarea intereselor financiare ale UE– combaterea fraudei (2012/2285(INI))

88

2016/C 75/13

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la cadrul de control intern integrat (2012/2291(INI))

100

Joi, 4 iulie 2013

2016/C 75/14

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate a SUA, la organismele de supraveghere din diferitele state membre și la impactul acestora asupra vieții private a cetățenilor UE (2013/2682(RSP))

105

2016/C 75/15

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (2013/2102(INI))

109

2016/C 75/16

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la exporturile de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (2013/2657(RSP))

111

2016/C 75/17

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile (2013/2583(RSP))

114

2016/C 75/18

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la creșterea taxelor vamale norvegiene aplicate produselor agricole (2013/2547(RSP))

118

2016/C 75/19

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (2013/2655(RSP))

120

2016/C 75/20

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (2013/2044(INI))

130

2016/C 75/21

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 privind televiziunea conectată (Connected TV) (2012/2300(INI))

141

2016/C 75/22

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

148

2016/C 75/23

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la prioritățile Parlamentului European privind programul de lucru al Comisiei pentru 2014 (2013/2679(RSP))

150

2016/C 75/24

Rezoluția Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la criza din Egipt (2013/2697(RSP))

159

2016/C 75/25

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la situația din Djibouti (2013/2690(RSP))

160

2016/C 75/26

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la situația din Nigeria (2013/2691(RSP))

163

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 2 iulie 2013 |
| 2016/C 75/27 | Decizia Parlamentului European din 2 iulie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2012/2325(IMM)) | 169 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 2 iulie 2013

2016/C 75/27

Decizia Parlamentului European din 2 iulie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2012/2325(IMM))

169

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 2 iulie 2013 |
| 2016/C 75/28 | P7_TA(2013)0287Statutul funcționarilor şi regimul aplicabil celorlalți agenți ai UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene | 171 |
| 2016/C 75/29 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a anumitor state membre să ratifice sau să adere la Protocolul de amendare a Convenției de la Viena din 21 mai 1963 privind răspunderea civilă pentru daune nucleare, în interesul Uniunii Europene, și să facă o declarație privind aplicarea normelor interne relevante din dreptul Uniunii (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/30 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE)) | 172 |
| 2016/C 75/31 | P7_TA(2013)0294Controlul statului portului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului | 186 |
| 2016/C 75/32 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) | 187 |
| 2016/C 75/33 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (COM(2012)0382 – C7-0188/2012– 2012/0186(COD)) | 192 |
| 2016/C 75/34 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind inspecţia tehnică periodică a autovehiculelor şi remorcilor şi de abrogare a Directivei 2009/40/CE (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) | 214 |
| 2016/C 75/35 | P7_TA(2013)0298Substanţele prioritare din domeniul politicii apei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei | 261 |
| 2016/C 75/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale și a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE)) | 262 |
| | Miercuri, 3 iulie 2013 |
| 2016/C 75/37 | Decizia Parlamentului European din 3 iulie 2013 privind alegerea Ombudsmanului European | 274 |
| 2016/C 75/38 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la proiectula de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 97/836/CE în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații (Acordul revizuit din 1958) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2000/125/CE din 31 ianuarie 2000 referitoare la încheierea Acordului privind stabilirea de norme tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți (acord paralel) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE)) | 275 |
| 2016/C 75/40 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2013/000 TA 2013 – asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD)) | 276 |
| 2016/C 75/41 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD)) | 279 |
| 2016/C 75/42 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în ceea ce privește funcțiile de depozitar, politicile de remunerare și sancțiunile (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) | 280 |
| 2016/C 75/43 | Amendamentul adoptat de Parlamentul European la 3 iulie 2013 referitor la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE prin clarificarea dispozițiilor privind calendarul licitațiilor de cote de emisie de gaze cu efect de seră (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) | 300 |
| 2016/C 75/44 | P7_TA(2013)0311Ameninţări transfrontaliere grave pentru sănătate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 iulie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European şi a Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE | 300 |
| 2016/C 75/45 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS)) | 301 |
| 2016/C 75/46 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea de către Letonia a monedei euro la 1 ianuarie 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE)) | 322 |
| | Joi, 4 iulie 2013 |
| 2016/C 75/47 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la textul comun aprobat de Comitetul de Conciliere privind decizia Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD)) | 325 |
| 2016/C 75/48 | P7_TA(2013)0321Atacuri împotriva sistemelor informatice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de abrogare a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului | 331 |
| 2016/C 75/49 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD)) | 332 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 2 iulie 2013

2016/C 75/28

P7_TA(2013)0287Statutul funcționarilor şi regimul aplicabil celorlalți agenți ai UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))P7_TC1-COD(2011)0455Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene

171

2016/C 75/29

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a anumitor state membre să ratifice sau să adere la Protocolul de amendare a Convenției de la Viena din 21 mai 1963 privind răspunderea civilă pentru daune nucleare, în interesul Uniunii Europene, și să facă o declarație privind aplicarea normelor interne relevante din dreptul Uniunii (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

172

2016/C 75/30

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

172

2016/C 75/31

P7_TA(2013)0294Controlul statului portului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))P7_TC1-COD(2012)0062Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului

186

2016/C 75/32

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

187

2016/C 75/33

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (COM(2012)0382 – C7-0188/2012– 2012/0186(COD))

192

2016/C 75/34

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind inspecţia tehnică periodică a autovehiculelor şi remorcilor şi de abrogare a Directivei 2009/40/CE (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

214

2016/C 75/35

P7_TA(2013)0298Substanţele prioritare din domeniul politicii apei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))P7_TC1-COD(2011)0429Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei

261

2016/C 75/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale și a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

262

Miercuri, 3 iulie 2013

2016/C 75/37

Decizia Parlamentului European din 3 iulie 2013 privind alegerea Ombudsmanului European

274

2016/C 75/38

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la proiectula de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 97/836/CE în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații (Acordul revizuit din 1958) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

275

2016/C 75/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2000/125/CE din 31 ianuarie 2000 referitoare la încheierea Acordului privind stabilirea de norme tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți (acord paralel) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

275

2016/C 75/40

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2013/000 TA 2013 – asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

276

2016/C 75/41

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

279

2016/C 75/42

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în ceea ce privește funcțiile de depozitar, politicile de remunerare și sancțiunile (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD))

280

2016/C 75/43

Amendamentul adoptat de Parlamentul European la 3 iulie 2013 referitor la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE prin clarificarea dispozițiilor privind calendarul licitațiilor de cote de emisie de gaze cu efect de seră (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD))

300

2016/C 75/44

P7_TA(2013)0311Ameninţări transfrontaliere grave pentru sănătate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))P7_TC1-COD(2011)0421Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 iulie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European şi a Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE

300

2016/C 75/45

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

301

2016/C 75/46

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea de către Letonia a monedei euro la 1 ianuarie 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

322

Joi, 4 iulie 2013

2016/C 75/47

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la textul comun aprobat de Comitetul de Conciliere privind decizia Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

325

2016/C 75/48

P7_TA(2013)0321Atacuri împotriva sistemelor informatice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de abrogare a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))P7_TC1-COD(2010)0273Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului

331

2016/C 75/49

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

332

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

26.2.2016

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședințele dintre 1 și 4 iulie 2013

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 319 E, 5.11.2013.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 2 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/2

---

P7_TA(2013)0290

Politica externă a UE în domeniul aviației

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la politica externă a UE în domeniul aviației – abordarea provocărilor viitoare (2012/2299(INI))

(2016/C 075/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Politica externă a UE în domeniul aviației – abordarea provocărilor viitoare” (COM(2012)0556), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Politica externă a UE în domeniul aviației – abordarea provocărilor viitoare” (COM(2012)0556),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2011 referitoare la acordurile internaționale privind transportul aerian încheiate în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2011 referitoare la acordurile internaționale privind transportul aerian încheiate în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (1),

| — | având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană („acordul-cadru”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană („acordul-cadru”) (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 privind acordul aerian UE-SUA (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 privind acordul aerian UE-SUA (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2007 referitoare la stabilirea unui spațiu aerian comun european (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2007 referitoare la stabilirea unui spațiu aerian comun european (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2006 referitoare la dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2006 referitoare la dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației (5),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 90, articolul 100 alineatul (2) și articolul 218, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 90, articolul 100 alineatul (2) și articolul 218,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism, precum și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0172/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism, precum și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0172/2013),

| A. | întrucât domeniul aviației este un sector economic în creștere rapidă, atât în cadrul Uniunii, cât și în afara acesteia, în special în Asia și în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

A.

întrucât domeniul aviației este un sector economic în creștere rapidă, atât în cadrul Uniunii, cât și în afara acesteia, în special în Asia și în Orientul Mijlociu;

| B. | întrucât domeniul aviației are de jucat un rol important în conectarea oamenilor și a întreprinderilor în interiorul Uniunii și la nivel mondial, în special în cadrul piețelor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul aviației are de jucat un rol important în conectarea oamenilor și a întreprinderilor în interiorul Uniunii și la nivel mondial, în special în cadrul piețelor în curs de dezvoltare;

| C. | întrucât, începând cu 2012, companiile aeriene europene au implementat și programat reduceri de peste 20 000 de locuri de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, începând cu 2012, companiile aeriene europene au implementat și programat reduceri de peste 20 000 de locuri de muncă;

| D. | întrucât partenerii sociali europeni din sectorul aviației au convenit asupra faptului că este nevoie de o acțiune coordonată și cuprinzătoare la nivel internațional, în contextul dialogului privind impactul crizei mondiale în domeniul aviației civile, ce a avut loc la 29 ianuarie 2013; |
| --- | --- |

D.

întrucât partenerii sociali europeni din sectorul aviației au convenit asupra faptului că este nevoie de o acțiune coordonată și cuprinzătoare la nivel internațional, în contextul dialogului privind impactul crizei mondiale în domeniul aviației civile, ce a avut loc la 29 ianuarie 2013;

| E. | întrucât Comunicarea Comisiei din 2005 a jucat un rol important în elaborarea politicii externe a Uniunii în domeniul aviației; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comunicarea Comisiei din 2005 a jucat un rol important în elaborarea politicii externe a Uniunii în domeniul aviației;

| F. | întrucât, în contextul evoluțiilor din ultimii șapte ani, este adecvată o revizuire suplimentară, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în contextul evoluțiilor din ultimii șapte ani, este adecvată o revizuire suplimentară,

În general

| 1. | subliniază progresul înregistrat în crearea unei piețe regionale unice și deschise la nivelul Uniunii și, simultan, în conceperea unei abordări comune a Uniunii față de politica sa externă în domeniul aviației; |
| --- | --- |

1.

subliniază progresul înregistrat în crearea unei piețe regionale unice și deschise la nivelul Uniunii și, simultan, în conceperea unei abordări comune a Uniunii față de politica sa externă în domeniul aviației;

| 2. | salută comunicarea Comisiei, care oferă, la momentul potrivit, o analiză a situației actuale și a progreselor realizate din 2005 în ceea ce privește politica externă în domeniul aviației, precum și a provocărilor cu care se confruntă sectorul aviației din Uniune pe o piață mondială a aviației extrem de competitivă; |
| --- | --- |

2.

salută comunicarea Comisiei, care oferă, la momentul potrivit, o analiză a situației actuale și a progreselor realizate din 2005 în ceea ce privește politica externă în domeniul aviației, precum și a provocărilor cu care se confruntă sectorul aviației din Uniune pe o piață mondială a aviației extrem de competitivă;

| 3. | subliniază rolul central pe care îl joacă domeniul aviației în cadrul economiei Uniunii, îndeosebi în ceea ce privește creșterea economică și locurile de muncă, având în vedere că acest sector asigură existența a peste cinci milioane de locuri de muncă în Europa și reprezintă 2,4 % din PIB-ul Uniunii, contribuind, în același timp, la conectarea Uniunii cu restul lumii; subliniază necesitatea menținerii unui sector al aviației puternic și competitiv în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

3.

subliniază rolul central pe care îl joacă domeniul aviației în cadrul economiei Uniunii, îndeosebi în ceea ce privește creșterea economică și locurile de muncă, având în vedere că acest sector asigură existența a peste cinci milioane de locuri de muncă în Europa și reprezintă 2,4 % din PIB-ul Uniunii, contribuind, în același timp, la conectarea Uniunii cu restul lumii; subliniază necesitatea menținerii unui sector al aviației puternic și competitiv în cadrul Uniunii;

| 4. | consideră că s-au înregistrat progrese importante în ceea ce privește definirea și punerea în aplicare a mecanismelor și a sistemelor Uniunii, precum cerul unic european (SES), Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), Inițiativa „cer curat”, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și sistemul global de navigație prin satelit (GNSS), pentru îmbunătățirea siguranței și îndeplinirea cerințelor pasagerilor; consideră că în aceste domenii trebuie să se înregistreze progrese suplimentare; |
| --- | --- |

4.

consideră că s-au înregistrat progrese importante în ceea ce privește definirea și punerea în aplicare a mecanismelor și a sistemelor Uniunii, precum cerul unic european (SES), Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), Inițiativa „cer curat”, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și sistemul global de navigație prin satelit (GNSS), pentru îmbunătățirea siguranței și îndeplinirea cerințelor pasagerilor; consideră că în aceste domenii trebuie să se înregistreze progrese suplimentare;

| 5. | este preocupat totuși de întârzierea punerii în aplicare a SES și a SESAR, având în vedere costurile inutile pe care le impune această întârziere companiilor aeriene și clienților lor; sprijină Comisia în inițiativa sa de a pune în aplicare sancțiuni împotriva statelor membre care nu au respectat termenul-limită stabilit pentru decembrie 2012 și care nici nu au înregistrat progrese în ceea ce privește blocurile funcționale ale spațiului aerian (FAB); |
| --- | --- |

5.

este preocupat totuși de întârzierea punerii în aplicare a SES și a SESAR, având în vedere costurile inutile pe care le impune această întârziere companiilor aeriene și clienților lor; sprijină Comisia în inițiativa sa de a pune în aplicare sancțiuni împotriva statelor membre care nu au respectat termenul-limită stabilit pentru decembrie 2012 și care nici nu au înregistrat progrese în ceea ce privește blocurile funcționale ale spațiului aerian (FAB);

| 6. | solicită Comisiei și statelor membre să continue în mod activ implementarea SES și a SESAR; observă că dezvoltarea SES, în momentul în care va fi implementat pe deplin, va avea drept rezultat crearea unor posibilități semnificative de ocupare directă și indirectă a forței de muncă; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei și statelor membre să continue în mod activ implementarea SES și a SESAR; observă că dezvoltarea SES, în momentul în care va fi implementat pe deplin, va avea drept rezultat crearea unor posibilități semnificative de ocupare directă și indirectă a forței de muncă;

| 7. | subliniază că aceste programe ale Uniunii au un rol important nu doar pentru piața internă, ci și pentru politica externă; consideră că finalizarea și punerea în aplicare a acestor instrumente va contribui la consolidarea poziției industriei Uniunii pe piața mondială competitivă; |
| --- | --- |

7.

subliniază că aceste programe ale Uniunii au un rol important nu doar pentru piața internă, ci și pentru politica externă; consideră că finalizarea și punerea în aplicare a acestor instrumente va contribui la consolidarea poziției industriei Uniunii pe piața mondială competitivă;

| 8. | subliniază importanța revizuirii actuale a Regulamentului privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu avionul și sprijină o legislație europeană solidă și profund accesibilă consumatorilor; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța revizuirii actuale a Regulamentului privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu avionul și sprijină o legislație europeană solidă și profund accesibilă consumatorilor;

| 9. | este conștient că impactul crizei financiare diferă între regiuni la nivel mondial; consideră că din această cauză companiile aeriene din Uniune se confruntă cu provocări în materie de competitivitate, iar acordurile bilaterale privind serviciile aeriene nu sunt întotdeauna cea mai bună soluție pentru a combate restricțiile de pe piață sau subvențiile inechitabile; |
| --- | --- |

9.

este conștient că impactul crizei financiare diferă între regiuni la nivel mondial; consideră că din această cauză companiile aeriene din Uniune se confruntă cu provocări în materie de competitivitate, iar acordurile bilaterale privind serviciile aeriene nu sunt întotdeauna cea mai bună soluție pentru a combate restricțiile de pe piață sau subvențiile inechitabile;

| 10. | consideră că, deoarece nu s-a ajuns încă la o politică externă globală în domeniul aviației, în ciuda eforturilor depuse în ultimii șapte ani, ar trebui aplicată cât mai curând posibil o abordare a Uniunii mai coordonată, care include obiective mai ambițioase, pentru a crea condiții de concurență echitabilă și deschisă; |
| --- | --- |

10.

consideră că, deoarece nu s-a ajuns încă la o politică externă globală în domeniul aviației, în ciuda eforturilor depuse în ultimii șapte ani, ar trebui aplicată cât mai curând posibil o abordare a Uniunii mai coordonată, care include obiective mai ambițioase, pentru a crea condiții de concurență echitabilă și deschisă;

| 11. | este de părere că convergența europeană în materie de reglementare constituie un element-cheie pentru o poziție puternică a Europei pe piața mondială și pentru interacțiunile cu țările terțe; |
| --- | --- |

11.

este de părere că convergența europeană în materie de reglementare constituie un element-cheie pentru o poziție puternică a Europei pe piața mondială și pentru interacțiunile cu țările terțe;

Comunicarea din 2005 și rezoluția Parlamentului

| 12. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește cei trei piloni ai politicii din 2005; principiul denumirii Uniunii este în prezent recunoscut în peste 100 de țări terțe; aproape 1 000 de acorduri bilaterale privind serviciile aeriene au fost aliniate cu legislația Uniunii, asigurându-se, prin urmare, securitatea juridică; regretă că importanți parteneri, inclusiv China, India și Africa de Sud, nu au acceptat încă aceste principii; |
| --- | --- |

12.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește cei trei piloni ai politicii din 2005; principiul denumirii Uniunii este în prezent recunoscut în peste 100 de țări terțe; aproape 1 000 de acorduri bilaterale privind serviciile aeriene au fost aliniate cu legislația Uniunii, asigurându-se, prin urmare, securitatea juridică; regretă că importanți parteneri, inclusiv China, India și Africa de Sud, nu au acceptat încă aceste principii;

| 13. | subliniază că implementarea politicii externe a Uniunii în domeniul aviației a contribuit la maximizarea potențialului pieței unice, în sensul facilitării consolidării industriei aviației din Uniune într-un moment în care globalizarea necesită actori economici mai puternici care să reziste concurenței străine; |
| --- | --- |

13.

subliniază că implementarea politicii externe a Uniunii în domeniul aviației a contribuit la maximizarea potențialului pieței unice, în sensul facilitării consolidării industriei aviației din Uniune într-un moment în care globalizarea necesită actori economici mai puternici care să reziste concurenței străine;

| 14. | subliniază că este dezvoltat un spațiu aerian comun în creștere cu țările învecinate; consideră că aceste acorduri au creat beneficii economice importante; salută eforturile semnificative depuse pentru a alinia diferite cadre de reglementare cu legislația Uniunii în domenii precum siguranța, securitatea, gestionarea traficului aerian, mediul, drepturile pasagerilor, reglementarea economică și aspectele sociale; |
| --- | --- |

14.

subliniază că este dezvoltat un spațiu aerian comun în creștere cu țările învecinate; consideră că aceste acorduri au creat beneficii economice importante; salută eforturile semnificative depuse pentru a alinia diferite cadre de reglementare cu legislația Uniunii în domenii precum siguranța, securitatea, gestionarea traficului aerian, mediul, drepturile pasagerilor, reglementarea economică și aspectele sociale;

| 15. | salută acordul cuprinzător privind transportul aerian dintre UE și Statele Unite și impactul pozitiv al acestuia asupra ambelor economii, precum și cele aproximativ 80 000 de noi locuri de muncă create în primii cinci ani; |
| --- | --- |

15.

salută acordul cuprinzător privind transportul aerian dintre UE și Statele Unite și impactul pozitiv al acestuia asupra ambelor economii, precum și cele aproximativ 80 000 de noi locuri de muncă create în primii cinci ani;

| 16. | consideră că o politică externă solidă a Uniunii în domeniul aviației vizând cele mai importante piețe de creștere în ceea ce privește zborurile pe distanțe lungi, în special în regiunea Asia-Pacific, ar deschide companiilor aeriene din Uniune noi oportunități economice; |
| --- | --- |

16.

consideră că o politică externă solidă a Uniunii în domeniul aviației vizând cele mai importante piețe de creștere în ceea ce privește zborurile pe distanțe lungi, în special în regiunea Asia-Pacific, ar deschide companiilor aeriene din Uniune noi oportunități economice;

| 17. | subliniază că negocierile cu unii parteneri-cheie, precum Brazilia, nu sunt încă încheiate și că acordurile extinse privind serviciile aeriene cu aceste țări ar putea genera beneficii economice substanțiale; |
| --- | --- |

17.

subliniază că negocierile cu unii parteneri-cheie, precum Brazilia, nu sunt încă încheiate și că acordurile extinse privind serviciile aeriene cu aceste țări ar putea genera beneficii economice substanțiale;

| 18. | subliniază că încă mai sunt de îndeplinit unele cerințe din Rezoluția Parlamentului din 2006; subliniază, în special, necesitatea de a promova standarde internaționale adecvate privind siguranța și securitatea, de a asigura un tratament egal pentru operatorii de transport aerian din Uniune și din afara ei și de a atenua efectele negative asupra mediului; |
| --- | --- |

18.

subliniază că încă mai sunt de îndeplinit unele cerințe din Rezoluția Parlamentului din 2006; subliniază, în special, necesitatea de a promova standarde internaționale adecvate privind siguranța și securitatea, de a asigura un tratament egal pentru operatorii de transport aerian din Uniune și din afara ei și de a atenua efectele negative asupra mediului;

| 19. | subliniază importanța unor instrumente precum sistemul Comitetului mixt în vederea elaborării unor abordări comune în ceea ce privește aspecte specifice domeniului aviației; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța unor instrumente precum sistemul Comitetului mixt în vederea elaborării unor abordări comune în ceea ce privește aspecte specifice domeniului aviației;

| 20. | salută atingerea altor puncte menționate în Rezoluția din 2006, precum extinderea responsabilităților AESA; |
| --- | --- |

20.

salută atingerea altor puncte menționate în Rezoluția din 2006, precum extinderea responsabilităților AESA;

Piața

| 21. | observă o creștere semnificativă a traficului către, din și în regiunea Asia-Pacific, care reflectă tendința sa de creștere economică; este îngrijorat de posibilitatea ca, în cazul în care nu se acționează, companiile și întreprinderile aeriene din Uniune să rateze marile oportunități din această parte a lumii, pe de o parte, și să își piardă capacitatea de a genera profituri, pe de altă parte; |
| --- | --- |

21.

observă o creștere semnificativă a traficului către, din și în regiunea Asia-Pacific, care reflectă tendința sa de creștere economică; este îngrijorat de posibilitatea ca, în cazul în care nu se acționează, companiile și întreprinderile aeriene din Uniune să rateze marile oportunități din această parte a lumii, pe de o parte, și să își piardă capacitatea de a genera profituri, pe de altă parte;

| 22. | observă, de asemenea, că poziția la nivel mondial a operatorilor de transport aerian din afara Uniunii a fost consolidată prin acordarea de subvenții și prin investiții publice masive în aeronave și infrastructură care au fost efectuate în diverse părți ale Orientului Mijlociu, în Orientul Îndepărtat și în America de Sud; |
| --- | --- |

22.

observă, de asemenea, că poziția la nivel mondial a operatorilor de transport aerian din afara Uniunii a fost consolidată prin acordarea de subvenții și prin investiții publice masive în aeronave și infrastructură care au fost efectuate în diverse părți ale Orientului Mijlociu, în Orientul Îndepărtat și în America de Sud;

| 23. | subliniază schimbările semnificative de pe piața internă a Uniunii ca urmare a cotei crescute a operatorilor de transport aerian la preț redus; consideră că, fără a aduce atingere concurenței, cele două modele de afaceri ar putea găsi soluții pentru a se completa reciproc atunci când se confruntă cu provocările de pe piața externă; |
| --- | --- |

23.

subliniază schimbările semnificative de pe piața internă a Uniunii ca urmare a cotei crescute a operatorilor de transport aerian la preț redus; consideră că, fără a aduce atingere concurenței, cele două modele de afaceri ar putea găsi soluții pentru a se completa reciproc atunci când se confruntă cu provocările de pe piața externă;

| 24. | subliniază faptul că prețurile extrem de mici la bilete oferite de o parte dintre operatorii de transport aerian la preț redus sunt compensate de companii prin practici neloiale în ceea ce privește condițiile de muncă, precum standarde legale precare în domeniul social și al muncii pentru personal; de asemenea, subliniază că investițiile minime în standarde de siguranță și subvențiile regionale nejustificate par să aibă rolul lor în cadrul acestui proces de stabilire a prețului biletelor; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că prețurile extrem de mici la bilete oferite de o parte dintre operatorii de transport aerian la preț redus sunt compensate de companii prin practici neloiale în ceea ce privește condițiile de muncă, precum standarde legale precare în domeniul social și al muncii pentru personal; de asemenea, subliniază că investițiile minime în standarde de siguranță și subvențiile regionale nejustificate par să aibă rolul lor în cadrul acestui proces de stabilire a prețului biletelor;

| 25. | atrage atenția asupra faptului că există o concurență puternică în rândul companiilor aeriene ca urmare a prezenței operatorilor de transport aerian la preț redus, un segment care reprezintă 40 % din oferta de pe piața aviației în Uniune; subliniază că, în cazul în care un stat membru a ratificat Convențiile nr. 87 și nr. 98 ale OIM, companiile aeriene trebuie să respecte drepturile fundamentale prevăzute în aceste convenții privind libertatea de întrunire, precum și recunoașterea reprezentanților lucrătorilor și a contractelor colective de muncă, iar respectarea acestor norme trebuie controlată și încălcările trebuie sancționate; |
| --- | --- |

25.

atrage atenția asupra faptului că există o concurență puternică în rândul companiilor aeriene ca urmare a prezenței operatorilor de transport aerian la preț redus, un segment care reprezintă 40 % din oferta de pe piața aviației în Uniune; subliniază că, în cazul în care un stat membru a ratificat Convențiile nr. 87 și nr. 98 ale OIM, companiile aeriene trebuie să respecte drepturile fundamentale prevăzute în aceste convenții privind libertatea de întrunire, precum și recunoașterea reprezentanților lucrătorilor și a contractelor colective de muncă, iar respectarea acestor norme trebuie controlată și încălcările trebuie sancționate;

| 26. | subliniază importanța nodurilor aeroportuare, inclusiv a dezvoltării de noduri aeroportuare secundare, specializate și multiple, precum și nevoia urgentă de investiții publice și private pe termen lung în infrastructura aeroporturilor în vederea sporirii capacităților, de exemplu prin construirea de noi piste, fiind necesară de asemenea o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente – inclusiv a aeroporturilor regionale, spre exemplu în zona Mediteranei și la frontierele estice ale Uniunii – printr-o mai bună alocare a sloturilor; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța nodurilor aeroportuare, inclusiv a dezvoltării de noduri aeroportuare secundare, specializate și multiple, precum și nevoia urgentă de investiții publice și private pe termen lung în infrastructura aeroporturilor în vederea sporirii capacităților, de exemplu prin construirea de noi piste, fiind necesară de asemenea o utilizare mai eficientă a infrastructurii existente – inclusiv a aeroporturilor regionale, spre exemplu în zona Mediteranei și la frontierele estice ale Uniunii – printr-o mai bună alocare a sloturilor;

| 27. | subliniază că operatorilor de transport aerian din Uniune le este împiedicată competitivitatea la nivel mondial din cauza unor factori precum lipsa unor condiții echitabile de concurență cauzată, de exemplu, de diferite impozite naționale, aeroporturi congestionate, taxe mari de management al traficului aerian (ATM) și de aeroport, ajutoarele de stat primite de concurenți, costul emisiilor de carbon, aplicarea unor standarde sociale mai scăzute și a unor norme diferite privind ajutoarele de stat în afara Uniunii; |
| --- | --- |

27.

subliniază că operatorilor de transport aerian din Uniune le este împiedicată competitivitatea la nivel mondial din cauza unor factori precum lipsa unor condiții echitabile de concurență cauzată, de exemplu, de diferite impozite naționale, aeroporturi congestionate, taxe mari de management al traficului aerian (ATM) și de aeroport, ajutoarele de stat primite de concurenți, costul emisiilor de carbon, aplicarea unor standarde sociale mai scăzute și a unor norme diferite privind ajutoarele de stat în afara Uniunii;

| 28. | consideră că acești factori reprezintă obstacole potențiale în calea creșterii și a ocupării locurilor de muncă; |
| --- | --- |

28.

consideră că acești factori reprezintă obstacole potențiale în calea creșterii și a ocupării locurilor de muncă;

| 29. | solicită Comisiei să realizeze un studiu privind comisioanele, impozitele, prelevările și taxele disparate din statele membre impuse călătoriilor aeriene și impactul lor asupra prețului biletelor și profiturilor companiilor aeriene, precum și un studiu referitor la un eventual ajutor de stat primit de concurenții la nivel mondial și impactul său asupra companiilor aeriene din Uniune; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să realizeze un studiu privind comisioanele, impozitele, prelevările și taxele disparate din statele membre impuse călătoriilor aeriene și impactul lor asupra prețului biletelor și profiturilor companiilor aeriene, precum și un studiu referitor la un eventual ajutor de stat primit de concurenții la nivel mondial și impactul său asupra companiilor aeriene din Uniune;

| 30. | salută noile norme ale Uniunii privind securitatea socială pentru lucrătorii mobili; |
| --- | --- |

30.

salută noile norme ale Uniunii privind securitatea socială pentru lucrătorii mobili;

Acțiuni viitoare

| 31. | este de părere că politica externă în domeniul aviației ar trebui să respecte pe deplin principiul reciprocității, inclusiv în ceea ce privește accesul pe piață, precum și principiul deschiderii și concurenței loiale, în condiții de concurență echitabile, și ar trebui să aibă două obiective principale: să aducă beneficii consumatorilor și întreprinderilor și să sprijine eforturile companiilor aeriene și ale aeroporturilor din Uniune de a-și păstra poziția de lideri mondiali; |
| --- | --- |

31.

este de părere că politica externă în domeniul aviației ar trebui să respecte pe deplin principiul reciprocității, inclusiv în ceea ce privește accesul pe piață, precum și principiul deschiderii și concurenței loiale, în condiții de concurență echitabile, și ar trebui să aibă două obiective principale: să aducă beneficii consumatorilor și întreprinderilor și să sprijine eforturile companiilor aeriene și ale aeroporturilor din Uniune de a-și păstra poziția de lideri mondiali;

| 32. | subliniază, prin urmare, faptul că acordurile de transport aerian cu țările vecine și cu partenerii care împărtășesc aceleași valori trebuie să cuprindă un cadru de reglementare pentru o concurență loială; |
| --- | --- |

32.

subliniază, prin urmare, faptul că acordurile de transport aerian cu țările vecine și cu partenerii care împărtășesc aceleași valori trebuie să cuprindă un cadru de reglementare pentru o concurență loială;

| 33. | solicită să se utilizeze în continuare proceduri în vederea negocierii de acorduri globale în domeniul aviației la nivelul Uniunii, bazate pe unitatea europeană și autorizate de Consiliu; |
| --- | --- |

33.

solicită să se utilizeze în continuare proceduri în vederea negocierii de acorduri globale în domeniul aviației la nivelul Uniunii, bazate pe unitatea europeană și autorizate de Consiliu;

| 34. | solicită Comisiei să promoveze și să apere interesele Uniunii în cadrul acordurilor, să prezinte și să împărtășească standarde, valori și bune practici ale Uniunii; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să promoveze și să apere interesele Uniunii în cadrul acordurilor, să prezinte și să împărtășească standarde, valori și bune practici ale Uniunii;

| 35. | solicită o mai mare cooperare și coordonare între Comisie și statele membre la negocierea acordurilor privind serviciile aeriene cu parteneri strategici, pentru a spori influența Uniunii și șansele acesteia de acces la noi piețe; |
| --- | --- |

35.

solicită o mai mare cooperare și coordonare între Comisie și statele membre la negocierea acordurilor privind serviciile aeriene cu parteneri strategici, pentru a spori influența Uniunii și șansele acesteia de acces la noi piețe;

| 36. | solicită Comisiei să includă în acorduri globale condițiile de reglementare privind siguranța, securitatea, drepturile pasagerilor, formarea și certificarea personalului; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să includă în acorduri globale condițiile de reglementare privind siguranța, securitatea, drepturile pasagerilor, formarea și certificarea personalului;

| 37. | solicită Comisiei să finalizeze negocierile în curs cu țările vecine, precum Ucraina, Liban, Tunisia, Azerbaidjan și Algeria; subliniază că proximitatea acestor țări și a piețelor lor și creșterea economică ce s-a produs recent în unele dintre acestea pot fi considerate drept o oportunitate de creștere pentru aeroporturile regionale și secundare din Uniune; este de părere că, având în vedere volumul mare de capacitate pe aeroporturile regionale, aceste aeroporturi pot avea rolul lor în reducerea congestionării pe principalele noduri aeroportuare europene, făcându-le astfel mai competitive la nivel mondial; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să finalizeze negocierile în curs cu țările vecine, precum Ucraina, Liban, Tunisia, Azerbaidjan și Algeria; subliniază că proximitatea acestor țări și a piețelor lor și creșterea economică ce s-a produs recent în unele dintre acestea pot fi considerate drept o oportunitate de creștere pentru aeroporturile regionale și secundare din Uniune; este de părere că, având în vedere volumul mare de capacitate pe aeroporturile regionale, aceste aeroporturi pot avea rolul lor în reducerea congestionării pe principalele noduri aeroportuare europene, făcându-le astfel mai competitive la nivel mondial;

| 38. | solicită Consiliului să transfere Comisiei, de la caz la caz, mandate pentru negociere cu celelalte țări vecine, cum ar fi Turcia, Armenia și Libia; |
| --- | --- |

38.

solicită Consiliului să transfere Comisiei, de la caz la caz, mandate pentru negociere cu celelalte țări vecine, cum ar fi Turcia, Armenia și Libia;

| 39. | consideră că Uniunea ar trebui să adopte o abordare individualizată în relațiile sale cu parteneri-cheie și solicită Comisiei să finalizeze, cât mai curând posibil, negocierea unor acorduri globale privind transportul aerian, inclusiv cu Australia și Brazilia, iar Consiliului să confere Comisiei un mandat pentru negocierea unor astfel de acorduri cu economii cu dezvoltare rapidă, precum China, India, ASEAN și țările din Golf; |
| --- | --- |

39.

consideră că Uniunea ar trebui să adopte o abordare individualizată în relațiile sale cu parteneri-cheie și solicită Comisiei să finalizeze, cât mai curând posibil, negocierea unor acorduri globale privind transportul aerian, inclusiv cu Australia și Brazilia, iar Consiliului să confere Comisiei un mandat pentru negocierea unor astfel de acorduri cu economii cu dezvoltare rapidă, precum China, India, ASEAN și țările din Golf;

| 40. | este de părere că un eventual acord viitor privind comerțul și investițiile între Uniune și SUA ar afecta, de asemenea, domeniul aviației; prin urmare, consideră că Comisia ar trebui să furnizeze suficiente informații astfel încât negocierile viitoare să fie monitorizate îndeaproape de către Parlament; |
| --- | --- |

40.

este de părere că un eventual acord viitor privind comerțul și investițiile între Uniune și SUA ar afecta, de asemenea, domeniul aviației; prin urmare, consideră că Comisia ar trebui să furnizeze suficiente informații astfel încât negocierile viitoare să fie monitorizate îndeaproape de către Parlament;

| 41. | subliniază necesitatea de a realiza pe deplin obiectivele stabilite în acordurile de transport aerian încheiate cu parteneri strategici, în special Statele Unite și Canada, inclusiv eliminarea restricțiilor privind controlul și deținerea companiilor aeriene de către acționari străini; solicită luarea unor măsuri pentru depășirea dezechilibrului actual dintre capacitatea companiilor aeriene din Uniune de a întreprinde operațiuni de cabotaj pe piața SUA și capacitatea companiilor aeriene americane de a face același lucru în Europa; subliniază că investițiile internaționale încrucișate contribuie la dinamismul economic al sectorului aviației și, în acest sens, invită Comisia să promoveze un cadru juridic internațional propice dezvoltării și sprijinirii unor astfel de investiții, precum și promovării unei politici active de stabilire a unor norme și a unor bune practici în domeniul investițiilor internaționale; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea de a realiza pe deplin obiectivele stabilite în acordurile de transport aerian încheiate cu parteneri strategici, în special Statele Unite și Canada, inclusiv eliminarea restricțiilor privind controlul și deținerea companiilor aeriene de către acționari străini; solicită luarea unor măsuri pentru depășirea dezechilibrului actual dintre capacitatea companiilor aeriene din Uniune de a întreprinde operațiuni de cabotaj pe piața SUA și capacitatea companiilor aeriene americane de a face același lucru în Europa; subliniază că investițiile internaționale încrucișate contribuie la dinamismul economic al sectorului aviației și, în acest sens, invită Comisia să promoveze un cadru juridic internațional propice dezvoltării și sprijinirii unor astfel de investiții, precum și promovării unei politici active de stabilire a unor norme și a unor bune practici în domeniul investițiilor internaționale;

| 42. | este de părere că acordurile bilaterale pot contribui în mod semnificativ la elaborarea unei politici externe în domeniul aviației, dar subliniază în același timp importanța unei abordări comune a Uniunii; |
| --- | --- |

42.

este de părere că acordurile bilaterale pot contribui în mod semnificativ la elaborarea unei politici externe în domeniul aviației, dar subliniază în același timp importanța unei abordări comune a Uniunii;

| 43. | subliniază importanța concurenței loiale și deschise în toate activitățile legate de serviciile aviatice; solicită includerea unor clauze standard de „concurență loială” în acordurile bilaterale privind serviciile aviatice; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța concurenței loiale și deschise în toate activitățile legate de serviciile aviatice; solicită includerea unor clauze standard de „concurență loială” în acordurile bilaterale privind serviciile aviatice;

| 44. | solicită Comisiei să definească, iar statelor membre să aplice un set minim de cerințe juridice standard ale Uniunii, în special în ceea ce privește cooperarea în domeniul reglementării, standardele privind munca și mediul și drepturile pasagerilor, care să fie incluse în acordurile bilaterale, cu un scop clar de creare de oportunități și de înlăturare a barierelor pentru companiile aeriene din Uniune; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să definească, iar statelor membre să aplice un set minim de cerințe juridice standard ale Uniunii, în special în ceea ce privește cooperarea în domeniul reglementării, standardele privind munca și mediul și drepturile pasagerilor, care să fie incluse în acordurile bilaterale, cu un scop clar de creare de oportunități și de înlăturare a barierelor pentru companiile aeriene din Uniune;

| 45. | solicită Comisiei să propună o revizuire urgentă sau o înlocuire a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 privind protecția împotriva subvenționării și practicilor tarifare neloiale care cauzează prejudicii operatorilor de transport aerian comunitari (6); |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să propună o revizuire urgentă sau o înlocuire a Regulamentului (CE) nr. 868/2004 privind protecția împotriva subvenționării și practicilor tarifare neloiale care cauzează prejudicii operatorilor de transport aerian comunitari (6);

| 46. | sprijină propunerile Comisiei vizând garantarea unei concurențe libere și loiale în cadrul relațiilor și al acordurilor cu țările terțe și elaborarea de noi instrumente de apărare comercială, mai bine adaptate și mai eficiente, de combatere a practicilor neloiale, precum discriminarea, aplicarea inconsecventă a cadrului reglementar și lipsa de transparență în rapoartele financiare ale întreprinderilor, care pot conduce la denaturarea concurenței; |
| --- | --- |

46.

sprijină propunerile Comisiei vizând garantarea unei concurențe libere și loiale în cadrul relațiilor și al acordurilor cu țările terțe și elaborarea de noi instrumente de apărare comercială, mai bine adaptate și mai eficiente, de combatere a practicilor neloiale, precum discriminarea, aplicarea inconsecventă a cadrului reglementar și lipsa de transparență în rapoartele financiare ale întreprinderilor, care pot conduce la denaturarea concurenței;

| 47. | invită Comisia să se angajeze într-un dialog cu statele din Golf în vederea îmbunătățirii transparenței și protejării concurenței loiale; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să se angajeze într-un dialog cu statele din Golf în vederea îmbunătățirii transparenței și protejării concurenței loiale;

| 48. | subliniază că Federația Rusă refuză să respecte acordul privind eliminarea treptată a redevențelor pentru survolurile siberiene la care s-a ajuns în cadrul aderării Federației Ruse la OMC în 2011; consideră că, deoarece operatorilor din UE li se impun condiții discriminatorii pe termen lung prin aceste taxe ilegale pentru tranzit, Uniunea ar trebui să poată să ia măsuri reciproce prin refuzarea sau limitarea tranzitului către teritoriile sale sau, în general, prin stabilirea oricărei măsuri asociate cu utilizarea spațiului aerian al Uniunii pentru operatorii aerieni din Federația Rusă în vederea eliminării taxelor sus-menționate care sunt ilegale, dat fiind faptul că încalcă acordurile internaționale (Convenția de la Chicago); solicită, așadar, Comisiei și Consiliului să analizeze măsurile posibile pentru a asigura reciprocitatea în legătură cu utilizarea spațiului aerian între Federația Rusă și Uniune; |
| --- | --- |

48.

subliniază că Federația Rusă refuză să respecte acordul privind eliminarea treptată a redevențelor pentru survolurile siberiene la care s-a ajuns în cadrul aderării Federației Ruse la OMC în 2011; consideră că, deoarece operatorilor din UE li se impun condiții discriminatorii pe termen lung prin aceste taxe ilegale pentru tranzit, Uniunea ar trebui să poată să ia măsuri reciproce prin refuzarea sau limitarea tranzitului către teritoriile sale sau, în general, prin stabilirea oricărei măsuri asociate cu utilizarea spațiului aerian al Uniunii pentru operatorii aerieni din Federația Rusă în vederea eliminării taxelor sus-menționate care sunt ilegale, dat fiind faptul că încalcă acordurile internaționale (Convenția de la Chicago); solicită, așadar, Comisiei și Consiliului să analizeze măsurile posibile pentru a asigura reciprocitatea în legătură cu utilizarea spațiului aerian între Federația Rusă și Uniune;

| 49. | subliniază faptul că o politică ambițioasă a Uniunii privind protecția drepturilor călătorilor cu avionul poate aduce companiilor aeriene din Uniune un avantaj de calitate în ceea ce privește concurența la nivel mondial; invită Comisia să adopte în continuare măsuri pentru a promova standardele înalte ale Uniunii în domeniul drepturilor călătorilor cu avionul și să monitorizeze transpunerea și aplicarea lor; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că o politică ambițioasă a Uniunii privind protecția drepturilor călătorilor cu avionul poate aduce companiilor aeriene din Uniune un avantaj de calitate în ceea ce privește concurența la nivel mondial; invită Comisia să adopte în continuare măsuri pentru a promova standardele înalte ale Uniunii în domeniul drepturilor călătorilor cu avionul și să monitorizeze transpunerea și aplicarea lor;

| 50. | solicită Comisiei să elaboreze, cât mai curând posibil, un nou cadru de reglementare privind punerea în aplicare a cerului unic european, bazat pe o abordare descendentă, inclusiv un mecanism pentru o mai bună cooperare între furnizorii europeni de servicii de navigație aeriană, și să furnizeze condițiile necesare pentru a se începe implementarea SESAR; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să elaboreze, cât mai curând posibil, un nou cadru de reglementare privind punerea în aplicare a cerului unic european, bazat pe o abordare descendentă, inclusiv un mecanism pentru o mai bună cooperare între furnizorii europeni de servicii de navigație aeriană, și să furnizeze condițiile necesare pentru a se începe implementarea SESAR;

| 51. | invită Consiliul să adopte o poziție finală privind poziția din 5 mai 2010 a Parlamentului European referitoare la propunerea de directivă privind taxele de securitate aviatică (7) care a fost adoptată cu o majoritate covârșitoare de 96 % în Parlamentul European și este blocată încă în Consiliu; |
| --- | --- |

51.

invită Consiliul să adopte o poziție finală privind poziția din 5 mai 2010 a Parlamentului European referitoare la propunerea de directivă privind taxele de securitate aviatică (7) care a fost adoptată cu o majoritate covârșitoare de 96 % în Parlamentul European și este blocată încă în Consiliu;

| 52. | consideră că Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) are un rol important de jucat în dezvoltarea unor cadre de reglementare pentru sectorul aviației de la nivel mondial, de exemplu, în liberalizarea drepturilor de proprietate și a controlului asupra companiilor aeriene și în asigurarea interoperabilității globale în gestionarea traficului aerian; încurajează OACI să continue să dezvolte măsuri bazate pe piață la nivel mondial pentru a reduce zgomotul în aeroporturi și pentru a limita toate emisiile de gaze cu efect de seră relevante; consideră esențial ca un acord privind o abordare la nivel mondial să fie atins cât mai curând posibil la nivelul OACI; |
| --- | --- |

52.

consideră că Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) are un rol important de jucat în dezvoltarea unor cadre de reglementare pentru sectorul aviației de la nivel mondial, de exemplu, în liberalizarea drepturilor de proprietate și a controlului asupra companiilor aeriene și în asigurarea interoperabilității globale în gestionarea traficului aerian; încurajează OACI să continue să dezvolte măsuri bazate pe piață la nivel mondial pentru a reduce zgomotul în aeroporturi și pentru a limita toate emisiile de gaze cu efect de seră relevante; consideră esențial ca un acord privind o abordare la nivel mondial să fie atins cât mai curând posibil la nivelul OACI;

| 53. | solicită să se acorde Comisiei mandate de negociere în vederea clarificării și consolidării reprezentării Uniunii în cadrul OACI; |
| --- | --- |

53.

solicită să se acorde Comisiei mandate de negociere în vederea clarificării și consolidării reprezentării Uniunii în cadrul OACI;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 5.

(2)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 98.

(3)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 121.

(4)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 506.

(5)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 84.

(6)  JO L 162, 30.4.2004, p. 1.

(7)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 164.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/7

---

P7_TA(2013)0291

Agenţiile de credit la export din statele membre

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la primul raport anual al Comisiei adresat Parlamentului European cu privire la activitățile agențiilor de credit la export ale statelor membre (2012/2320(INI))

(2016/C 075/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1233/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea anumitor orientări în domeniul creditelor la export care beneficiază de susținere oficială și de abrogare a Deciziilor 2001/76/CE și 2001/77/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1233/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea anumitor orientări în domeniul creditelor la export care beneficiază de susținere oficială și de abrogare a Deciziilor 2001/76/CE și 2001/77/CE (1),

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei din 14 martie 2013 de modificare a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1233/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea anumitor orientări în domeniul creditelor la export care beneficiază de susținere oficială (C(2013)1378), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei din 14 martie 2013 de modificare a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1233/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea anumitor orientări în domeniul creditelor la export care beneficiază de susținere oficială (C(2013)1378),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finanțarea comerțului și a investițiilor pentru IMM-urile din UE: facilitarea accesului la credite pentru sprijinirea internaționalizării (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finanțarea comerțului și a investițiilor pentru IMM-urile din UE: facilitarea accesului la credite pentru sprijinirea internaționalizării (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la viitoarea politică europeană în domeniul investițiilor internaționale (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 privind politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 privind politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (7),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2010/C 83/02), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2010/C 83/02),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 12 decembrie 2011 (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 12 decembrie 2011 (COM(2011)0886),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană” (COM(2010)0573),

| — | având în vedere declarația Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulată „Cadrul strategic al UE și planul de acțiune privind drepturile omului și democrația” (11855/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulată „Cadrul strategic al UE și planul de acțiune privind drepturile omului și democrația” (11855/2012),

| — | având în vedere documentul de informare al departamentului tematic din cadrul Parlamentului privind criteriile de referință în domeniul drepturilor omului pentru politica externă a UE (EXPO/B/DROI/2011/15), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de informare al departamentului tematic din cadrul Parlamentului privind criteriile de referință în domeniul drepturilor omului pentru politica externă a UE (EXPO/B/DROI/2011/15),

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU din 16 iunie 2011 privind activitățile comerciale și drepturile omului (HR/PUB/11/04, 2011 Organizația Națiunilor Unite), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU din 16 iunie 2011 privind activitățile comerciale și drepturile omului (HR/PUB/11/04, 2011 Organizația Națiunilor Unite),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 16 aprilie 2013 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului în ceea ce privește dezvăluirea informațiilor nefinanciare și privind diversitatea de către anumite societăți și grupuri mari (COM(2013)0207), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 16 aprilie 2013 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului în ceea ce privește dezvăluirea informațiilor nefinanciare și privind diversitatea de către anumite societăți și grupuri mari (COM(2013)0207),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0193/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0193/2013),

| A. | întrucât programele de credit la export ale statelor membre reprezintă un instrument important pentru multiplicarea oportunităților comerciale și de afaceri pentru întreprinderile europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât programele de credit la export ale statelor membre reprezintă un instrument important pentru multiplicarea oportunităților comerciale și de afaceri pentru întreprinderile europene;

| B. | întrucât Regulamentul (UE) nr. 1233/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea anumitor orientări în domeniul creditelor la export care beneficiază de susținere oficială stabilește obligații pentru statele membre de a raporta anual Comisiei, prevăzând totodată delegarea de competențe Comisiei, ceea ce duce la transpunerea cât mai rapidă în legislația UE a modificărilor intervenite în mecanismele OCDE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul (UE) nr. 1233/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea anumitor orientări în domeniul creditelor la export care beneficiază de susținere oficială stabilește obligații pentru statele membre de a raporta anual Comisiei, prevăzând totodată delegarea de competențe Comisiei, ceea ce duce la transpunerea cât mai rapidă în legislația UE a modificărilor intervenite în mecanismele OCDE;

| C. | întrucât, potrivit articolului 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), „politica comercială comună se desfășoară în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit articolului 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), „politica comercială comună se desfășoară în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii”;

| D. | întrucât principiile în baza cărora Uniunea își organizează relațiile cu țările din lume și orientările pentru acțiunile întreprinse de Uniune pe scena internațională sunt incluse la articolele 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care este un acord cu caracter obligatoriu încheiat între statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât principiile în baza cărora Uniunea își organizează relațiile cu țările din lume și orientările pentru acțiunile întreprinse de Uniune pe scena internațională sunt incluse la articolele 3 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care este un acord cu caracter obligatoriu încheiat între statele membre;

| E. | întrucât în Comunicarea din decembrie 2011 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate se afirmă că „întreprinderile europene ar trebui încurajate să dea dovadă de diligența necesară pentru a se asigura că activitățile lor respectă drepturile omului, indiferent de locul în care se desfășoară”; |
| --- | --- |

E.

întrucât în Comunicarea din decembrie 2011 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate se afirmă că „întreprinderile europene ar trebui încurajate să dea dovadă de diligența necesară pentru a se asigura că activitățile lor respectă drepturile omului, indiferent de locul în care se desfășoară”;

| F. | întrucât în Cadrul strategic ale UE și planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliul European, se afirmă că UE va promova drepturile omului în toate domeniile fără excepție în care desfășoară acțiuni externe; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Cadrul strategic ale UE și planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliul European, se afirmă că UE va promova drepturile omului în toate domeniile fără excepție în care desfășoară acțiuni externe;

| G. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene este un document cu caracter obligatoriu care trebuie respectat de instituțiile UE și de statele membre ale UE, cu excepția statelor membre care beneficiază de o clauză de neparticipare, atunci când pun în aplicare legislația UE și întrucât în strategia Comisiei pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei se afirmă explicit faptul că aceasta se aplică acțiunilor externe ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene este un document cu caracter obligatoriu care trebuie respectat de instituțiile UE și de statele membre ale UE, cu excepția statelor membre care beneficiază de o clauză de neparticipare, atunci când pun în aplicare legislația UE și întrucât în strategia Comisiei pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei se afirmă explicit faptul că aceasta se aplică acțiunilor externe ale UE;

| H. | întrucât Uniunea și statele sale membre au salutat Principiile directoare ale ONU privind activitățile comerciale și drepturile omului în care, la principiul 4 referitor la relațiile dintre stat și mediul de afaceri, sunt menționate în mod explicit agențiile de credit la export; |
| --- | --- |

H.

întrucât Uniunea și statele sale membre au salutat Principiile directoare ale ONU privind activitățile comerciale și drepturile omului în care, la principiul 4 referitor la relațiile dintre stat și mediul de afaceri, sunt menționate în mod explicit agențiile de credit la export;

| I. | întrucât sprijinul sub formă de credite la export este deseori acordat unor proiecte de anvergură care întâmpină dificultăți în accesul la credite comerciale din cauza unor riscuri ridicate de natură comercială, politică, economică sau de mediu, pe care agențiile de credit la export (ACE) trebuie să le evalueze și să le includă în preț în mod corespunzător; |
| --- | --- |

I.

întrucât sprijinul sub formă de credite la export este deseori acordat unor proiecte de anvergură care întâmpină dificultăți în accesul la credite comerciale din cauza unor riscuri ridicate de natură comercială, politică, economică sau de mediu, pe care agențiile de credit la export (ACE) trebuie să le evalueze și să le includă în preț în mod corespunzător;

| J. | întrucât, la 14 martie 2013, Comisia a propus un regulament delegat de modificare a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1233/2011, |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 14 martie 2013, Comisia a propus un regulament delegat de modificare a anexei II la Regulamentul (UE) nr. 1233/2011,

| 1. | salută eforturile depuse de Comisie pentru a crea un cadru de raportare anuală de către statele membre cu privire la activitățile lor de creditare la export desfășurate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1233/2011, cu scopul de a spori gradul de transparență la nivelul UE; subliniază că obiectivul principal al acestei raportări îl reprezintă monitorizarea respectării de către agențiile de credit la export ale statelor membre a normelor internaționale aplicabile creditelor la export și a obligațiilor UE conținute în tratat; |
| --- | --- |

1.

salută eforturile depuse de Comisie pentru a crea un cadru de raportare anuală de către statele membre cu privire la activitățile lor de creditare la export desfășurate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1233/2011, cu scopul de a spori gradul de transparență la nivelul UE; subliniază că obiectivul principal al acestei raportări îl reprezintă monitorizarea respectării de către agențiile de credit la export ale statelor membre a normelor internaționale aplicabile creditelor la export și a obligațiilor UE conținute în tratat;

| 2. | confirmă recepționarea neoficială la 14 decembrie 2012 a primului raport anual al Comisiei privind activitățile de creditare la export ale statelor membre, în care se evaluează răspunsurile a 20 dintre cele 27 de state membre care mențin programe active de creditare la export, precum și recepționarea rapoartelor acestor state membre sub formă de anexe; între timp, Comisia a aprobat aceste documente în vederea publicării lor, pentru a îndeplini obiectivul regulamentului subiacent – sporirea gradului de transparență; |
| --- | --- |

2.

confirmă recepționarea neoficială la 14 decembrie 2012 a primului raport anual al Comisiei privind activitățile de creditare la export ale statelor membre, în care se evaluează răspunsurile a 20 dintre cele 27 de state membre care mențin programe active de creditare la export, precum și recepționarea rapoartelor acestor state membre sub formă de anexe; între timp, Comisia a aprobat aceste documente în vederea publicării lor, pentru a îndeplini obiectivul regulamentului subiacent – sporirea gradului de transparență;

| 3. | salută faptul că în raportul Comisiei se prezintă clar amploarea și importanța activităților de creditare la export desfășurate de statele membre în 2011, care reprezintă o expunere totală de peste 250 de miliarde EUR, inclusiv 260 de tranzacții în legătură cu care sunt consemnate importante implicații de mediu, și care constituie oportunități comerciale și de afaceri semnificative pentru întreprinderile europene; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că în raportul Comisiei se prezintă clar amploarea și importanța activităților de creditare la export desfășurate de statele membre în 2011, care reprezintă o expunere totală de peste 250 de miliarde EUR, inclusiv 260 de tranzacții în legătură cu care sunt consemnate importante implicații de mediu, și care constituie oportunități comerciale și de afaceri semnificative pentru întreprinderile europene;

| 4. | recunoaște că, în rapoartele lor anuale de activitate, statele membre au pus la dispoziția Comisiei informațiile financiare și operaționale privind creditele la export prevăzute la punctul 1 al anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1233/2011; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că, în rapoartele lor anuale de activitate, statele membre au pus la dispoziția Comisiei informațiile financiare și operaționale privind creditele la export prevăzute la punctul 1 al anexei I la Regulamentul (UE) nr. 1233/2011;

| 5. | subliniază, în ceea ce privește amploarea activităților de creditare la export ale statelor membre, importanța considerentului (4) din Regulamentul (UE) nr. 1233/2011, în care se face apel la respectarea dispozițiilor generale ale Uniunii în domeniul acțiunii externe, cum ar fi consolidarea democrației, respectarea drepturilor omului și coerența politicii de dezvoltare, precum și combaterea schimbărilor climatice; reamintește, în acest sens, importanța cerințelor specifice de raportare formulate în anexa I din regulament pentru a permite Comisiei și Parlamentului să efectueze o evaluare a modului în care sunt respectate aceste obiective; |
| --- | --- |

5.

subliniază, în ceea ce privește amploarea activităților de creditare la export ale statelor membre, importanța considerentului (4) din Regulamentul (UE) nr. 1233/2011, în care se face apel la respectarea dispozițiilor generale ale Uniunii în domeniul acțiunii externe, cum ar fi consolidarea democrației, respectarea drepturilor omului și coerența politicii de dezvoltare, precum și combaterea schimbărilor climatice; reamintește, în acest sens, importanța cerințelor specifice de raportare formulate în anexa I din regulament pentru a permite Comisiei și Parlamentului să efectueze o evaluare a modului în care sunt respectate aceste obiective;

| 6. | subliniază că rapoartele anuale ale statelor membre, precum și evaluarea acestor rapoarte de către Comisie nu răspund încă intenției Parlamentului de a fi în măsură să aprecieze dacă activitățile de creditare la export ale statelor membre respectă obiectivele de politică externă ale Uniunii, obiective consacrate la articolele 3 și 21 din TUE, precum și modul în care trebuie tratate riscurile de mediu la calcularea primelor de către ACE; |
| --- | --- |

6.

subliniază că rapoartele anuale ale statelor membre, precum și evaluarea acestor rapoarte de către Comisie nu răspund încă intenției Parlamentului de a fi în măsură să aprecieze dacă activitățile de creditare la export ale statelor membre respectă obiectivele de politică externă ale Uniunii, obiective consacrate la articolele 3 și 21 din TUE, precum și modul în care trebuie tratate riscurile de mediu la calcularea primelor de către ACE;

| 7. | salută disponibilitatea generală și clară a statelor membre, menționată de Comisie în actualul raport anual, de a aplica în programele lor de creditare la export politici ale căror obiective corespund spiritului general al articolelor 3 și 21; salută eforturile depuse de unele state membre, inclusiv de Germania, Italia, Belgia, Țările de Jos, în vederea unei raportări mai pertinente privind respectarea unora dintre obiectivele de acțiune externă ale Uniunii; |
| --- | --- |

7.

salută disponibilitatea generală și clară a statelor membre, menționată de Comisie în actualul raport anual, de a aplica în programele lor de creditare la export politici ale căror obiective corespund spiritului general al articolelor 3 și 21; salută eforturile depuse de unele state membre, inclusiv de Germania, Italia, Belgia, Țările de Jos, în vederea unei raportări mai pertinente privind respectarea unora dintre obiectivele de acțiune externă ale Uniunii;

| 8. | recunoaște faptul că Comisia trebuie să fie în măsură să aprecieze dacă activitățile de creditare la export ale statelor membre respectă obiectivele de acțiune externă ale Uniunii și, prin urmare, recomandă ca testul de conformitate să se axeze pe determinarea faptului dacă agențiile de credit la export (ACE) sprijinite oficial aplică sau nu politici care să asigure în mod eficace concordanța activităților lor cu obiectivele de politică externă ale Uniunii; |
| --- | --- |

8.

recunoaște faptul că Comisia trebuie să fie în măsură să aprecieze dacă activitățile de creditare la export ale statelor membre respectă obiectivele de acțiune externă ale Uniunii și, prin urmare, recomandă ca testul de conformitate să se axeze pe determinarea faptului dacă agențiile de credit la export (ACE) sprijinite oficial aplică sau nu politici care să asigure în mod eficace concordanța activităților lor cu obiectivele de politică externă ale Uniunii;

Stabilirea unui cadru de referință pentru evaluarea modului în care ACE respectă obiectivele de acțiune externă ale Uniunii

| 9. | este de acord cu observația formulată de Comisie în raportul anual, potrivit căreia este dificil să se stabilească un cadru precis pentru evaluarea respectării legislației UE; repetă că articolul 21 rămâne elementul de referință principal în raport cu care trebuie evaluate politicile aplicate tranzacțiilor de creditare la export; |
| --- | --- |

9.

este de acord cu observația formulată de Comisie în raportul anual, potrivit căreia este dificil să se stabilească un cadru precis pentru evaluarea respectării legislației UE; repetă că articolul 21 rămâne elementul de referință principal în raport cu care trebuie evaluate politicile aplicate tranzacțiilor de creditare la export;

| 10. | subliniază că Uniunea va fi un actor de încredere puternic la nivel global numai dacă statele membre și instituțiile europene vor urmări o politică externă consecventă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că Uniunea va fi un actor de încredere puternic la nivel global numai dacă statele membre și instituțiile europene vor urmări o politică externă consecventă;

| 11. | recomandă grupului de lucru al Consiliului pe problema creditelor la export și Comisiei să coopereze cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) în vederea elaborării, înainte de termenul de prezentare a următorului raport anual, a unei metodologii pentru o raportare pertinentă cu privire la respectarea articolului 21 și în vederea aplicării în UE a anumitor orientări formulate de OCDE în domeniul creditelor la export care beneficiază de sprijin oficial; insistă asupra includerii în acest proces a unei consultări publice; |
| --- | --- |

11.

recomandă grupului de lucru al Consiliului pe problema creditelor la export și Comisiei să coopereze cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) în vederea elaborării, înainte de termenul de prezentare a următorului raport anual, a unei metodologii pentru o raportare pertinentă cu privire la respectarea articolului 21 și în vederea aplicării în UE a anumitor orientări formulate de OCDE în domeniul creditelor la export care beneficiază de sprijin oficial; insistă asupra includerii în acest proces a unei consultări publice;

| 12. | consideră extrem de important ca statele membre să fie invitate să monitorizeze și să raporteze cu privire la existența, rezultatele și eficacitatea procedurilor de diligență necesară aplicate la selecția proiectelor care beneficiază de sprijin oficial prin intermediul creditelor la export, pentru a se evalua posibilul lor impact asupra drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

consideră extrem de important ca statele membre să fie invitate să monitorizeze și să raporteze cu privire la existența, rezultatele și eficacitatea procedurilor de diligență necesară aplicate la selecția proiectelor care beneficiază de sprijin oficial prin intermediul creditelor la export, pentru a se evalua posibilul lor impact asupra drepturilor omului;

| 13. | este conștient de faptul că ACE recurg la informațiile prezentate de partenerii lor de proiecte; este convins de faptul că, dacă ACE li se va cere o abordare structurată a procedurilor de diligență necesară pentru a putea fi eligibile pentru finanțare destinată proiectelor, partenerii de proiecte vor dori să le efectueze singuri, atenuând astfel costurile administrative suplimentare suportate de ACE; |
| --- | --- |

13.

este conștient de faptul că ACE recurg la informațiile prezentate de partenerii lor de proiecte; este convins de faptul că, dacă ACE li se va cere o abordare structurată a procedurilor de diligență necesară pentru a putea fi eligibile pentru finanțare destinată proiectelor, partenerii de proiecte vor dori să le efectueze singuri, atenuând astfel costurile administrative suplimentare suportate de ACE;

| 14. | consideră că progresele realizate de ACE în procesul de raportare cu privire la respectarea drepturilor omului reprezintă un exemplu pentru îmbunătățirea raportării cu privire la alte obiective ale acțiunii externe ale UE consacrate la articolul 21, cum ar fi eradicarea sărăciei, precum și cu privire la modul în care sunt tratate riscurile de mediu; |
| --- | --- |

14.

consideră că progresele realizate de ACE în procesul de raportare cu privire la respectarea drepturilor omului reprezintă un exemplu pentru îmbunătățirea raportării cu privire la alte obiective ale acțiunii externe ale UE consacrate la articolul 21, cum ar fi eradicarea sărăciei, precum și cu privire la modul în care sunt tratate riscurile de mediu;

Raportarea cu privire la modul în care sunt tratate riscurile de mediu în calculul primelor acordate de ACE

| 15. | sugerează ACE din statele membre să continue raportarea cu privire la evaluarea de către acestea a riscurilor de mediu și consideră că acest tip de raportare de către toate ACE din țările OCDE și din țările din afara OCDE este esențial pentru asigurarea unor condiții egale;; |
| --- | --- |

15.

sugerează ACE din statele membre să continue raportarea cu privire la evaluarea de către acestea a riscurilor de mediu și consideră că acest tip de raportare de către toate ACE din țările OCDE și din țările din afara OCDE este esențial pentru asigurarea unor condiții egale;;

Raportarea cu privire la pasivele contingente

| 16. | constată că ACE din statele membre raportează în prezent în moduri diferite cu privire la expunerea față de pasivele contingente; solicită Comisiei să elaboreze o definiție comună care să reflecte dorința Parlamentului de a fi informat cu privire la expunerile din afara bilanțului; |
| --- | --- |

16.

constată că ACE din statele membre raportează în prezent în moduri diferite cu privire la expunerea față de pasivele contingente; solicită Comisiei să elaboreze o definiție comună care să reflecte dorința Parlamentului de a fi informat cu privire la expunerile din afara bilanțului;

Orientări ale Comisiei și evaluarea de către aceasta

| 17. | invită Comisia să ofere statelor membre orientări pentru următoarea perioadă de raportare, inclusiv în ceea ce privește modul de raportare cu privire la existența și eficacitatea procedurilor de diligență necesară legate de politicile lor din domeniu drepturilor omului, precum și în ceea ce privește modul de raportare cu privire la tratarea riscurilor de mediu; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să ofere statelor membre orientări pentru următoarea perioadă de raportare, inclusiv în ceea ce privește modul de raportare cu privire la existența și eficacitatea procedurilor de diligență necesară legate de politicile lor din domeniu drepturilor omului, precum și în ceea ce privește modul de raportare cu privire la tratarea riscurilor de mediu;

| 18. | se așteaptă ca în următorul raport anual Comisia să includă o declarație în care să se menționeze dacă aceasta a reușit să evalueze respectarea de către statele membre a obiectivelor și obligațiilor Uniunii, iar dacă răspunsul este negativ, să includă recomandări cu privire la modurile de îmbunătățire a raportării în acest sens; |
| --- | --- |

18.

se așteaptă ca în următorul raport anual Comisia să includă o declarație în care să se menționeze dacă aceasta a reușit să evalueze respectarea de către statele membre a obiectivelor și obligațiilor Uniunii, iar dacă răspunsul este negativ, să includă recomandări cu privire la modurile de îmbunătățire a raportării în acest sens;

Raportul Comisiei privind contactele cu țările care nu fac parte din OCDE

| 19. | salută călduros eforturile depuse de Comisie în 2012, împreună cu SUA, în vederea implicării Chinei, Braziliei, Rusiei și a altor economii emergente majore în procesul de creare a Grupului de lucru internațional al furnizorilor principali de finanțare pentru export (GLI); |
| --- | --- |

19.

salută călduros eforturile depuse de Comisie în 2012, împreună cu SUA, în vederea implicării Chinei, Braziliei, Rusiei și a altor economii emergente majore în procesul de creare a Grupului de lucru internațional al furnizorilor principali de finanțare pentru export (GLI);

| 20. | sugerează să se examineze dacă este pertinent sau nu ca GLI să fie dezvoltat în funcție de sectoare, pentru a se constitui baza pentru prevederile orizontale din a doua fază, în care se va asigura adoptarea comună de către toate țările OCDE și cele din afara OCDE a unor standarde stricte și eficace și a unor norme internaționale noi referitoare la ACE, pentru a se asigura condiții egale; |
| --- | --- |

20.

sugerează să se examineze dacă este pertinent sau nu ca GLI să fie dezvoltat în funcție de sectoare, pentru a se constitui baza pentru prevederile orizontale din a doua fază, în care se va asigura adoptarea comună de către toate țările OCDE și cele din afara OCDE a unor standarde stricte și eficace și a unor norme internaționale noi referitoare la ACE, pentru a se asigura condiții egale;

o

o o

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și secretariatului OCDE. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și secretariatului OCDE.

---

(1)  JO L 326, 8.12.2011, p. 45.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0469.

(3)  JO C 56 E, 26.2.2013, p.87.

(4)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 34.

(5)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 94.

(6)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(7)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/11

---

P7_TA(2013)0293

Statutul unei fundației europene (FE)

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE) (COM(2012)0035 – 2012/0022(APP))

(2016/C 075/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2012)0035),

| — | având în vedere studiul de impact al Comisiei Europene, document ce însoțește propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de impact al Comisiei Europene, document ce însoțește propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE),

| — | având în vedere Declarația Parlamentului European din 10 martie 2011 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Parlamentului European din 10 martie 2011 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații (1),

| — | având în vedere studiul de fezabilitate efectuat în 2008 de Institutul Max Planck pentru Drept Privat Internațional și Comparat și Universitatea din Heidelberg referitor la introducerea unui statut pentru fundațiile europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de fezabilitate efectuat în 2008 de Institutul Max Planck pentru Drept Privat Internațional și Comparat și Universitatea din Heidelberg referitor la introducerea unui statut pentru fundațiile europene,

| — | având în vedere hotărârile Curții Europene de Justiție în cauzele C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer v. Finanzamt München für Körperschaften (2) (Administrația financiară München pentru persoane juridice), C-318/07, Hein Persche v. Finanzamt (Administrația financiară) Lüdenscheid (3) și C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV v. Statul belgian (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții Europene de Justiție în cauzele C-386/04, Centro di Musicologia Walter Stauffer v. Finanzamt München für Körperschaften (2) (Administrația financiară München pentru persoane juridice), C-318/07, Hein Persche v. Finanzamt (Administrația financiară) Lüdenscheid (3) și C-25/10, Missionswerk Werner Heukelbach eV v. Statul belgian (4),

| — | având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (cetățenia europeană) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (cetățenia europeană) (5),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2012 (6),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 29 noiembrie 2012 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 29 noiembrie 2012 (7),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0223/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0223/2013),

| A. | întrucât în Uniune există aproximativ 110 000 de fundații de interes public, ale căror active însumate sunt estimate la circa 350 de miliarde de euro, cu cheltuieli totale de circa 83 de miliarde de euro și care asigură locuri de muncă pentru 750 000-1 000 000 de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

A.

întrucât în Uniune există aproximativ 110 000 de fundații de interes public, ale căror active însumate sunt estimate la circa 350 de miliarde de euro, cu cheltuieli totale de circa 83 de miliarde de euro și care asigură locuri de muncă pentru 750 000-1 000 000 de cetățeni europeni;

| B. | întrucât, totuși, o parte din persoanele care își desfășoară activitatea în cadrul fundațiilor sunt voluntari neremunerați pentru eforturile depuse; |
| --- | --- |

B.

întrucât, totuși, o parte din persoanele care își desfășoară activitatea în cadrul fundațiilor sunt voluntari neremunerați pentru eforturile depuse;

| C. | întrucât existența și activitățile fundațiilor care operează în Uniune în interes public sunt cruciale în domenii precum educația, formarea profesională, cercetarea, serviciile sociale și sanitare, memoria istorică și reconcilierea între popoare, protecția mediului, tineretul și sportul, precum și artele și cultura și întrucât impactul multora dintre aceste proiecte depășesc cu mult granițele naționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât existența și activitățile fundațiilor care operează în Uniune în interes public sunt cruciale în domenii precum educația, formarea profesională, cercetarea, serviciile sociale și sanitare, memoria istorică și reconcilierea între popoare, protecția mediului, tineretul și sportul, precum și artele și cultura și întrucât impactul multora dintre aceste proiecte depășesc cu mult granițele naționale;

| D. | întrucât în dreptul civil și în cel fiscal de pe cuprinsul Uniunii există peste 50 de acte legislative aplicabile fundațiilor, precum și o mulțime de proceduri administrative complicate, ceea ce generează costuri anuale cu consultanța de circa 100 de milioane EUR, fonduri care, astfel, nu mai pot fi puse în slujba interesului general; |
| --- | --- |

D.

întrucât în dreptul civil și în cel fiscal de pe cuprinsul Uniunii există peste 50 de acte legislative aplicabile fundațiilor, precum și o mulțime de proceduri administrative complicate, ceea ce generează costuri anuale cu consultanța de circa 100 de milioane EUR, fonduri care, astfel, nu mai pot fi puse în slujba interesului general;

| E. | întrucât fundațiile, în special din cauza piedicilor juridice, fiscale și administrative, ce presupun proceduri costisitoare și îndelungate, precum și ca urmare a lipsei instrumentelor juridice adecvate, se abțin sau întâmpină greutăți în a-și desfășura sau intensifica activitatea într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

E.

întrucât fundațiile, în special din cauza piedicilor juridice, fiscale și administrative, ce presupun proceduri costisitoare și îndelungate, precum și ca urmare a lipsei instrumentelor juridice adecvate, se abțin sau întâmpină greutăți în a-și desfășura sau intensifica activitatea într-un alt stat membru;

| F. | întrucât, într-o perioadă în care bugetele de stat sunt strâmtorate, mai ales în ceea ce privește activitățile culturale și artistice, educația și sportul, angajamentul financiar și social al fundațiilor este indispensabil, cu toate că ele nu pot decât completa eforturile statutului în interes public, fără însă a le putea înlocui; |
| --- | --- |

F.

întrucât, într-o perioadă în care bugetele de stat sunt strâmtorate, mai ales în ceea ce privește activitățile culturale și artistice, educația și sportul, angajamentul financiar și social al fundațiilor este indispensabil, cu toate că ele nu pot decât completa eforturile statutului în interes public, fără însă a le putea înlocui;

| G. | întrucât, în ceea ce privește regimul fiscal nu este vorba de o armonizare a legislației fiscale, ci de aplicarea principiului nediscriminării, astfel încât FE și donatorii lor să beneficieze în principiu automat de aceleași facilități fiscale ca și instituțiile naționale de interes public, fiind supuse acelorași dispoziții fiscale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ceea ce privește regimul fiscal nu este vorba de o armonizare a legislației fiscale, ci de aplicarea principiului nediscriminării, astfel încât FE și donatorii lor să beneficieze în principiu automat de aceleași facilități fiscale ca și instituțiile naționale de interes public, fiind supuse acelorași dispoziții fiscale;

| H. | întrucât introducerea unui statut comun pentru fundațiile europene ar putea ajuta enorm fundațiile în ceea ce privește punerea laolaltă și transferul de resurse, cunoștințe și donații, precum și desfășurarea activităților în întreaga UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât introducerea unui statut comun pentru fundațiile europene ar putea ajuta enorm fundațiile în ceea ce privește punerea laolaltă și transferul de resurse, cunoștințe și donații, precum și desfășurarea activităților în întreaga UE;

| I. | întrucât Parlamentul European salută propunerea Comisiei ca pas important înspre facilitarea condițiilor în care fundațiile pot susține obiective de interes public în întreaga UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul European salută propunerea Comisiei ca pas important înspre facilitarea condițiilor în care fundațiile pot susține obiective de interes public în întreaga UE;

| J. | întrucât statutul propus reprezintă o formă juridică europeană opțională pe care fundațiile și fondatorii ce desfășoară activități în cel puțin două state membre o vor avea la dispoziție, dar nici nu va înlocui, nici nu va armoniza legile actuale privind fundațiile; |
| --- | --- |

J.

întrucât statutul propus reprezintă o formă juridică europeană opțională pe care fundațiile și fondatorii ce desfășoară activități în cel puțin două state membre o vor avea la dispoziție, dar nici nu va înlocui, nici nu va armoniza legile actuale privind fundațiile;

| K. | întrucât, în perioadele de criză economică, este din ce în ce mai important ca fundațiile să aibă la dispoziție instrumente corespunzătoare care să le permită să urmărească obiective de interes public la nivel european și să reunească resursele, reducând, totodată, costurile și incertitudinea juridică; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în perioadele de criză economică, este din ce în ce mai important ca fundațiile să aibă la dispoziție instrumente corespunzătoare care să le permită să urmărească obiective de interes public la nivel european și să reunească resursele, reducând, totodată, costurile și incertitudinea juridică;

| L. | întrucât este esențial ca fundațiile europene (FE) să funcționeze în mod sustenabil și pe termen lung și să-și desfășoare cu adevărat activitatea în cel puțin două state membre, altfel statutul lor specific nu ar fi justificat; |
| --- | --- |

L.

întrucât este esențial ca fundațiile europene (FE) să funcționeze în mod sustenabil și pe termen lung și să-și desfășoare cu adevărat activitatea în cel puțin două state membre, altfel statutul lor specific nu ar fi justificat;

| M. | întrucât anumiți termeni și anumite definiții din propunerea Comisiei trebuie clarificați; |
| --- | --- |

M.

întrucât anumiți termeni și anumite definiții din propunerea Comisiei trebuie clarificați;

| N. | întrucât se pare că sunt necesare anumite completări și adaptări cu privire la propunerea Comisiei pentru a crește gradul de încredere inspirat de o FE, precum și de credibilitate a acesteia, de exemplu în ceea ce privește respectarea normelor legale și etice, exclusivitatea obiectivului de interes public, componenta transfrontalieră, volumul minim de active și necesitatea de a le menține în principiu pe tot parcursul existenței unei FE, o normă privind efectuarea la timp a plăților, durata minimă și plata unei remunerații pentru membrii consiliului de conducere sau ai organismelor unei FE; |
| --- | --- |

N.

întrucât se pare că sunt necesare anumite completări și adaptări cu privire la propunerea Comisiei pentru a crește gradul de încredere inspirat de o FE, precum și de credibilitate a acesteia, de exemplu în ceea ce privește respectarea normelor legale și etice, exclusivitatea obiectivului de interes public, componenta transfrontalieră, volumul minim de active și necesitatea de a le menține în principiu pe tot parcursul existenței unei FE, o normă privind efectuarea la timp a plăților, durata minimă și plata unei remunerații pentru membrii consiliului de conducere sau ai organismelor unei FE;

| O. | întrucât protejarea creditorilor și a angajaților joacă un rol crucial și trebuie asigurată pe parcursul întregii existențe a unei FE; |
| --- | --- |

O.

întrucât protejarea creditorilor și a angajaților joacă un rol crucial și trebuie asigurată pe parcursul întregii existențe a unei FE;

| P. | întrucât, în ceea ce privește reprezentarea angajaților, ar trebui consolidată trimiterea la Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (reformare) (8) pentru a indica în mod clar faptul că în acest caz se aplică normele de procedură prevăzute în directiva respectivă; întrucât, în plus, ar trebui să se aplice sancțiuni mai dure pentru încălcarea dispozițiilor, de exemplu prin condiționarea înființării unei FE de respectarea cerințelor prevăzute în Directiva 2009/38/CE, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (9); întrucât, de asemenea, este necesar să se stabilească dispoziții cu privire la implicarea angajaților în organismele unei FE, în conformitate cu Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (10), astfel încât forma unei FE să nu poată fi folosită în mod greșit în scopul privării angajaților de drepturile privind implicarea angajaților sau al refuzării acestui drepturi; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în ceea ce privește reprezentarea angajaților, ar trebui consolidată trimiterea la Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (reformare) (8) pentru a indica în mod clar faptul că în acest caz se aplică normele de procedură prevăzute în directiva respectivă; întrucât, în plus, ar trebui să se aplice sancțiuni mai dure pentru încălcarea dispozițiilor, de exemplu prin condiționarea înființării unei FE de respectarea cerințelor prevăzute în Directiva 2009/38/CE, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (9); întrucât, de asemenea, este necesar să se stabilească dispoziții cu privire la implicarea angajaților în organismele unei FE, în conformitate cu Directiva 2001/86/CE a Consiliului din 8 octombrie 2001 de completare a statutului societății europene în ceea ce privește implicarea lucrătorilor (10), astfel încât forma unei FE să nu poată fi folosită în mod greșit în scopul privării angajaților de drepturile privind implicarea angajaților sau al refuzării acestui drepturi;

| Q. | întrucât trebuie salutată o dispoziție privind reprezentarea voluntarilor în cadrul FE, având în vedere că în acest sector își desfășoară activitatea 2,5 milioane de voluntari; |
| --- | --- |

Q.

întrucât trebuie salutată o dispoziție privind reprezentarea voluntarilor în cadrul FE, având în vedere că în acest sector își desfășoară activitatea 2,5 milioane de voluntari;

| R. | întrucât creșterea reprezentării voluntarilor și contribuția lor valoroasă la activitatea fundațiilor contribuie la atingerea obiectivelor de interes general vizate de acestea; având în vedere că, din ce în ce mai mulți tineri trebuie să lucrezi ca voluntari pentru a avea o primă experiență în câmpul muncii, ar fi util ca fundațiile să aibă în vedere modalități și instrumente care le vor permite accesul mai eficient la informațiile necesare în activitate, de exemplu prin comitetul european de întreprindere; |
| --- | --- |

R.

întrucât creșterea reprezentării voluntarilor și contribuția lor valoroasă la activitatea fundațiilor contribuie la atingerea obiectivelor de interes general vizate de acestea; având în vedere că, din ce în ce mai mulți tineri trebuie să lucrezi ca voluntari pentru a avea o primă experiență în câmpul muncii, ar fi util ca fundațiile să aibă în vedere modalități și instrumente care le vor permite accesul mai eficient la informațiile necesare în activitate, de exemplu prin comitetul european de întreprindere;

| S. | întrucât este necesar să se clarifice faptul că sediul social și administrația centrală ale unei FE trebuie să se afle în același stat membru pentru a împiedica disocierea sediului social și a administrației centrale sau a locului principal de desfășurare a activității și pentru a facilita supravegherea acesteia, având în vedere că o FE va fi supravegheată de autoritatea de supraveghere din statul membru în care se află sediul social al acesteia; |
| --- | --- |

S.

întrucât este necesar să se clarifice faptul că sediul social și administrația centrală ale unei FE trebuie să se afle în același stat membru pentru a împiedica disocierea sediului social și a administrației centrale sau a locului principal de desfășurare a activității și pentru a facilita supravegherea acesteia, având în vedere că o FE va fi supravegheată de autoritatea de supraveghere din statul membru în care se află sediul social al acesteia;

| T. | întrucât obiectivul unei FE nu trebuie să fie acela de a finanța partidele politice europene; |
| --- | --- |

T.

întrucât obiectivul unei FE nu trebuie să fie acela de a finanța partidele politice europene;

| U. | întrucât, în ceea ce privește impozitarea, punctul de la care trebuie să se pornească este principiul nediscriminării astfel cum a fost elaborat de Curtea Europeană de Justiție; întrucât reprezentanții acestui sector au confirmat faptul că abordarea propusă privind aprobarea aplicării automate a egalității de tratament din punct de vedere fiscal ar crește gradul de atractivitate al statutului FE, prin reducerea semnificativă a sarcinii fiscale și administrative, devenind astfel mai mult decât un instrument de drept civil; întrucât această abordare pare însă să fie foarte controversată în cadrul Consiliului, statele membre nefiind dispuse să permită intervenții în legile lor fiscale naționale; întrucât, prin urmare, pare oportun să nu fie eliminate posibile scenarii alternative; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în ceea ce privește impozitarea, punctul de la care trebuie să se pornească este principiul nediscriminării astfel cum a fost elaborat de Curtea Europeană de Justiție; întrucât reprezentanții acestui sector au confirmat faptul că abordarea propusă privind aprobarea aplicării automate a egalității de tratament din punct de vedere fiscal ar crește gradul de atractivitate al statutului FE, prin reducerea semnificativă a sarcinii fiscale și administrative, devenind astfel mai mult decât un instrument de drept civil; întrucât această abordare pare însă să fie foarte controversată în cadrul Consiliului, statele membre nefiind dispuse să permită intervenții în legile lor fiscale naționale; întrucât, prin urmare, pare oportun să nu fie eliminate posibile scenarii alternative;

| V. | întrucât este important ca negocierile privind acest act legislativ important să avanseze rapid pentru a pune la dispoziția sectorului fundațiilor acest instrument așteptat, în mod evident, de urgență, |
| --- | --- |

V.

întrucât este important ca negocierile privind acest act legislativ important să avanseze rapid pentru a pune la dispoziția sectorului fundațiilor acest instrument așteptat, în mod evident, de urgență,

| 1. | încurajează statele membre să profite de acest imbold pentru a realiza o introducere rapidă și ambițioasă a statutului, care să ofere toate garanțiile de transparență, pentru a elimina obstacolele în calea activității transfrontaliere a fundațiilor și a încuraja constituirea de noi fundații care să satisfacă nevoile oamenilor din UE sau care să lucreze în slujba interesului public și să promoveze interesele societății; subliniază faptul că instituirea unui astfel de statut contribuie la punerea în practică a cetățeniei europene și că ar trebui inițiat în paralel cu un proiect de statut al organizațiilor europene; |
| --- | --- |

1.

încurajează statele membre să profite de acest imbold pentru a realiza o introducere rapidă și ambițioasă a statutului, care să ofere toate garanțiile de transparență, pentru a elimina obstacolele în calea activității transfrontaliere a fundațiilor și a încuraja constituirea de noi fundații care să satisfacă nevoile oamenilor din UE sau care să lucreze în slujba interesului public și să promoveze interesele societății; subliniază faptul că instituirea unui astfel de statut contribuie la punerea în practică a cetățeniei europene și că ar trebui inițiat în paralel cu un proiect de statut al organizațiilor europene;

| 2. | subliniază faptul că FE ar trebui să contribuie la dezvoltarea unei culturi și a unei identități cu adevărat europene; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că FE ar trebui să contribuie la dezvoltarea unei culturi și a unei identități cu adevărat europene;

| 3. | reamintește că o dată cu FE s-ar crea o nouă formă de organizare juridică, a cărei implementare se bazează totuși pe structuri deja existente în statele membre; |
| --- | --- |

3.

reamintește că o dată cu FE s-ar crea o nouă formă de organizare juridică, a cărei implementare se bazează totuși pe structuri deja existente în statele membre;

| 4. | salută includerea în statut a unor standarde minime privind transparența, răspunderea, supravegherea și utilizarea fondurilor, care pot reprezenta o garanție a calității și fiabilității pentru cetățeni și donatori, cimentând, astfel, încrederea în FE și impulsionând dezvoltarea activităților acestora din UE spre binele tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

4.

salută includerea în statut a unor standarde minime privind transparența, răspunderea, supravegherea și utilizarea fondurilor, care pot reprezenta o garanție a calității și fiabilității pentru cetățeni și donatori, cimentând, astfel, încrederea în FE și impulsionând dezvoltarea activităților acestora din UE spre binele tuturor cetățenilor;

| 5. | subliniază potențialul pe care îl au fundațiile în a oferi locuri de muncă pentru tineri, o categorie în rândul căreia șomajul atinge cote alarmante; |
| --- | --- |

5.

subliniază potențialul pe care îl au fundațiile în a oferi locuri de muncă pentru tineri, o categorie în rândul căreia șomajul atinge cote alarmante;

| 6. | solicită ca regulamentul să stipuleze că verificarea conformității activității efective a fundației cu statutul său îi revine statului membru care își exercită autoritatea financiară asupra fundației; |
| --- | --- |

6.

solicită ca regulamentul să stipuleze că verificarea conformității activității efective a fundației cu statutul său îi revine statului membru care își exercită autoritatea financiară asupra fundației;

| 7. | subliniază faptul că posibilitatea fuziunii fundațiilor europene existente nu a fost stabilită până în prezent; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că posibilitatea fuziunii fundațiilor europene existente nu a fost stabilită până în prezent;

| 8. | atrage atenția asupra faptului că, pentru a întări încrederea în FE, sustenabilitatea, seriozitatea și viabilitatea fundațiilor, precum și eficacitatea supravegherii acestora trebuie să fie criterii de bază și, în acest context, solicită Consiliului să aibă în vedere următoarele recomandări și modificări:






  (i) | ar trebui menținut un nivel minim al activelor de 25 000 EUR pe toată durata activității fundației; |
| --- | --- | --- |

8.

atrage atenția asupra faptului că, pentru a întări încrederea în FE, sustenabilitatea, seriozitatea și viabilitatea fundațiilor, precum și eficacitatea supravegherii acestora trebuie să fie criterii de bază și, în acest context, solicită Consiliului să aibă în vedere următoarele recomandări și modificări:

(i)

ar trebui menținut un nivel minim al activelor de 25 000 EUR pe toată durata activității fundației;

| (ii) | durata de activitate a unei FE ar trebui să fie pe o perioadă nedeterminată sau, în cazul în care se dispune în mod expres în statut, pentru o perioadă specificată, dar nu mai puțin de patru ani; stabilirea unei perioade de timp de minimum doi ani ar trebui să fie permisă numai în cazuri bine justificate și dacă, astfel, obiectivul fundației ar fi garantat pe deplin; |
| --- | --- |

(ii)

durata de activitate a unei FE ar trebui să fie pe o perioadă nedeterminată sau, în cazul în care se dispune în mod expres în statut, pentru o perioadă specificată, dar nu mai puțin de patru ani; stabilirea unei perioade de timp de minimum doi ani ar trebui să fie permisă numai în cazuri bine justificate și dacă, astfel, obiectivul fundației ar fi garantat pe deplin;

| (iii) | orice modificare a statutului fundației, în cazul în care statutul existent a devenit inadecvat pentru funcționarea FE, ar trebui permisă, cu condiția să fie efectuată în urma unei decizii a consiliului de conducere al acesteia; dacă, în conformitate cu articolul 31, FE cuprinde și alte organe, acestea ar trebui să participe la luarea deciziilor privind aceste modificări ale statutului; |
| --- | --- |

(iii)

orice modificare a statutului fundației, în cazul în care statutul existent a devenit inadecvat pentru funcționarea FE, ar trebui permisă, cu condiția să fie efectuată în urma unei decizii a consiliului de conducere al acesteia; dacă, în conformitate cu articolul 31, FE cuprinde și alte organe, acestea ar trebui să participe la luarea deciziilor privind aceste modificări ale statutului;

| (iv) | ar trebui prevăzute dispoziții în sensul în propunerii Comisiei pentru a evita conflictele de interese în cadrul fundațiilor cu organe independente de fondatori, adică persoane care nu au o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul, cu mențiunea că fondarea unei fundații poate avea loc într-un context familial, pornind de la premisa unei relații de încredere solide între fondator și membrii consiliului, ceea ce îi garantează fondatorului urmărirea în continuare a obiectivelor fundației după moartea sa; |
| --- | --- |

(iv)

ar trebui prevăzute dispoziții în sensul în propunerii Comisiei pentru a evita conflictele de interese în cadrul fundațiilor cu organe independente de fondatori, adică persoane care nu au o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul, cu mențiunea că fondarea unei fundații poate avea loc într-un context familial, pornind de la premisa unei relații de încredere solide între fondator și membrii consiliului, ceea ce îi garantează fondatorului urmărirea în continuare a obiectivelor fundației după moartea sa;

| (v) | pragul pentru fundațiile care au obligația de a-și audita situațiile financiare ar trebui să țină cont de totalul activelor, venitul anual și numărul de angajați ai fiecărei fundații; pentru fundațiile aflate sub acest prag, este suficientă o examinare independentă a situațiilor financiare; |
| --- | --- |

(v)

pragul pentru fundațiile care au obligația de a-și audita situațiile financiare ar trebui să țină cont de totalul activelor, venitul anual și numărul de angajați ai fiecărei fundații; pentru fundațiile aflate sub acest prag, este suficientă o examinare independentă a situațiilor financiare;

| (vi) | statutul ar trebui să prevadă informarea voluntarilor; de asemenea, Statutul ar trebui să încurajeze voluntariatul ca principiu de bază; |
| --- | --- |

(vi)

statutul ar trebui să prevadă informarea voluntarilor; de asemenea, Statutul ar trebui să încurajeze voluntariatul ca principiu de bază;

| (vii) | ar trebui inclusă o dispoziție prin care orice remunerație acordată membrilor consiliului de conducere sau ai altor organe ale unei FE ar trebui să fie rezonabilă și proporțională; ar trebui stabilite criterii specifice pentru determinarea caracterului rezonabil și proporțional al acestei remunerații; |
| --- | --- |

(vii)

ar trebui inclusă o dispoziție prin care orice remunerație acordată membrilor consiliului de conducere sau ai altor organe ale unei FE ar trebui să fie rezonabilă și proporțională; ar trebui stabilite criterii specifice pentru determinarea caracterului rezonabil și proporțional al acestei remunerații;

| (viii) | în ceea ce privește reprezentarea angajaților, procedura de negociere care se referă, conform articolelor 38 și 39 din propunere, numai la informarea și consultarea angajaților din UE, ar trebui extinsă pentru a include participarea angajaților în cadrul organelor unei FE; în paralel cu această referire la procedurile de înființare a unui comitet european de întreprindere din articolele 38 și 39 din propunere, ar trebui, în ceea ce privește implicarea angajaților în organele FE, să se facă trimitere și la procedurile prevăzute în Directiva 2001/86/CE a Consiliului; |
| --- | --- |

(viii)

în ceea ce privește reprezentarea angajaților, procedura de negociere care se referă, conform articolelor 38 și 39 din propunere, numai la informarea și consultarea angajaților din UE, ar trebui extinsă pentru a include participarea angajaților în cadrul organelor unei FE; în paralel cu această referire la procedurile de înființare a unui comitet european de întreprindere din articolele 38 și 39 din propunere, ar trebui, în ceea ce privește implicarea angajaților în organele FE, să se facă trimitere și la procedurile prevăzute în Directiva 2001/86/CE a Consiliului;

| (ix) | ar trebui păstrată dispoziția privind reprezentarea angajaților de la articolul 38 din propunere; noțiunile de voluntar și de activități de voluntariat ar trebui clarificate și mai mult; |
| --- | --- |

(ix)

ar trebui păstrată dispoziția privind reprezentarea angajaților de la articolul 38 din propunere; noțiunile de voluntar și de activități de voluntariat ar trebui clarificate și mai mult;

| (x) | pentru o mai bună supraveghere, atât sediul social, cât și cel administrativ, ar trebui să fie situate în același stat membru în care a fost înființată FE; |
| --- | --- |

(x)

pentru o mai bună supraveghere, atât sediul social, cât și cel administrativ, ar trebui să fie situate în același stat membru în care a fost înființată FE;

| (xi) | propunerea ar trebui limitată, așa cum a propus sectorul, la un instrument de drept civil, consolidând, totodată, conform propunerii Parlamentului, o serie de elemente de bază ale conceptului de interes public, așa cum se regăsește în statele membre, pentru a facilita recunoașterea echivalenței în statele membre; |
| --- | --- |

(xi)

propunerea ar trebui limitată, așa cum a propus sectorul, la un instrument de drept civil, consolidând, totodată, conform propunerii Parlamentului, o serie de elemente de bază ale conceptului de interes public, așa cum se regăsește în statele membre, pentru a facilita recunoașterea echivalenței în statele membre;

| (xii) | propunerea de regulament al Consiliului ar trebui modificată după cum urmează: |
| --- | --- |

(xii)

propunerea de regulament al Consiliului ar trebui modificată după cum urmează:

Modificarea 1

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (15a) | Membrii consiliului de conducere ar trebui să se asigură că sunt respectate obligațiile prevăzute în prezentul regulament, precum și în statutul și toate normele juridice și etice de acțiune și comportament relevante pentru FE. În acest sens, aceștia dezvoltă structuri organizatorice și măsuri interne pentru a preveni și identifica cazurile de încălcare a normelor. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(15a)

Membrii consiliului de conducere ar trebui să se asigură că sunt respectate obligațiile prevăzute în prezentul regulament, precum și în statutul și toate normele juridice și etice de acțiune și comportament relevante pentru FE. În acest sens, aceștia dezvoltă structuri organizatorice și măsuri interne pentru a preveni și identifica cazurile de încălcare a normelor.

Modificarea 2

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (18) | Pentru ca FE să poată beneficia pe deplin de toate avantajele pieței unice, este necesar să poată să își transfere sediul
  social
  dintr-un stat membru în altul. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(18)

Pentru ca FE să poată beneficia pe deplin de toate avantajele pieței unice, este necesar să poată să își transfere sediul
  social
  dintr-un stat membru în altul.

| (18) | Pentru ca FE să poată beneficia pe deplin de toate avantajele pieței unice, este necesar să poată să își transfere sediul dintr-un stat membru în altul. |
| --- | --- |

(18)

Pentru ca FE să poată beneficia pe deplin de toate avantajele pieței unice, este necesar să poată să își transfere sediul dintr-un stat membru în altul.

(Prezenta modificare se aplică în tot textul.)

Modificarea 3

Propunere de regulament

Articolul 2 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| 1. | „active” înseamnă orice resurse corporale sau necorporale care pot fi deținute și controlate pentru a produce valoare; |

Textul propus de Comisie

Modificarea

1.

„active” înseamnă orice resurse corporale sau necorporale care pot fi deținute și controlate pentru a produce valoare;

| 1. | „active” înseamnă orice resurse corporale sau necorporale care pot fi deținute și controlate pentru a produce valoare
  economică și/sau socială
  ; |
| --- | --- |

1.

„active” înseamnă orice resurse corporale sau necorporale care pot fi deținute și controlate pentru a produce valoare
  economică și/sau socială
  ;

Modificarea 4

Propunere de regulament

Articolul 2 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| 2. | „activitate comercială neasociată” înseamnă o activitate economică a FE care nu îndeplinește direct obiectivul de interes public al entității de interes public; |

Textul propus de Comisie

Modificarea

2.

„activitate comercială neasociată” înseamnă o activitate economică a FE care nu îndeplinește direct obiectivul de interes public al entității de interes public;

| 2. | „activitate comercială neasociată” înseamnă o activitate economică a FE
  , cu excepția administrării uzuale de active precum investițiile în obligațiuni, acțiuni sau investițiile imobiliare,
  care nu îndeplinește direct obiectivul de interes public al entității de interes public; |
| --- | --- |

2.

„activitate comercială neasociată” înseamnă o activitate economică a FE
  , cu excepția administrării uzuale de active precum investițiile în obligațiuni, acțiuni sau investițiile imobiliare,
  care nu îndeplinește direct obiectivul de interes public al entității de interes public;

Modificarea 5

Propunere de regulament

Articolul 2 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| 5. | „entitate de interes public” înseamnă o fundație cu un obiectiv de interes public și/sau o persoană juridică de interes public similară fără o componență alcătuită conform legislației unuia dintre statele membre; |

Textul propus de Comisie

Modificarea

5.

„entitate de interes public” înseamnă o fundație cu un obiectiv de interes public și/sau o persoană juridică de interes public similară fără o componență alcătuită conform legislației unuia dintre statele membre;

| 5. | „entitate de interes public” înseamnă o fundație cu un obiectiv
  exclusiv
  de interes public și/sau o persoană juridică de interes public similară fără o componență alcătuită conform legislației unuia dintre statele membre; |
| --- | --- |

5.

„entitate de interes public” înseamnă o fundație cu un obiectiv
  exclusiv
  de interes public și/sau o persoană juridică de interes public similară fără o componență alcătuită conform legislației unuia dintre statele membre;

Modificarea 6

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (ba) | numele directorilor executivi numiți în conformitate cu articolul 30; |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(ba)

numele directorilor executivi numiți în conformitate cu articolul 30;

Modificarea 9

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| Poate fi constituită numai pentru următoarele obiective, pentru care sunt destinate irevocabil activele sale: | Poate fi constituită numai pentru
  unul sau mai multe dintre
  următoarele obiective, pentru care sunt destinate irevocabil activele sale: |

Textul propus de Comisie

Modificarea

Poate fi constituită numai pentru următoarele obiective, pentru care sunt destinate irevocabil activele sale:

Poate fi constituită numai pentru
  unul sau mai multe dintre
  următoarele obiective, pentru care sunt destinate irevocabil activele sale:

Modificarea 7

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera sa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (sa) | sprijinirea victimelor terorismului și ale violenței. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(sa)

sprijinirea victimelor terorismului și ale violenței.

Modificarea 8

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera sb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (sb) | promovarea dialogului interconfesional. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(sb)

promovarea dialogului interconfesional.

Modificarea 10

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  FE nu aduce beneficii niciunei persoane, prin compensații excesive sau prin cheltuieli care nu urmăresc obiectivul de interes public. FE nu își îndeplinește obiectivul de interes public dacă funcționează numai în beneficiul unui număr redus de persoane. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(2a)
     
  FE nu aduce beneficii niciunei persoane, prin compensații excesive sau prin cheltuieli care nu urmăresc obiectivul de interes public. FE nu își îndeplinește obiectivul de interes public dacă funcționează numai în beneficiul unui număr redus de persoane.

Modificarea 11

Propunere de regulament

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| În momentul înregistrării,
  FE desfășoară activități sau are ca obiectiv stipulat în statut desfășurarea de activități în minimum două state membre. | FE desfășoară activități sau
  cel puțin
  are ca obiectiv stipulat în statut desfășurarea de activități în minimum două state membre.
  În cazul în care, în momentul înregistrării, FE are ca obiectiv stipulat în statut numai desfășurarea de activități în minimum două state membre, aceasta trebuie să demonstreze în mod convingător în momentul respectiv faptul că în cel mult doi ani va desfășura activități în minimum două state membre. Acest termen nu este valabil în cazurile în care desfășurarea ulterioară de activități în vederea respectării obiectivului FE este justificată și proporțională. FE are, în orice caz, obligația de a începe și a desfășura activități în minimum două state membre în timpul existenței sale. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

În momentul înregistrării,
  FE desfășoară activități sau are ca obiectiv stipulat în statut desfășurarea de activități în minimum două state membre.

FE desfășoară activități sau
  cel puțin
  are ca obiectiv stipulat în statut desfășurarea de activități în minimum două state membre.
  În cazul în care, în momentul înregistrării, FE are ca obiectiv stipulat în statut numai desfășurarea de activități în minimum două state membre, aceasta trebuie să demonstreze în mod convingător în momentul respectiv faptul că în cel mult doi ani va desfășura activități în minimum două state membre. Acest termen nu este valabil în cazurile în care desfășurarea ulterioară de activități în vederea respectării obiectivului FE este justificată și proporțională. FE are, în orice caz, obligația de a începe și a desfășura activități în minimum două state membre în timpul existenței sale.

Modificarea 12

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (2)   FE deține active în valoare minimă de 25 000 EUR. | (2)   FE deține active în valoare minimă de 25 000 EUR.
  Ea păstrează aceste active minime pe tot parcursul existenței sale, cu excepția cazului în care a fost înființată pentru o anumită perioadă de timp în conformitate cu articolul 12 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(2)   FE deține active în valoare minimă de 25 000 EUR.

(2)   FE deține active în valoare minimă de 25 000 EUR.
  Ea păstrează aceste active minime pe tot parcursul existenței sale, cu excepția cazului în care a fost înființată pentru o anumită perioadă de timp în conformitate cu articolul 12 alineatul (2).

Modificarea 13

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | FE cheltuiește 70 % din venitul obținut într-un exercițiu financiar în următorii patru ani, cu excepția cazului în care în statut se menționează un anumit proiect care va fi executat în următorii șase ani. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

FE cheltuiește 70 % din venitul obținut într-un exercițiu financiar în următorii patru ani, cu excepția cazului în care în statut se menționează un anumit proiect care va fi executat în următorii șase ani.

Modificarea 14

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (2)   FE este constituită pe o perioadă nedeterminată sau, în cazul în care se dispune în mod expres în statut, pentru o perioadă specificată, dar nu mai puțin de
  doi ani
  . | (2)   FE este constituită pe o perioadă nedeterminată sau, în cazul în care se dispune în mod expres în statut, pentru o perioadă specificată, dar nu mai puțin de
  patru ani. În cazul în care este nevoie de o perioadă restrânsă de timp pentru a îndeplini obiectivele FE și acest lucru este justificat în mod rezonabil, FE poate fi înființată pentru o perioadă de minimum doi ani
  . |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(2)   FE este constituită pe o perioadă nedeterminată sau, în cazul în care se dispune în mod expres în statut, pentru o perioadă specificată, dar nu mai puțin de
  doi ani
  .

(2)   FE este constituită pe o perioadă nedeterminată sau, în cazul în care se dispune în mod expres în statut, pentru o perioadă specificată, dar nu mai puțin de
  patru ani. În cazul în care este nevoie de o perioadă restrânsă de timp pentru a îndeplini obiectivele FE și acest lucru este justificat în mod rezonabil, FE poate fi înființată pentru o perioadă de minimum doi ani
  .

Modificarea 15

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (da) | informații privind procedurile de stabilire a modalităților referitoare la implicarea lucrătorilor, în temeiul Directivei 2009/38/CE. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(da)

informații privind procedurile de stabilire a modalităților referitoare la implicarea lucrătorilor, în temeiul Directivei 2009/38/CE.

Modificarea 16

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (3)   Fiecare autoritate competentă tratează cererea de fuziune în conformitate cu procedurile și principiile aplicabile în cazul unei cereri de fuziune prin care s-ar crea o entitate națională de interes public. | (3)   Fiecare autoritate competentă tratează cererea de fuziune în conformitate cu procedurile și principiile aplicabile în cazul unei cereri de fuziune prin care s-ar crea o entitate națională de interes public.
  Autoritatea competentă refuză o cerere de fuziune transfrontalieră în mod obligatoriu, numai dacă documentele menționate la alineatul (2) nu sunt conforme cu prezentul regulament sau dacă drepturile creditorilor și ale angajaților nu sunt protejate suficient. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(3)   Fiecare autoritate competentă tratează cererea de fuziune în conformitate cu procedurile și principiile aplicabile în cazul unei cereri de fuziune prin care s-ar crea o entitate națională de interes public.

(3)   Fiecare autoritate competentă tratează cererea de fuziune în conformitate cu procedurile și principiile aplicabile în cazul unei cereri de fuziune prin care s-ar crea o entitate națională de interes public.
  Autoritatea competentă refuză o cerere de fuziune transfrontalieră în mod obligatoriu, numai dacă documentele menționate la alineatul (2) nu sunt conforme cu prezentul regulament sau dacă drepturile creditorilor și ale angajaților nu sunt protejate suficient.

Modificarea 17

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (1)   FE poate fi creată prin conversia unei entități de interes public stabilită legal într-un stat membru, cu condiția ca acest fapt să fie
  permis prin statutul entității care efectuează conversia
  . | (1)   FE poate fi creată prin conversia unei entități de interes public stabilită legal într-un stat membru, cu condiția ca acest fapt să
  nu
  fie
  interzis în mod expres în statut și să nu contravină dorinței fondatorului
  . |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(1)   FE poate fi creată prin conversia unei entități de interes public stabilită legal într-un stat membru, cu condiția ca acest fapt să fie
  permis prin statutul entității care efectuează conversia
  .

(1)   FE poate fi creată prin conversia unei entități de interes public stabilită legal într-un stat membru, cu condiția ca acest fapt să
  nu
  fie
  interzis în mod expres în statut și să nu contravină dorinței fondatorului
  .

Modificarea 18

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (3)   Autoritatea competentă tratează cererea de conversie în conformitate cu aceleași proceduri și principii care s-ar aplica în cazul unei cereri de modificare a statutului entității de interes public. | (3)   Autoritatea competentă tratează cererea de conversie în conformitate cu aceleași proceduri și principii care s-ar aplica în cazul unei cereri de modificare a statutului entității de interes public.
  Autoritatea competentă refuză o cerere de conversie în mod obligatoriu, numai dacă documentele menționate la alineatul (2) nu sunt conforme cu prezentul regulament sau dacă drepturile creditorilor și ale angajaților nu sunt protejate suficient. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(3)   Autoritatea competentă tratează cererea de conversie în conformitate cu aceleași proceduri și principii care s-ar aplica în cazul unei cereri de modificare a statutului entității de interes public.

(3)   Autoritatea competentă tratează cererea de conversie în conformitate cu aceleași proceduri și principii care s-ar aplica în cazul unei cereri de modificare a statutului entității de interes public.
  Autoritatea competentă refuză o cerere de conversie în mod obligatoriu, numai dacă documentele menționate la alineatul (2) nu sunt conforme cu prezentul regulament sau dacă drepturile creditorilor și ale angajaților nu sunt protejate suficient.

Modificarea 19

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (1)   Atunci când statutul curent nu mai este adecvat pentru funcționarea FE, consiliul de conducere poate decide modificarea statutului. | (1)   Atunci când statutul curent nu mai este adecvat pentru funcționarea FE, consiliul de conducere poate decide modificarea statutului.
  Dacă, în conformitate cu articolul 31, FE cuprinde și alte organe, acestea trebuie să participe la luarea deciziilor privind modificările statutului. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(1)   Atunci când statutul curent nu mai este adecvat pentru funcționarea FE, consiliul de conducere poate decide modificarea statutului.

(1)   Atunci când statutul curent nu mai este adecvat pentru funcționarea FE, consiliul de conducere poate decide modificarea statutului.
  Dacă, în conformitate cu articolul 31, FE cuprinde și alte organe, acestea trebuie să participe la luarea deciziilor privind modificările statutului.

Modificarea 20

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (g) | denumirile, obiectivele și
  adresele
  organizațiilor fondatoare, în cazul în care acestea sunt entități juridice ori informații relevante similare privind organismele publice; |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(g)

denumirile, obiectivele și
  adresele
  organizațiilor fondatoare, în cazul în care acestea sunt entități juridice ori informații relevante similare privind organismele publice;

| (g) | numele, prenumele și adresele fondatorilor, în cazul în care aceștia sunt persoane fizice;
  denumirile, obiectivele și
  sediul social al
  organizațiilor fondatoare, în cazul în care acestea sunt entități juridice ori informații relevante similare privind organismele publice; |
| --- | --- |

(g)

numele, prenumele și adresele fondatorilor, în cazul în care aceștia sunt persoane fizice;
  denumirile, obiectivele și
  sediul social al
  organizațiilor fondatoare, în cazul în care acestea sunt entități juridice ori informații relevante similare privind organismele publice;

Modificarea 21

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  O FE poate fi înregistrată numai în momentul în care se demonstrează respectarea obligațiilor prevăzute la capitolul V din prezentul regulament în ceea ce privește participarea angajaților în cadrul FE. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(2a)
     
  O FE poate fi înregistrată numai în momentul în care se demonstrează respectarea obligațiilor prevăzute la capitolul V din prezentul regulament în ceea ce privește participarea angajaților în cadrul FE.

Modificarea 22

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (1)   Fondatorul și alți membri ai consiliului care pot avea o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul sau unii cu ceilalți, relație care ar putea genera
  un
  conflict de interese
  real sau potențial
  , de natură să le influențeze capacitatea de judecată, nu constituie majoritatea în consiliul de conducere. | (1)   Fondatorul și alți membri ai consiliului care pot avea o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul sau unii cu ceilalți, relație care ar putea genera
  orice tip de
  conflict de interese, de natură să le influențeze capacitatea de judecată, nu constituie majoritatea în consiliul de conducere. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(1)   Fondatorul și alți membri ai consiliului care pot avea o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul sau unii cu ceilalți, relație care ar putea genera
  un
  conflict de interese
  real sau potențial
  , de natură să le influențeze capacitatea de judecată, nu constituie majoritatea în consiliul de conducere.

(1)   Fondatorul și alți membri ai consiliului care pot avea o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul sau unii cu ceilalți, relație care ar putea genera
  orice tip de
  conflict de interese, de natură să le influențeze capacitatea de judecată, nu constituie majoritatea în consiliul de conducere.

Modificarea 23

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (3)   Un fondator, un membru al consiliului de conducere sau de supraveghere, un director executiv sau un auditor nu poate primi beneficii
  directe sau indirecte
  , nici nu le poate transfera unei persoane cu care are o relație de afaceri sau o relație familială apropiată, cu excepția cazului în care beneficiile servesc la îndeplinirea obligațiilor sale în cadrul FE. | (3)   Un fondator, un membru al consiliului de conducere sau de supraveghere, un director executiv sau un auditor nu poate primi beneficii, nici nu le poate transfera unei persoane cu care are o relație de afaceri sau o relație familială apropiată, cu excepția cazului în care beneficiile servesc la îndeplinirea obligațiilor sale în cadrul FE. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(3)   Un fondator, un membru al consiliului de conducere sau de supraveghere, un director executiv sau un auditor nu poate primi beneficii
  directe sau indirecte
  , nici nu le poate transfera unei persoane cu care are o relație de afaceri sau o relație familială apropiată, cu excepția cazului în care beneficiile servesc la îndeplinirea obligațiilor sale în cadrul FE.

(3)   Un fondator, un membru al consiliului de conducere sau de supraveghere, un director executiv sau un auditor nu poate primi beneficii, nici nu le poate transfera unei persoane cu care are o relație de afaceri sau o relație familială apropiată, cu excepția cazului în care beneficiile servesc la îndeplinirea obligațiilor sale în cadrul FE.

Modificarea 24

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (2)   În termen de șase luni de la încheierea exercițiului financiar, FE întocmește și transmite registrului național competent și autorității de supraveghere conturile anuale și un raport anual de activitate. | Nu privește versiunea în limba română. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(2)   În termen de șase luni de la încheierea exercițiului financiar, FE întocmește și transmite registrului național competent și autorității de supraveghere conturile anuale și un raport anual de activitate.

Nu privește versiunea în limba română.

Modificarea 25

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (4)   Conturile anuale ale FE sunt auditate de una sau mai multe persoane autorizate să efectueze audituri legale în conformitate cu reglementările naționale adoptate în temeiul Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului. | (4)   Conturile anuale ale FE sunt auditate de una sau mai multe persoane autorizate să efectueze audituri legale în conformitate cu reglementările naționale adoptate în temeiul Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  în cazul în care FE depășește unul dintre următoarele criterii: |
| | (a) | un venit anual de 2 milioane EUR sau |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(4)   Conturile anuale ale FE sunt auditate de una sau mai multe persoane autorizate să efectueze audituri legale în conformitate cu reglementările naționale adoptate în temeiul Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

(4)   Conturile anuale ale FE sunt auditate de una sau mai multe persoane autorizate să efectueze audituri legale în conformitate cu reglementările naționale adoptate în temeiul Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  în cazul în care FE depășește unul dintre următoarele criterii:

(a)

un venit anual de 2 milioane EUR sau

| (b) | active în valoare de 200 000 EUR sau |
| --- | --- |

(b)

active în valoare de 200 000 EUR sau

| (c) | un număr mediu de 50 angajați în cursul exercițiului financiar. |
| --- | --- |

(c)

un număr mediu de 50 angajați în cursul exercițiului financiar.

În cazul FE care nu depășesc niciunul din aceste criterii, se poate apela la un evaluator independent în locul unui auditor.

Modificarea 26

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (5)   Conturile anuale, aprobate de consiliul de conducere, alături de
  avizul emis de persoana responsabilă de auditarea conturilor, precum și
  raportul de activitate sunt publicate. | (5)   Conturile anuale, aprobate de consiliul de conducere, alături de raportul de activitate sunt publicate.
  Raportul persoanei responsabile de auditarea conturilor este publicat în conformitate cu normele statului membru în care se află sediul social al FE. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(5)   Conturile anuale, aprobate de consiliul de conducere, alături de
  avizul emis de persoana responsabilă de auditarea conturilor, precum și
  raportul de activitate sunt publicate.

(5)   Conturile anuale, aprobate de consiliul de conducere, alături de raportul de activitate sunt publicate.
  Raportul persoanei responsabile de auditarea conturilor este publicat în conformitate cu normele statului membru în care se află sediul social al FE.

Modificarea 27

Propunere de regulament

Articolul 35

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| FE are
  sediul social
  și
  administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activității
  pe teritoriul Uniunii Europene
  . | Sediul social
  al unei FE se află în Uniunea Europeană, în același stat membru ca
  administrația
  sa
  centrală sau
  ca
  locul principal de desfășurare a activității.
  Chiar dacă FE trebuie să desfășoare activități în minimum două state membre, inclusiv activități relevante în statul membru în care se află sediul său social și administrația sa centrală, FE poate să desfășoare activități și în afara UE. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

FE are
  sediul social
  și
  administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activității
  pe teritoriul Uniunii Europene
  .

Sediul social
  al unei FE se află în Uniunea Europeană, în același stat membru ca
  administrația
  sa
  centrală sau
  ca
  locul principal de desfășurare a activității.
  Chiar dacă FE trebuie să desfășoare activități în minimum două state membre, inclusiv activități relevante în statul membru în care se află sediul său social și administrația sa centrală, FE poate să desfășoare activități și în afara UE.

Modificarea 28

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 2 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| | (ea) | orice urmări ale transferului pentru participarea angajaților. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(ea)

orice urmări ale transferului pentru participarea angajaților.

Modificarea 29

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| Autoritatea competentă din statul membru gazdă poate refuza transferul numai dacă nu sunt îndeplinite condițiile menționate în paragraful anterior. | Autoritatea competentă din statul membru gazdă poate refuza transferul numai dacă nu sunt îndeplinite condițiile menționate în paragraful anterior.
  De asemenea, aceasta refuză transferul dacă drepturile creditorilor și ale angajaților nu sunt protejate suficient. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

Autoritatea competentă din statul membru gazdă poate refuza transferul numai dacă nu sunt îndeplinite condițiile menționate în paragraful anterior.

Autoritatea competentă din statul membru gazdă poate refuza transferul numai dacă nu sunt îndeplinite condițiile menționate în paragraful anterior.
  De asemenea, aceasta refuză transferul dacă drepturile creditorilor și ale angajaților nu sunt protejate suficient.

Modificarea 30

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 2 – paragrafele 1 și 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| FE
  cu până la 200 de angajați
  constituie un comitet european de întreprindere
  la solicitarea a minimum 20 dintre angajații săi, sau a reprezentanților acestora, în cel puțin două state membre
  . | FE constituie un comitet european de întreprindere la solicitarea a minimum 10 % din angajații săi sau a reprezentanților acestora în cel puțin două state membre. |
| FE care are peste 200 de angajați constituie un comitet european de întreprindere
  la solicitarea a minimum 10 % din angajații săi sau a reprezentanților acestora în cel puțin două state membre. | |

Textul propus de Comisie

Modificarea

FE
  cu până la 200 de angajați
  constituie un comitet european de întreprindere
  la solicitarea a minimum 20 dintre angajații săi, sau a reprezentanților acestora, în cel puțin două state membre
  .

FE constituie un comitet european de întreprindere la solicitarea a minimum 10 % din angajații săi sau a reprezentanților acestora în cel puțin două state membre.

FE care are peste 200 de angajați constituie un comitet european de întreprindere
  la solicitarea a minimum 10 % din angajații săi sau a reprezentanților acestora în cel puțin două state membre.

Modificarea 31

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| Pentru constituirea comitetului european de întreprindere se aplică măsurile naționale privind cerințele subsidiare prevăzute la punctul 1 literele (a)-(e) din anexa I la Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului. | Pentru constituirea comitetului european de întreprindere se aplică
  articolele 5 și 6 din Directiva 2009/38/CE și
  măsurile naționale privind cerințele subsidiare prevăzute la punctul 1 literele (a)-(e) din anexa I la Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

Pentru constituirea comitetului european de întreprindere se aplică măsurile naționale privind cerințele subsidiare prevăzute la punctul 1 literele (a)-(e) din anexa I la Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Pentru constituirea comitetului european de întreprindere se aplică
  articolele 5 și 6 din Directiva 2009/38/CE și
  măsurile naționale privind cerințele subsidiare prevăzute la punctul 1 literele (a)-(e) din anexa I la Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

Modificarea 32

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (3)
     
  Reprezentanții voluntarilor care participă pentru o perioadă îndelungată la activități oficiale de voluntariat ale FE primesc statutul de observatori în cadrul comitetului european de întreprindere. Numărul acestor reprezentanți este de cel puțin unul pentru fiecare stat membru în care sunt prezenți cel puțin 10 astfel de voluntari. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(3)
     
  Reprezentanții voluntarilor care participă pentru o perioadă îndelungată la activități oficiale de voluntariat ale FE primesc statutul de observatori în cadrul comitetului european de întreprindere. Numărul acestor reprezentanți este de cel puțin unul pentru fiecare stat membru în care sunt prezenți cel puțin 10 astfel de voluntari.

eliminat

Modificarea 33

Propunere de regulament

Articolul 44 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| (2)   După ce creditorii au fost plătiți integral, activele rămase ale FE sunt transferate unei alte entități de interes public cu un obiectiv de interes public similar sau sunt utilizate pentru obiective de interes public cât mai apropiate de obiectivele pentru care a fost creată FE. | (2)   După ce creditorii au fost plătiți integral, activele rămase ale FE sunt transferate unei alte entități de interes public cu un obiectiv de interes public similar
  cu sediul în același stat membru în care este înregistrată FE,
  sau sunt utilizate pentru obiective de interes public cât mai apropiate de obiectivele pentru care a fost creată FE. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

(2)   După ce creditorii au fost plătiți integral, activele rămase ale FE sunt transferate unei alte entități de interes public cu un obiectiv de interes public similar sau sunt utilizate pentru obiective de interes public cât mai apropiate de obiectivele pentru care a fost creată FE.

(2)   După ce creditorii au fost plătiți integral, activele rămase ale FE sunt transferate unei alte entități de interes public cu un obiectiv de interes public similar
  cu sediul în același stat membru în care este înregistrată FE,
  sau sunt utilizate pentru obiective de interes public cât mai apropiate de obiectivele pentru care a fost creată FE.

Modificarea 34

Propunere de regulament

Articolul 45

| Textul propus de Comisie | Modificarea |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru
  desemnează o autoritate de supraveghere în scopul monitorizării
  FE înregistrate în statul membru respectiv și informează Comisia cu privire la aceasta. | Fiecare stat membru
  alege una sau mai multe autorități desemnate să supravegheze în mod eficient
  FE înregistrate în statul membru respectiv și informează Comisia cu privire la aceasta. |

Textul propus de Comisie

Modificarea

Fiecare stat membru
  desemnează o autoritate de supraveghere în scopul monitorizării
  FE înregistrate în statul membru respectiv și informează Comisia cu privire la aceasta.

Fiecare stat membru
  alege una sau mai multe autorități desemnate să supravegheze în mod eficient
  FE înregistrate în statul membru respectiv și informează Comisia cu privire la aceasta.

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 187.

(2)  Rep. 2006, p. I-8203.

(3)  Rep. 2009, p. I-359.

(4)  Rep. 2011, p. I-497.

(5)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(6)  JO C 351, 15.11.2012, p. 57.

(7)  JO C 17, 19.1.2013, p. 81.

(8)  JO L 122, 16.5.2009, p. 28.

(9)  JO L 207, 18.8.2003, p. 1.

(10)  JO L 294, 10.11.2001, p. 22.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/24

---

P7_TA(2013)0300

Creșterea albastră – consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la Creșterea albastră: – consolidarea creșterii durabile în sectoarele de transport marin, maritim și de turism ale UE (2012/2297(INI))

(2016/C 075/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2012 intitulată „«Creșterea albastră»: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 septembrie 2012 intitulată „«Creșterea albastră»: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim” (COM(2012)0494),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 11 septembrie 2012 intitulat „Progrese realizate în domeniul politicii maritime integrate a Uniunii Europene” (COM(2012)0491) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză (SWD(2012)0255), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 11 septembrie 2012 intitulat „Progrese realizate în domeniul politicii maritime integrate a Uniunii Europene” (COM(2012)0491) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză (SWD(2012)0255),

| — | având în vedere Declarația de la Limassol din 8 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Limassol din 8 octombrie 2012 privind o agendă marină și maritimă pentru creștere economică și locuri de muncă,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care a intrat în vigoare la 16 noiembrie 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care a intrat în vigoare la 16 noiembrie 1994,

| — | având în vedere propunerea Parlamentului European și a Comisiei de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Parlamentului European și a Comisiei de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (COM(2013)0133),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 octombrie 2012 intitulat „Studiu general privind politicile, legislația și inițiativele UE legate de deșeurile marine” (SWD(2012)0365), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 octombrie 2012 intitulat „Studiu general privind politicile, legislația și inițiativele UE legate de deșeurile marine” (SWD(2012)0365),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 august 2012 intitulată „Cunoașterea mediului marin 2020: de la cartografierea fundului mării la prognoza oceanografică, (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 august 2012 intitulată „Cunoașterea mediului marin 2020: de la cartografierea fundului mării la prognoza oceanografică, (COM(2012)0473),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011, intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 intitulată „Comunicare și plan de acțiune în vederea instituirii unui spațiu european de transport maritim fără bariere (COM(2009)0010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 ianuarie 2009 intitulată „Comunicare și plan de acțiune în vederea instituirii unui spațiu european de transport maritim fără bariere (COM(2009)0010),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2007 intitulată „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană” (COM(2007)0575),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 7 iunie 2006 intitulată „Către o viitoare politică maritimă a Uniunii — O viziune europeană asupra mărilor și oceanelor” (COM(2006)0275), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 7 iunie 2006 intitulată „Către o viitoare politică maritimă a Uniunii — O viziune europeană asupra mărilor și oceanelor” (COM(2006)0275),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2010 referitoare la politica maritimă integrată (PMI) – evaluarea progreselor înregistrate și noi provocări (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 privind obiectivele strategice și recomandările pentru politica UE în domeniul transporturilor maritime până în 2018 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 privind obiectivele strategice și recomandările pentru politica UE în domeniul transporturilor maritime până în 2018 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la impactul turismului în regiunile de coastă: aspecte legate de dezvoltarea regională (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la impactul turismului în regiunile de coastă: aspecte legate de dezvoltarea regională (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind o politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 privind o politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la o viitoare politică maritimă pentru Uniunea Europeană: o viziune europeană privind oceanele și mările (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 referitoare la o viitoare politică maritimă pentru Uniunea Europeană: o viziune europeană privind oceanele și mările (6),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2013 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „«Creșterea albastră»: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2013 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „«Creșterea albastră»: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim”,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2013 privind „Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 31 ianuarie 2013 privind „Creșterea albastră: oportunități pentru o creștere sustenabilă în domeniul marin și maritim”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru pescuit, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisia pentru pescuit (A7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru pescuit, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisia pentru pescuit (A7-0209/2013),

| A. | întrucât peste 70 % din suprafața Pământului este acoperită de oceane și mări care pot juca un rol crucial în abordarea provocărilor pe termen lung cu care se confruntă UE, provocări precum schimbările climatice și competitivitatea mondială; |
| --- | --- |

A.

întrucât peste 70 % din suprafața Pământului este acoperită de oceane și mări care pot juca un rol crucial în abordarea provocărilor pe termen lung cu care se confruntă UE, provocări precum schimbările climatice și competitivitatea mondială;

| B. | întrucât pe teritoriul UE există șase zone costiere principale (Oceanul Atlantic, Marea Nordului, Marea Baltică, Marea Neagră, Marea Mediterană și regiunile ultraperiferice) și întrucât fiecare dintre acestea dispune de resurse teritoriale diferite și tipurile de activități desfășurate diferă de la o zonă la alta; |
| --- | --- |

B.

întrucât pe teritoriul UE există șase zone costiere principale (Oceanul Atlantic, Marea Nordului, Marea Baltică, Marea Neagră, Marea Mediterană și regiunile ultraperiferice) și întrucât fiecare dintre acestea dispune de resurse teritoriale diferite și tipurile de activități desfășurate diferă de la o zonă la alta;

| C. | întrucât un procent semnificativ al populației europene este repartizat de-a lungul a 89 000 km de litoral european, fiind așadar, important ca autoritățile locale și regionale să țină seama de această presiune demografică la punerea în aplicare a politicilor publice; |
| --- | --- |

C.

întrucât un procent semnificativ al populației europene este repartizat de-a lungul a 89 000 km de litoral european, fiind așadar, important ca autoritățile locale și regionale să țină seama de această presiune demografică la punerea în aplicare a politicilor publice;

| D. | întrucât se preconizează că progresele tehnologice și cererea de noi surse de dezvoltare sustenabilă vor crește dimensiunea economiei maritime la 590 miliarde de euro până în 2020, asigurând un total de 7 milioane de locuri de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât se preconizează că progresele tehnologice și cererea de noi surse de dezvoltare sustenabilă vor crește dimensiunea economiei maritime la 590 miliarde de euro până în 2020, asigurând un total de 7 milioane de locuri de muncă;

| E. | întrucât intensificarea activităților umane este preconizată să aibă loc într-un mediu marin fragil în care numai 10 % din habitatele marine și 2 % din speciile marine se află într-o stare bună, ceea ce demonstrează că activitățile economice maritime nu ar trebui să submineze sustenabilitatea marină; |
| --- | --- |

E.

întrucât intensificarea activităților umane este preconizată să aibă loc într-un mediu marin fragil în care numai 10 % din habitatele marine și 2 % din speciile marine se află într-o stare bună, ceea ce demonstrează că activitățile economice maritime nu ar trebui să submineze sustenabilitatea marină;

| F. | întrucât investițiile în capitalul uman și natural sunt esențiale pentru a face față provocărilor pe care le presupune, în special aceea de a contribui la sustenabilitatea economică și socială a activităților umane, asigurarea unor bune condiții de mediu și adaptarea la schimbările climatice cu scopul de a combate eroziunea costieră și acidificarea mediului marin și de a conserva biodiversitatea, ținând cont de faptul că ecosistemele sănătoase, productive sunt vitale pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile și competitive; |
| --- | --- |

F.

întrucât investițiile în capitalul uman și natural sunt esențiale pentru a face față provocărilor pe care le presupune, în special aceea de a contribui la sustenabilitatea economică și socială a activităților umane, asigurarea unor bune condiții de mediu și adaptarea la schimbările climatice cu scopul de a combate eroziunea costieră și acidificarea mediului marin și de a conserva biodiversitatea, ținând cont de faptul că ecosistemele sănătoase, productive sunt vitale pentru dezvoltarea unei economii albastre sustenabile și competitive;

| G. | întrucât dimensiunea și amploarea efectelor de mediu ale zonelor unde se concentrează creșterea albastră sunt extrem de nesigure și susceptibile de a provoca daune având în vedere complexitatea ridicată a ecosistemelor marine, întrucât luarea deciziilor în acest domeniu trebuie, prin urmare, bazate de principiul precauției, consacrat la articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

G.

întrucât dimensiunea și amploarea efectelor de mediu ale zonelor unde se concentrează creșterea albastră sunt extrem de nesigure și susceptibile de a provoca daune având în vedere complexitatea ridicată a ecosistemelor marine, întrucât luarea deciziilor în acest domeniu trebuie, prin urmare, bazate de principiul precauției, consacrat la articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| H. | întrucât politica de coastă și maritimă ar trebui să fie inclusă în cadrul general al perioadei de programare 2014-2020, inter alia în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

H.

întrucât politica de coastă și maritimă ar trebui să fie inclusă în cadrul general al perioadei de programare 2014-2020, inter alia în vederea atingerii obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020;

| I. | întrucât obiectivul de creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii pentru zonele de coastă și insulare trebuie să fie susținută de o analiză riguroasă a handicapurilor structurale și sistemice care caracterizează aceste domenii; |
| --- | --- |

I.

întrucât obiectivul de creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii pentru zonele de coastă și insulare trebuie să fie susținută de o analiză riguroasă a handicapurilor structurale și sistemice care caracterizează aceste domenii;

| J. | întrucât, la nivelul transportului maritim, sistemul de insule al UE trebuie să suporte costuri semnificativ mai mari decât celelalte zone de coastă ale UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la nivelul transportului maritim, sistemul de insule al UE trebuie să suporte costuri semnificativ mai mari decât celelalte zone de coastă ale UE;

| K. | întrucât caracterul sezonier al turismului afectează negativ într-o mare măsură dezvoltarea zonelor de coastă și insulare și ar trebui să fie elaborată o strategie ad-hoc pentru a contracara această problemă; |
| --- | --- |

K.

întrucât caracterul sezonier al turismului afectează negativ într-o mare măsură dezvoltarea zonelor de coastă și insulare și ar trebui să fie elaborată o strategie ad-hoc pentru a contracara această problemă;

| L. | întrucât este necesară coordonarea strategiilor macroregionale și a planurilor de acțiune corespunzătoare pentru bazinele maritime ale Uniunii; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesară coordonarea strategiilor macroregionale și a planurilor de acțiune corespunzătoare pentru bazinele maritime ale Uniunii;

| M. | întrucât prezentul raport este foaia de parcurs a Parlamentului în sprijinul continuării progreselor creșterii albastre; |
| --- | --- |

M.

întrucât prezentul raport este foaia de parcurs a Parlamentului în sprijinul continuării progreselor creșterii albastre;

Cadru general

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind creșterea albastră, ce formează dimensiunea maritimă a Strategiei Europa 2020 și oferă o imagine clară a potențialului economiei maritime de a genera o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și locuri de muncă; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind creșterea albastră, ce formează dimensiunea maritimă a Strategiei Europa 2020 și oferă o imagine clară a potențialului economiei maritime de a genera o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și locuri de muncă;

| 2. | salută raportul Comisiei privind progresele înregistrate de politica maritimă integrată a UE (PMI); își reafirmă sprijinul pentru PMI și subliniază că promovarea acestei politici rămâne principalul mijloc de stimulare a creșterii albastre; |
| --- | --- |

2.

salută raportul Comisiei privind progresele înregistrate de politica maritimă integrată a UE (PMI); își reafirmă sprijinul pentru PMI și subliniază că promovarea acestei politici rămâne principalul mijloc de stimulare a creșterii albastre;

| 3. | recunoaște rolul major pe care mările și oceanele îl vor juca într-o măsură din ce în ce mai mare pe viitor în ceea ce privește creșterea economică la nivel mondial; consideră că, întrucât strategia privind creșterea albastră face parte din politica maritimă integrată, aceasta va încuraja dezvoltarea de sinergii și de politici coordonate, generând, astfel, valoare adăugată europeană și contribuind la crearea de locuri de muncă în sectorul marin; |
| --- | --- |

3.

recunoaște rolul major pe care mările și oceanele îl vor juca într-o măsură din ce în ce mai mare pe viitor în ceea ce privește creșterea economică la nivel mondial; consideră că, întrucât strategia privind creșterea albastră face parte din politica maritimă integrată, aceasta va încuraja dezvoltarea de sinergii și de politici coordonate, generând, astfel, valoare adăugată europeană și contribuind la crearea de locuri de muncă în sectorul marin;

| 4. | consideră că, ia act de faptul că, pentru a stimula competitivitatea sectorului economiei maritime din UE pe piața mondială, autoritățile locale, regionale, naționale și europene trebuie să creeze condițiile necesare pentru o creștere sustenabilă, cum ar fi sisteme de amenajare a spațiului maritim, modernizarea infrastructurii, accesul la formare profesională și asigurarea finanțării; subliniază importanța schimbului de informații și de bune practici între diferitele nivele ale autorităților publice prin crearea unei platforme specifice la nivel european; |
| --- | --- |

4.

consideră că, ia act de faptul că, pentru a stimula competitivitatea sectorului economiei maritime din UE pe piața mondială, autoritățile locale, regionale, naționale și europene trebuie să creeze condițiile necesare pentru o creștere sustenabilă, cum ar fi sisteme de amenajare a spațiului maritim, modernizarea infrastructurii, accesul la formare profesională și asigurarea finanțării; subliniază importanța schimbului de informații și de bune practici între diferitele nivele ale autorităților publice prin crearea unei platforme specifice la nivel european;

| 5. | consideră că asigurarea unei finanțări adecvate va constitui o provocare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care desfășoară activități în sectoarele legate de creșterea albastră și, prin urmare, salută inițiativele precum noile reglementări ale UE privind societățile de capital de risc, care facilitează accesul IMM-urilor la finanțare; |
| --- | --- |

5.

consideră că asigurarea unei finanțări adecvate va constitui o provocare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care desfășoară activități în sectoarele legate de creșterea albastră și, prin urmare, salută inițiativele precum noile reglementări ale UE privind societățile de capital de risc, care facilitează accesul IMM-urilor la finanțare;

| 6. | consideră că, într-o perioadă în care statele membre reduc numărul investițiilor publice, este absolut necesar ca politicile de creștere, în special proiectele costisitoare, cum ar fi proiectele privind infrastructura energetică, de telecomunicații și de transport, să beneficieze de o finanțare adecvată în perioada 2014-2020, dar și după; invită statele membre să-și canalizeze instrumentele financiare disponibile și fondurile europene pentru proiectele vizând economia albastră; |
| --- | --- |

6.

consideră că, într-o perioadă în care statele membre reduc numărul investițiilor publice, este absolut necesar ca politicile de creștere, în special proiectele costisitoare, cum ar fi proiectele privind infrastructura energetică, de telecomunicații și de transport, să beneficieze de o finanțare adecvată în perioada 2014-2020, dar și după; invită statele membre să-și canalizeze instrumentele financiare disponibile și fondurile europene pentru proiectele vizând economia albastră;

| 7. | subliniază că trebuie luate în considerare, în special în următorul cadru financiar multianual 2014-2020, nevoile specifice ale statelor membre care au beneficiat de planurile de salvare, ce se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în realizarea de proiecte cu costuri ridicate, precum și regiunile periferice și insulare, care prezintă constrângeri structurale din cauza depărtării lor și a caracteristicilor naturale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că trebuie luate în considerare, în special în următorul cadru financiar multianual 2014-2020, nevoile specifice ale statelor membre care au beneficiat de planurile de salvare, ce se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în realizarea de proiecte cu costuri ridicate, precum și regiunile periferice și insulare, care prezintă constrângeri structurale din cauza depărtării lor și a caracteristicilor naturale;

| 8. | ia act de condițiile de criză economică și de problemele sociale care afectează numeroase regiuni, în special insulele, mai ales cele aflate în Marea Mediterană, și mai ales cele care sunt foarte îndepărtate de continent; subliniază că depărtarea insulelor față de piața unică europeană le expune la stagnare economică și industrială, precum și la depopulare, iar instituțiile europene trebuie să ia măsuri specifice în acest sens; îndeamnă Comisia, prin urmare, să aibă în vedere stabilirea unor zone libere ca un instrument care, prin reducerea sarcinii fiscale și atragerea de investiții străine directe, ar putea stopa tendința de scădere care afectează zonele insulare, prin stimularea creșterii și dezvoltării; |
| --- | --- |

8.

ia act de condițiile de criză economică și de problemele sociale care afectează numeroase regiuni, în special insulele, mai ales cele aflate în Marea Mediterană, și mai ales cele care sunt foarte îndepărtate de continent; subliniază că depărtarea insulelor față de piața unică europeană le expune la stagnare economică și industrială, precum și la depopulare, iar instituțiile europene trebuie să ia măsuri specifice în acest sens; îndeamnă Comisia, prin urmare, să aibă în vedere stabilirea unor zone libere ca un instrument care, prin reducerea sarcinii fiscale și atragerea de investiții străine directe, ar putea stopa tendința de scădere care afectează zonele insulare, prin stimularea creșterii și dezvoltării;

| 9. | subliniază rolul strategiilor privind bazinele maritime în promovarea unei dezvoltări regionale și a unei coeziuni economice, teritoriale și sociale, în revitalizarea economiei europene, în încurajarea creșterii albastre favorabile incluziunii, în crearea de locuri de muncă și în protejarea biodiversității marine și de coastă; solicită desfășurarea unor asemenea strategii, conectate cu actualele și viitoarele strategii macro-regionale, pentru toate bazinele maritime europene, precum și alocarea altor resurse financiare și administrative pentru implementarea acestora; consideră că trebuie consolidat rolul jucat de regiuni în elaborarea strategiilor pentru bazinele maritime; recunoaște, în acest sens, contribuția cooperării teritoriale și transfrontaliere la rezolvarea problemelor cu care se confruntă regiunile maritime și de coastă; |
| --- | --- |

9.

subliniază rolul strategiilor privind bazinele maritime în promovarea unei dezvoltări regionale și a unei coeziuni economice, teritoriale și sociale, în revitalizarea economiei europene, în încurajarea creșterii albastre favorabile incluziunii, în crearea de locuri de muncă și în protejarea biodiversității marine și de coastă; solicită desfășurarea unor asemenea strategii, conectate cu actualele și viitoarele strategii macro-regionale, pentru toate bazinele maritime europene, precum și alocarea altor resurse financiare și administrative pentru implementarea acestora; consideră că trebuie consolidat rolul jucat de regiuni în elaborarea strategiilor pentru bazinele maritime; recunoaște, în acest sens, contribuția cooperării teritoriale și transfrontaliere la rezolvarea problemelor cu care se confruntă regiunile maritime și de coastă;

| 10. | salută progresele înregistrate în implementarea strategiilor UE pentru regiunea Mării Baltice și pentru zona Oceanului Atlantic și reiterează solicitarea sa adresată Comisiei Europene privind elaborarea Strategiei UE pentru regiunea Mării Negre; |
| --- | --- |

10.

salută progresele înregistrate în implementarea strategiilor UE pentru regiunea Mării Baltice și pentru zona Oceanului Atlantic și reiterează solicitarea sa adresată Comisiei Europene privind elaborarea Strategiei UE pentru regiunea Mării Negre;

| 11. | invită Uniunea și statele membre să ofere sprijin ferm în vederea creării unor centre regionale și transfrontaliere de activități maritime; subliniază importanța strategică a acestor centre, ca centre de excelență pentru activitățile economice asociate cu creșterea albastră; consideră că dezvoltarea acestora va promova schimbul de cunoștințe și bune practici, va genera sinergii între diferitele sectoare ale economiei albastre și va ajuta la atragerea de investiții; |
| --- | --- |

11.

invită Uniunea și statele membre să ofere sprijin ferm în vederea creării unor centre regionale și transfrontaliere de activități maritime; subliniază importanța strategică a acestor centre, ca centre de excelență pentru activitățile economice asociate cu creșterea albastră; consideră că dezvoltarea acestora va promova schimbul de cunoștințe și bune practici, va genera sinergii între diferitele sectoare ale economiei albastre și va ajuta la atragerea de investiții;

| 12. | subliniază legăturile inerente dintre creșterea economică și schimbările climatice și subliniază că toate activitățile maritime trebuie să fie aliniate la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, astfel încât să contribuie la o Europă mai rezistentă la schimbările climatice; |
| --- | --- |

12.

subliniază legăturile inerente dintre creșterea economică și schimbările climatice și subliniază că toate activitățile maritime trebuie să fie aliniate la Strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, astfel încât să contribuie la o Europă mai rezistentă la schimbările climatice;

| 13. | subliniază, în special, că intensificarea activității economice asociată cu creșterea albastră nu trebuie să fie în detrimentul ecosistemelor marine și de coastă, care sunt extrem de sensibile, fiind printre primele afectate de consecințele schimbărilor climatice; subliniază că creșterea albastră trebuie să fie compatibilă cu obiectivele de mediu și cu abordarea care are la bază ecosistemul din Directiva cadru privind strategia pentru mediul marin, precum și cu Directiva privind evaluarea strategică de mediu, amintind că în situații nesigure trebuie respectat principiul precauției; subliniază faptul că toate activitățile economice asociate cu creșterea albastră trebuie să asigure siguranța și securitatea maritimă; |
| --- | --- |

13.

subliniază, în special, că intensificarea activității economice asociată cu creșterea albastră nu trebuie să fie în detrimentul ecosistemelor marine și de coastă, care sunt extrem de sensibile, fiind printre primele afectate de consecințele schimbărilor climatice; subliniază că creșterea albastră trebuie să fie compatibilă cu obiectivele de mediu și cu abordarea care are la bază ecosistemul din Directiva cadru privind strategia pentru mediul marin, precum și cu Directiva privind evaluarea strategică de mediu, amintind că în situații nesigure trebuie respectat principiul precauției; subliniază faptul că toate activitățile economice asociate cu creșterea albastră trebuie să asigure siguranța și securitatea maritimă;

| 14. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul asupra mediului al deșeurilor marine în toate bazinele maritime europene și solicită Comisiei și statelor membre să se concentreze asupra implementării și aplicării integrale a directivelor relevante ale UE, cum ar fi Directiva privind gestionarea deșeurilor, Directiva privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor, Directiva privind calitatea apei și Directiva privind strategia pentru mediul marin; |
| --- | --- |

14.

își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul asupra mediului al deșeurilor marine în toate bazinele maritime europene și solicită Comisiei și statelor membre să se concentreze asupra implementării și aplicării integrale a directivelor relevante ale UE, cum ar fi Directiva privind gestionarea deșeurilor, Directiva privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor, Directiva privind calitatea apei și Directiva privind strategia pentru mediul marin;

| 15. | subliniază că toate activitățile maritime, inclusiv cele desfășurate în cadrul PMI trebuie să respecte Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); subliniază necesitatea unei abordări comune a UE față de explorarea, exploatarea, conservarea și gestionarea resurselor naturale ale mării, asigurând astfel, delimitarea eficientă și sigură a zonelor economice exclusive (ZEE) între statele membre și țările terțe, în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

15.

subliniază că toate activitățile maritime, inclusiv cele desfășurate în cadrul PMI trebuie să respecte Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); subliniază necesitatea unei abordări comune a UE față de explorarea, exploatarea, conservarea și gestionarea resurselor naturale ale mării, asigurând astfel, delimitarea eficientă și sigură a zonelor economice exclusive (ZEE) între statele membre și țările terțe, în conformitate cu dreptul internațional;

| 16. | subliniază în acest context, faptul că părțile interesate care intenționează să investească în zonele maritime au nevoie de certitudine juridică și susține adoptarea de noi măsuri de stimulare pentru a susține exploatarea zonelor economice exclusive din statele membre; |
| --- | --- |

16.

subliniază în acest context, faptul că părțile interesate care intenționează să investească în zonele maritime au nevoie de certitudine juridică și susține adoptarea de noi măsuri de stimulare pentru a susține exploatarea zonelor economice exclusive din statele membre;

Amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor litorale

| 17. | salută propunerea legislativă a Comisiei referitoare la amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (MIZC) ca o de măsură necesară pentru gestionarea numărului tot mai mare de activități maritime și costiere, precum și pentru protecția mediului marin, asigurându-se că diversele activități pot fi desfășurate în paralel în mod armonios și evitând conflictele privind utilizarea zonelor costiere și maritime; consideră necesar, în acest sens, ca gestionarea activității umane în zonele de coastă și maritime să se desfășoare în conformitate cu o abordare bazată pe ecosisteme; |
| --- | --- |

17.

salută propunerea legislativă a Comisiei referitoare la amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere (MIZC) ca o de măsură necesară pentru gestionarea numărului tot mai mare de activități maritime și costiere, precum și pentru protecția mediului marin, asigurându-se că diversele activități pot fi desfășurate în paralel în mod armonios și evitând conflictele privind utilizarea zonelor costiere și maritime; consideră necesar, în acest sens, ca gestionarea activității umane în zonele de coastă și maritime să se desfășoare în conformitate cu o abordare bazată pe ecosisteme;

| 18. | ia act de faptul că se preconizează ca amenajarea spațiului maritim să reducă costurile pentru întreprinderi și să îmbunătățească climatul investițional, iar managementul integrat al zonelor costiere ar urma să faciliteze coordonarea activităților în zonele costiere și să conducă la îmbunătățirea administrării zonelor costiere; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că se preconizează ca amenajarea spațiului maritim să reducă costurile pentru întreprinderi și să îmbunătățească climatul investițional, iar managementul integrat al zonelor costiere ar urma să faciliteze coordonarea activităților în zonele costiere și să conducă la îmbunătățirea administrării zonelor costiere;

| 19. | invită Comisia și statele membre să asigure diseminarea celor mai bune practici și aplicarea concluziilor desprinse din acțiunile pregătitoare, având în vedere diferențele dintre statele membre în ceea ce privește dezvoltarea sistemelor de management al zonelor maritime și costiere; consideră, însă, că este necesară o abordare adaptată, care să le ofere statelor membre, în raporturile cu autoritățile locale, flexibilitate la punerea în aplicare a orientărilor privind planificarea maritimă și costieră, ținând seama de caracteristicile și nevoile locale; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și statele membre să asigure diseminarea celor mai bune practici și aplicarea concluziilor desprinse din acțiunile pregătitoare, având în vedere diferențele dintre statele membre în ceea ce privește dezvoltarea sistemelor de management al zonelor maritime și costiere; consideră, însă, că este necesară o abordare adaptată, care să le ofere statelor membre, în raporturile cu autoritățile locale, flexibilitate la punerea în aplicare a orientărilor privind planificarea maritimă și costieră, ținând seama de caracteristicile și nevoile locale;

| 20. | consideră că trebuie consolidată interfața dintre uscat și mare în contextul amenajării spațiului, pentru a garanta continuitatea activităților umane și a lanțului de aprovizionare și pentru a asigura conectarea adecvată a zonelor de coastă cu zonele din interior; consideră că aceasta ar putea contribui la evitarea tratării zonelor de coastă ca frontiere; |
| --- | --- |

20.

consideră că trebuie consolidată interfața dintre uscat și mare în contextul amenajării spațiului, pentru a garanta continuitatea activităților umane și a lanțului de aprovizionare și pentru a asigura conectarea adecvată a zonelor de coastă cu zonele din interior; consideră că aceasta ar putea contribui la evitarea tratării zonelor de coastă ca frontiere;

| 21. | subliniază faptul că lacunele existente la nivelul cunoștințelor științifice cu privire la activitățile maritime și mediul în care acestea se desfășoară sunt obstacole în calea amenajării spațiului maritim și subliniază importanța inițiativei „Cunoașterea mediului marin 2020” și a obiectivelor sale speciale, cum ar fi cartografierea fundului mărilor europene până în 2020; consideră că fundul mării ar trebui să fie cartografiat în mod uniform astfel încât informațiile să poată fi accesate de către organismele europene interesate, în special de către centrele de cercetare, universități și instituții publice; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că lacunele existente la nivelul cunoștințelor științifice cu privire la activitățile maritime și mediul în care acestea se desfășoară sunt obstacole în calea amenajării spațiului maritim și subliniază importanța inițiativei „Cunoașterea mediului marin 2020” și a obiectivelor sale speciale, cum ar fi cartografierea fundului mărilor europene până în 2020; consideră că fundul mării ar trebui să fie cartografiat în mod uniform astfel încât informațiile să poată fi accesate de către organismele europene interesate, în special de către centrele de cercetare, universități și instituții publice;

| 22. | îndeamnă Comisia să ajute statele membre să lanseze planuri de cartografiere și supraveghere a navelor naufragiate și a siturilor arheologice subacvatice, care formează o parte importantă a patrimoniului istoric și cultural al Uniunii; subliniază necesitatea de a facilita înțelegerea și examinarea acestor situri, contribuind la prevenirea cazurilor de prădare a acestora, astfel încât să poată fi conservate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să ajute statele membre să lanseze planuri de cartografiere și supraveghere a navelor naufragiate și a siturilor arheologice subacvatice, care formează o parte importantă a patrimoniului istoric și cultural al Uniunii; subliniază necesitatea de a facilita înțelegerea și examinarea acestor situri, contribuind la prevenirea cazurilor de prădare a acestora, astfel încât să poată fi conservate în mod corespunzător;

Competențe și locuri de muncă în sectorul maritim

| 23. | consideră că numărul total al locurilor de muncă în economia albastră poate depăși numărul estimat de șapte milioane de locuri de muncă până în 2020, cu condiția ca această creștere să fie sprijinită de politici de formare care asigură un nivel satisfăcător de expertiză și experiență; |
| --- | --- |

23.

consideră că numărul total al locurilor de muncă în economia albastră poate depăși numărul estimat de șapte milioane de locuri de muncă până în 2020, cu condiția ca această creștere să fie sprijinită de politici de formare care asigură un nivel satisfăcător de expertiză și experiență;

| 24. | reiterează apelul său pentru realizarea unor îmbunătățiri semnificative a condițiilor de muncă, de sănătate și de siguranță în profesiile din domeniul maritim; încurajează Comisia și statele membre să își intensifice eforturile din domeniu pentru a îmbunătăți siguranța carierelor și a crește atractivitatea locurilor de muncă din economia bazată pe economia albastră și din sectoarele conexe; |
| --- | --- |

24.

reiterează apelul său pentru realizarea unor îmbunătățiri semnificative a condițiilor de muncă, de sănătate și de siguranță în profesiile din domeniul maritim; încurajează Comisia și statele membre să își intensifice eforturile din domeniu pentru a îmbunătăți siguranța carierelor și a crește atractivitatea locurilor de muncă din economia bazată pe economia albastră și din sectoarele conexe;

| 25. | subliniază că trebuie îmbunătățite condițiile de muncă ale marinarilor prin mijloace adecvate, să incorporeze Convenția OIM privind munca în domeniul maritim în legislația comunitară și să propună un program pentru calificarea și formarea marinarilor, în special recrutarea tinerilor, inclusiv din țări terțe; |
| --- | --- |

25.

subliniază că trebuie îmbunătățite condițiile de muncă ale marinarilor prin mijloace adecvate, să incorporeze Convenția OIM privind munca în domeniul maritim în legislația comunitară și să propună un program pentru calificarea și formarea marinarilor, în special recrutarea tinerilor, inclusiv din țări terțe;

| 26. | invită Comisia să monitorizeze și să sprijine intens eforturile depuse la nivel regional pentru evaluarea competențelor și a profesiilor necesare în economia albastră și să asigure că inițiative precum „Panorama competențelor în UE” reflectă nevoile economiei albastre; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să monitorizeze și să sprijine intens eforturile depuse la nivel regional pentru evaluarea competențelor și a profesiilor necesare în economia albastră și să asigure că inițiative precum „Panorama competențelor în UE” reflectă nevoile economiei albastre;

| 27. | consideră că Comisia ar trebui să redacteze, împreună cu statele membre, un plan de acțiune pentru a promova profesiile legate direct sau indirect de economia albastră, pentru a atrage persoane să lucreze în acest domeniu; |
| --- | --- |

27.

consideră că Comisia ar trebui să redacteze, împreună cu statele membre, un plan de acțiune pentru a promova profesiile legate direct sau indirect de economia albastră, pentru a atrage persoane să lucreze în acest domeniu;

| 28. | invită Comisia să promoveze inițiativele privind mobilitatea lucrătorilor între sectoarele economice și între statele membre, cum ar fi Acțiunea multianuală pentru schimburile de studenți, cadre didactice și tineri profesioniști, după modelul programului Erasmus; sprijină, de asemenea, cooperarea între societățile și organizațiile care asigură formarea absolvenților în scopul pregătirii acestora pentru ocuparea unui loc de muncă în noile domenii de activitate; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să promoveze inițiativele privind mobilitatea lucrătorilor între sectoarele economice și între statele membre, cum ar fi Acțiunea multianuală pentru schimburile de studenți, cadre didactice și tineri profesioniști, după modelul programului Erasmus; sprijină, de asemenea, cooperarea între societățile și organizațiile care asigură formarea absolvenților în scopul pregătirii acestora pentru ocuparea unui loc de muncă în noile domenii de activitate;

| 29. | invită Comisia să coopereze cu reprezentanții sectoarelor economiei maritime și cu entitățile care asigură formarea, în vederea înființării și finanțării „consiliilor sectoriale europene privind ocuparea forței de muncă și competențele”, pentru a înregistra locurile de muncă, modificarea competențelor necesare și cerințele educaționale relevante; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să coopereze cu reprezentanții sectoarelor economiei maritime și cu entitățile care asigură formarea, în vederea înființării și finanțării „consiliilor sectoriale europene privind ocuparea forței de muncă și competențele”, pentru a înregistra locurile de muncă, modificarea competențelor necesare și cerințele educaționale relevante;

| 30. | solicită Comisiei să dezvolte o inițiativă pentru a încuraja mobilitatea personalului implicat în cercetare, în special în zonele de coastă, cu referire specifică la domeniile turismului, energiei și tehnologiei, de o manieră similară cu programul Erasmus, care ar urma să fie implementată prioritar în afara sezonului turistic pentru a echilibra în mod sustenabil, fluxurile de persoane în niște ecosisteme din ce în ce mai sensibile, optimizând, în același timp, folosirea infrastructurii zonelor de coastă și a insulelor; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să dezvolte o inițiativă pentru a încuraja mobilitatea personalului implicat în cercetare, în special în zonele de coastă, cu referire specifică la domeniile turismului, energiei și tehnologiei, de o manieră similară cu programul Erasmus, care ar urma să fie implementată prioritar în afara sezonului turistic pentru a echilibra în mod sustenabil, fluxurile de persoane în niște ecosisteme din ce în ce mai sensibile, optimizând, în același timp, folosirea infrastructurii zonelor de coastă și a insulelor;

Cercetare și inovare

| 31. | remarcă capacitatea de cercetare de talie mondială a UE în domeniile maritime și importanța acesteia pentru un proces bine justificat de elaborare a politicilor și pentru afacerile orientate spre inovare, dar și dificultățile resimțite de mediul de afaceri în momentul comercializării rezultatelor cercetării; |
| --- | --- |

31.

remarcă capacitatea de cercetare de talie mondială a UE în domeniile maritime și importanța acesteia pentru un proces bine justificat de elaborare a politicilor și pentru afacerile orientate spre inovare, dar și dificultățile resimțite de mediul de afaceri în momentul comercializării rezultatelor cercetării;

| 32. | subliniază faptul că programul Orizont 2020, care introduce proceduri mai simple și un sprijin mai bun pentru inovare, ar putea ajuta în mod semnificativ cercetarea în domeniul marin și maritim pentru a îmbunătăți procesul de adoptare a inovațiilor de către piață, folosind ca bază experiența proiectelor „Oceanul de mâine”; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că programul Orizont 2020, care introduce proceduri mai simple și un sprijin mai bun pentru inovare, ar putea ajuta în mod semnificativ cercetarea în domeniul marin și maritim pentru a îmbunătăți procesul de adoptare a inovațiilor de către piață, folosind ca bază experiența proiectelor „Oceanul de mâine”;

| 33. | solicită Comisiei să își actualizeze Strategia europeană de cercetare marină și maritimă până în 2014, propunând măsuri concrete pentru îmbunătățirea sinergiilor și a procesului de difuzare a cunoștințelor între cercetătorii UE; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să își actualizeze Strategia europeană de cercetare marină și maritimă până în 2014, propunând măsuri concrete pentru îmbunătățirea sinergiilor și a procesului de difuzare a cunoștințelor între cercetătorii UE;

| 34. | ia act de faptul că numai ecosistemele maritime sănătoase pot sta la baza unei economii albastre solide și sustenabile; solicită Comisiei să continue cercetarea consecințelor cumulate ale utilizării mediului marin de către om și ale activităților maritime din toate sectoarele; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că numai ecosistemele maritime sănătoase pot sta la baza unei economii albastre solide și sustenabile; solicită Comisiei să continue cercetarea consecințelor cumulate ale utilizării mediului marin de către om și ale activităților maritime din toate sectoarele;

| 35. | solicită Comisiei să monitorizeze mediul în mod adecvat pe termen lung și să desfășoare activități de cercetare privind sistemele de avertizare timpurie; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să monitorizeze mediul în mod adecvat pe termen lung și să desfășoare activități de cercetare privind sistemele de avertizare timpurie;

| 36. | subliniază importanța proiectelor de tipul Rețelei europene de observare și date privind mediul marin (EMODnet) pentru facilitarea schimburilor și disponibilității datelor provenite din cercetare; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța proiectelor de tipul Rețelei europene de observare și date privind mediul marin (EMODnet) pentru facilitarea schimburilor și disponibilității datelor provenite din cercetare;

Transportul maritim și industria construcțiilor navale

| 37. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că transportul maritim în cadrul UE continuă să fie îngreunat de proceduri administrative și vamale excesive, care pun în pericol viziunea pentru un spațiu european unic al transporturilor maritime și care împiedică dezvoltarea economică a sectorului, în special în domeniul cabotajului maritim și al „autostrăzilor maritime”; consideră că trebuie dezvoltat un set uniform de norme pentru transportul maritim în interiorul Uniunii, dat fiind că este extrem de important să se asigure libera circulație a bunurilor și persoanelor în apele UE; |
| --- | --- |

37.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că transportul maritim în cadrul UE continuă să fie îngreunat de proceduri administrative și vamale excesive, care pun în pericol viziunea pentru un spațiu european unic al transporturilor maritime și care împiedică dezvoltarea economică a sectorului, în special în domeniul cabotajului maritim și al „autostrăzilor maritime”; consideră că trebuie dezvoltat un set uniform de norme pentru transportul maritim în interiorul Uniunii, dat fiind că este extrem de important să se asigure libera circulație a bunurilor și persoanelor în apele UE;

| 38. | își exprimă, de asemenea, mulțumirea față de succesul înregistrat de programul-pilot „Blue Belt” și invită Comisia să prezinte propunerile legislative necesare pentru crearea unei „zone albastre”, inclusiv să aducă modificările necesare Codului Vamal al Uniunii Europene în 2013; |
| --- | --- |

38.

își exprimă, de asemenea, mulțumirea față de succesul înregistrat de programul-pilot „Blue Belt” și invită Comisia să prezinte propunerile legislative necesare pentru crearea unei „zone albastre”, inclusiv să aducă modificările necesare Codului Vamal al Uniunii Europene în 2013;

| 39. | ia act de faptul că promovarea transportului maritim contribuie atât la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, cât și la atingerea obiectivului stabilit în Cartea albă pentru un spațiu european unic al transporturilor care vizează trecerea în procent de 50 % de la transportul rutier de mărfuri la transportul feroviar și pe căi navigabile până în 2050; |
| --- | --- |

39.

ia act de faptul că promovarea transportului maritim contribuie atât la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, cât și la atingerea obiectivului stabilit în Cartea albă pentru un spațiu european unic al transporturilor care vizează trecerea în procent de 50 % de la transportul rutier de mărfuri la transportul feroviar și pe căi navigabile până în 2050;

| 40. | subliniază necesitatea de a extinde rolul autostrăzilor maritime ca principale coridoare europene și subliniază că, pentru a asigura competitivitatea pe termen lung a transportului maritim european, este esențială crearea unor lanțuri intermodale integrate pentru transportul de pasageri și de marfă; solicită Comisiei să redacteze o comunicare cu privire la dezvoltarea și viitorul autostrăzilor mării și la progresele înregistrate în acest domeniu; este de opinie că marile insulele ar trebui total integrate în autostrăzile maritime pentru a le îmbunătăți accesibilitatea și a le crește competitivitatea economică; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea de a extinde rolul autostrăzilor maritime ca principale coridoare europene și subliniază că, pentru a asigura competitivitatea pe termen lung a transportului maritim european, este esențială crearea unor lanțuri intermodale integrate pentru transportul de pasageri și de marfă; solicită Comisiei să redacteze o comunicare cu privire la dezvoltarea și viitorul autostrăzilor mării și la progresele înregistrate în acest domeniu; este de opinie că marile insulele ar trebui total integrate în autostrăzile maritime pentru a le îmbunătăți accesibilitatea și a le crește competitivitatea economică;

| 41. | subliniază faptul că siguranța maritimă este de importanță crucială pentru promovarea sustenabilă a transportului maritim, creșterea economică sustenabilă, ocuparea forței de muncă în domeniul maritim și standardele de mediu sustenabile din sector; subliniază că ar trebui aplicat principiul prevenirii pentru a anticipa noile riscuri și a preveni toate tipurile de dezastre în domeniul transportului maritim; ia act de faptul că măsurile aferente trebuie luate atât în cadrul Uniunii Europene, cât și la nivel internațional, în special în cadrul Organizației Maritime Internaționale; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că siguranța maritimă este de importanță crucială pentru promovarea sustenabilă a transportului maritim, creșterea economică sustenabilă, ocuparea forței de muncă în domeniul maritim și standardele de mediu sustenabile din sector; subliniază că ar trebui aplicat principiul prevenirii pentru a anticipa noile riscuri și a preveni toate tipurile de dezastre în domeniul transportului maritim; ia act de faptul că măsurile aferente trebuie luate atât în cadrul Uniunii Europene, cât și la nivel internațional, în special în cadrul Organizației Maritime Internaționale;

| 42. | subliniază că punerea în aplicare a de-al treilea pachet privind siguranța maritimă ameliorează calitatea pavilioanelor europene, activitatea societăților de clasificare, inspecția navelor în porturi, monitorizarea traficului, investigarea accidentelor și protecția victimelor; solicită statelor membre accelerarea implementării eficiente a acestui pachet legislativ; |
| --- | --- |

42.

subliniază că punerea în aplicare a de-al treilea pachet privind siguranța maritimă ameliorează calitatea pavilioanelor europene, activitatea societăților de clasificare, inspecția navelor în porturi, monitorizarea traficului, investigarea accidentelor și protecția victimelor; solicită statelor membre accelerarea implementării eficiente a acestui pachet legislativ;

| 43. | subliniază că politicile în domeniul transportului maritim ar trebui să ia în considerare toate preocupările relevante în materie de economie, mediu și sănătate publică; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape impactul conformității transportului maritim al UE cu cerințele de mediu și de sănătate publică și, dacă este cazul, să propună măsuri specifice pentru combaterea efectelor negative asupra competitivității sale; constată că cerințele legislației referitoare la scoaterea din uz a navelor și conținutul de sulf al combustibililor marini ar trebui să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului, protejând totodată în mod eficient obiectivul de a transfera transportul rutier pe mare, în conformitate cu obiectivele Uniunii privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

43.

subliniază că politicile în domeniul transportului maritim ar trebui să ia în considerare toate preocupările relevante în materie de economie, mediu și sănătate publică; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape impactul conformității transportului maritim al UE cu cerințele de mediu și de sănătate publică și, dacă este cazul, să propună măsuri specifice pentru combaterea efectelor negative asupra competitivității sale; constată că cerințele legislației referitoare la scoaterea din uz a navelor și conținutul de sulf al combustibililor marini ar trebui să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului, protejând totodată în mod eficient obiectivul de a transfera transportul rutier pe mare, în conformitate cu obiectivele Uniunii privind schimbările climatice;

| 44. | invită Comisia și statele membre să-și intensifice în mod semnificativ eforturile de a ajunge la un acord internațional privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din transportul maritim, luând în considerare impactul tot mai mare al emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia și statele membre să-și intensifice în mod semnificativ eforturile de a ajunge la un acord internațional privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din transportul maritim, luând în considerare impactul tot mai mare al emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave;

| 45. | subliniază că carburanții mai ecologici cum ar fi GNL pot juca un rol important pentru realizarea obiectivului de reducere cu minimum 40 % a emisiilor de CO2 ale UE ale carburanților folosiți în transportul maritim până în 2050; |
| --- | --- |

45.

subliniază că carburanții mai ecologici cum ar fi GNL pot juca un rol important pentru realizarea obiectivului de reducere cu minimum 40 % a emisiilor de CO2 ale UE ale carburanților folosiți în transportul maritim până în 2050;

| 46. | subliniază nevoia de a sprijini dezvoltarea unor servicii portuare eficiente și sustenabile care să poată răspunde provocărilor prezentate de creșterea preconizată a traficului maritim și de reducerea poluării sonore și de mediu, transferând traficul de pe uscat, pe mare și asigurând transferarea ușoară a pasagerilor și a bunurilor de pe un mod de transport pe altul; susține dezvoltarea în paralel a serviciilor de reparare și casare în porturile europene; |
| --- | --- |

46.

subliniază nevoia de a sprijini dezvoltarea unor servicii portuare eficiente și sustenabile care să poată răspunde provocărilor prezentate de creșterea preconizată a traficului maritim și de reducerea poluării sonore și de mediu, transferând traficul de pe uscat, pe mare și asigurând transferarea ușoară a pasagerilor și a bunurilor de pe un mod de transport pe altul; susține dezvoltarea în paralel a serviciilor de reparare și casare în porturile europene;

| 47. | atrage atenția asupra posibilității creării unor platforme logistice care să faciliteze transportul de mărfuri între Europa și celelalte economii mondiale; subliniază importanța strategică a transportului maritim și a legăturilor dintre regiunile ultraperiferice și celelalte teritorii continentale; |
| --- | --- |

47.

atrage atenția asupra posibilității creării unor platforme logistice care să faciliteze transportul de mărfuri între Europa și celelalte economii mondiale; subliniază importanța strategică a transportului maritim și a legăturilor dintre regiunile ultraperiferice și celelalte teritorii continentale;

| 48. | subliniază faptul că industria construcțiilor navele din UE are capacitatea de a contribui într-o măsură mai mare la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă prin exploatarea oportunităților care decurg din cererea de nave ecologice (nave eficiente din punct de vedere al consumului de carburanți și care reduc nivelul poluanților SOx și NOx), precum și de ambarcațiuni și structuri adecvate pentru construcția, instalarea și funcționarea fermelor eoliene în larg; solicită industriei UE a construcțiilor de nave să se folosească de această oportunitate, în special având în vedere intensificarea preconizată a transportului maritim pe distante scurte de-a lungul coastelor UE; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că industria construcțiilor navele din UE are capacitatea de a contribui într-o măsură mai mare la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă prin exploatarea oportunităților care decurg din cererea de nave ecologice (nave eficiente din punct de vedere al consumului de carburanți și care reduc nivelul poluanților SOx și NOx), precum și de ambarcațiuni și structuri adecvate pentru construcția, instalarea și funcționarea fermelor eoliene în larg; solicită industriei UE a construcțiilor de nave să se folosească de această oportunitate, în special având în vedere intensificarea preconizată a transportului maritim pe distante scurte de-a lungul coastelor UE;

| 49. | îndeamnă Consiliul să ajungă la un acord cu Parlamentul în privința adoptării unui regulament care să permită dezmembrarea navelor într-un mod care să respecte mediul înconjurător și să ofere condiții bune de muncă, permițând astfel industriei de construcții navale a UE să recicleze materialele de o manieră mai competitivă; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Consiliul să ajungă la un acord cu Parlamentul în privința adoptării unui regulament care să permită dezmembrarea navelor într-un mod care să respecte mediul înconjurător și să ofere condiții bune de muncă, permițând astfel industriei de construcții navale a UE să recicleze materialele de o manieră mai competitivă;

| 50. | invită Comisia să faciliteze implementarea strategiei LeaderSHIP 2020 prin sprijinirea acțiunilor identificate, pentru a răspunde la provocările cu care se confruntă industria europeană a construcțiilor navale, cum ar fi accesul la finanțare, competențele și competitivitatea mondială; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să faciliteze implementarea strategiei LeaderSHIP 2020 prin sprijinirea acțiunilor identificate, pentru a răspunde la provocările cu care se confruntă industria europeană a construcțiilor navale, cum ar fi accesul la finanțare, competențele și competitivitatea mondială;

Turismul maritim și costier

| 51. | solicită tuturor statelor membre să sprijine, cu participarea directă a autorităților locale și regionale, precum și a societății civile, inițiativele de dezvoltare și modernizare a infrastructurii turistice sustenabile, punând un accent deosebit pe nevoile persoanelor cu dizabilități și persoanelor cu mobilitate redusă, și să depună toate eforturile posibile pentru a elimina birocrația și lipsa de transparență din acest sector, respectând legislația în materie de mediu; |
| --- | --- |

51.

solicită tuturor statelor membre să sprijine, cu participarea directă a autorităților locale și regionale, precum și a societății civile, inițiativele de dezvoltare și modernizare a infrastructurii turistice sustenabile, punând un accent deosebit pe nevoile persoanelor cu dizabilități și persoanelor cu mobilitate redusă, și să depună toate eforturile posibile pentru a elimina birocrația și lipsa de transparență din acest sector, respectând legislația în materie de mediu;

| 52. | solicită promovarea și sprijinirea turismului, ca motor al creșterii economice și al creării de locuri de muncă în zonele de coastă; consideră că un mediu înconjurător sănătos este fundamental pentru orice formă de turism în regiunile coastă și astfel ar trebui depuse toate eforturile necesare pentru protejarea acestuia; subliniază faptul că este necesar să se pună la dispoziție o infrastructură sustenabilă pentru dezvoltarea unor noi forme de turism, în special pentru sectoarele turismului cu potențial mare de creștere, precum ecoturismul, agroturismul, turismul de pescuit și sporturile nautice sustenabile; salută inițiativele de promovare a strategiilor de turism transfrontaliere la nivel de bazin maritim; |
| --- | --- |

52.

solicită promovarea și sprijinirea turismului, ca motor al creșterii economice și al creării de locuri de muncă în zonele de coastă; consideră că un mediu înconjurător sănătos este fundamental pentru orice formă de turism în regiunile coastă și astfel ar trebui depuse toate eforturile necesare pentru protejarea acestuia; subliniază faptul că este necesar să se pună la dispoziție o infrastructură sustenabilă pentru dezvoltarea unor noi forme de turism, în special pentru sectoarele turismului cu potențial mare de creștere, precum ecoturismul, agroturismul, turismul de pescuit și sporturile nautice sustenabile; salută inițiativele de promovare a strategiilor de turism transfrontaliere la nivel de bazin maritim;

| 53. | subliniază faptul că eroziunea coastei europene, salvgardarea patrimoniului natural și a faunei Europei și îmbunătățirea calității apei sunt în continuare aspecte importante de care trebuie să se țină seama; subliniază, în consecință, necesitatea de a investi în aceste domenii pentru a asigura un turism sustenabile și de calitate în zonele de plajă și în mediul subacvatic; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că eroziunea coastei europene, salvgardarea patrimoniului natural și a faunei Europei și îmbunătățirea calității apei sunt în continuare aspecte importante de care trebuie să se țină seama; subliniază, în consecință, necesitatea de a investi în aceste domenii pentru a asigura un turism sustenabile și de calitate în zonele de plajă și în mediul subacvatic;

| 54. | subliniază că măsurile care vizează exploatarea și dezvoltarea patrimoniului de coastă, maritim și marin trebuie să fie planificate în paralel cu măsuri de conservare și refacere a stocurilor; |
| --- | --- |

54.

subliniază că măsurile care vizează exploatarea și dezvoltarea patrimoniului de coastă, maritim și marin trebuie să fie planificate în paralel cu măsuri de conservare și refacere a stocurilor;

| 55. | subliniază importanța creării sau a modernizării instituțiilor specializate de învățământ superior (pentru administrarea și economia întreprinderilor din turism, pentru ocupațiile din turism colegii maritime, școli culinare etc.) și a îmbunătățirii dispoziției referitoare la formare, având în vedere îmbunătățirea calității serviciilor și a produselor turistice, a utilizării noilor tehnologii și a procesului de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța creării sau a modernizării instituțiilor specializate de învățământ superior (pentru administrarea și economia întreprinderilor din turism, pentru ocupațiile din turism colegii maritime, școli culinare etc.) și a îmbunătățirii dispoziției referitoare la formare, având în vedere îmbunătățirea calității serviciilor și a produselor turistice, a utilizării noilor tehnologii și a procesului de adaptare la schimbările climatice;

| 56. | subliniază, de asemenea, necesitatea simplificării procedurilor de acordare a vizelor, a reducerii costurilor și a emiterii de vize cu intrări multiple pentru turiștii din țări care nu sunt membre ale UE, în special pentru țările BRIC; de asemenea, solicită Comisiei să analizeze noi modalități „inteligente” de acordare a vizelor turistice și să le pună imediat în aplicare pentru a maximiza afluxul de turiști; |
| --- | --- |

56.

subliniază, de asemenea, necesitatea simplificării procedurilor de acordare a vizelor, a reducerii costurilor și a emiterii de vize cu intrări multiple pentru turiștii din țări care nu sunt membre ale UE, în special pentru țările BRIC; de asemenea, solicită Comisiei să analizeze noi modalități „inteligente” de acordare a vizelor turistice și să le pună imediat în aplicare pentru a maximiza afluxul de turiști;

| 57. | subliniază faptul că sectorul croazierelor este o resursă economică foarte importantă pentru porturile europene și comunitățile locale din jurul acestora, resursă care este vitală și pentru dezvoltarea și folosirea unor nave cu consum mai eficient de energie, cu emisii mai scăzute; încurajează proiectarea unor programe turistice atractive menite să îmbunătățească experiența turiștilor, acordând o atenție deosebită importanței maritime, culturale și istorice a porturilor de destinație; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că sectorul croazierelor este o resursă economică foarte importantă pentru porturile europene și comunitățile locale din jurul acestora, resursă care este vitală și pentru dezvoltarea și folosirea unor nave cu consum mai eficient de energie, cu emisii mai scăzute; încurajează proiectarea unor programe turistice atractive menite să îmbunătățească experiența turiștilor, acordând o atenție deosebită importanței maritime, culturale și istorice a porturilor de destinație;

| 58. | invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a spori competitivitatea porturilor europene prin sprijinirea și coordonarea capacităților de infrastructură portuară și prin modernizarea serviciilor oferite (de exemplu, asigurarea conformității cu cerințele prevăzute de Acordul Schengen) pentru ca porturile europene să devină destinații mai atractive pentru navele de croazieră și astfel încât comunitățile locale și cele de pescari să se bucure pe deplin de beneficiile aduse de acest lucru, permițându-le, astfel, să-și diversifice activitățile; invită Comisia să ia în considerare caracteristicile specifice ale porturilor din regiunile insulare și ultraperiferice; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a spori competitivitatea porturilor europene prin sprijinirea și coordonarea capacităților de infrastructură portuară și prin modernizarea serviciilor oferite (de exemplu, asigurarea conformității cu cerințele prevăzute de Acordul Schengen) pentru ca porturile europene să devină destinații mai atractive pentru navele de croazieră și astfel încât comunitățile locale și cele de pescari să se bucure pe deplin de beneficiile aduse de acest lucru, permițându-le, astfel, să-și diversifice activitățile; invită Comisia să ia în considerare caracteristicile specifice ale porturilor din regiunile insulare și ultraperiferice;

| 59. | solicită ca, în cadrul proiectelor de modernizare și extindere ale porturilor, să se introducă obligația ca terminalele pentru pasageri și noile nave de pasageri să fie prevăzute cu dispozitive destinate persoanelor cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

59.

solicită ca, în cadrul proiectelor de modernizare și extindere ale porturilor, să se introducă obligația ca terminalele pentru pasageri și noile nave de pasageri să fie prevăzute cu dispozitive destinate persoanelor cu mobilitate redusă;

| 60. | reafirmă importanța transportului de pasageri de coastă și maritim, în special cu feriboturi și vapoare de croazieră, și amintește intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1177/2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare, care ar trebui să ajute la îmbunătățirea calității turismului maritim; solicită în acest sens, Comisiei să organizeze o campanie de îmbunătățire a calității navelor de pasageri și a navelor de croazieră din punctul de vedere al drepturilor pasagerilor, pe baza celor mai bune practici ale operatorilor; |
| --- | --- |

60.

reafirmă importanța transportului de pasageri de coastă și maritim, în special cu feriboturi și vapoare de croazieră, și amintește intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1177/2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare, care ar trebui să ajute la îmbunătățirea calității turismului maritim; solicită în acest sens, Comisiei să organizeze o campanie de îmbunătățire a calității navelor de pasageri și a navelor de croazieră din punctul de vedere al drepturilor pasagerilor, pe baza celor mai bune practici ale operatorilor;

| 61. | subliniază importanța industriei navigației de agrement (iahting) pentru turismul maritim; invită Comisia să analizeze, în contextul viitoarei comunicări privind turismul maritim, impactule economic și social al acestui sector, domeniul de aplicare pentru armonizarea și simplificarea la nivelul UE a reglementărilor privind emiterea de autorizații, condițiile de navigație și funcționare cerințele de siguranță, întreținerea și reparația navelor și recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale specifice sectorului; |
| --- | --- |

61.

subliniază importanța industriei navigației de agrement (iahting) pentru turismul maritim; invită Comisia să analizeze, în contextul viitoarei comunicări privind turismul maritim, impactule economic și social al acestui sector, domeniul de aplicare pentru armonizarea și simplificarea la nivelul UE a reglementărilor privind emiterea de autorizații, condițiile de navigație și funcționare cerințele de siguranță, întreținerea și reparația navelor și recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale specifice sectorului;

| 62. | reiterează importanța turismului balnear ca particularitate pentru anumite regiuni de coastă ale Europei; solicită Comisiei să facă o analiză de impact care să verifice dacă Directiva 2006/123/CE ar putea avea un impact negativ asupra IMM-urilor din sector și, dacă este necesar, să propună măsuri pentru reducerea acestui impact și pentru a garanta că la aplicarea acestei directive se iau în considerare caracteristicile specifice ale acestei categorii profesionale; |
| --- | --- |

62.

reiterează importanța turismului balnear ca particularitate pentru anumite regiuni de coastă ale Europei; solicită Comisiei să facă o analiză de impact care să verifice dacă Directiva 2006/123/CE ar putea avea un impact negativ asupra IMM-urilor din sector și, dacă este necesar, să propună măsuri pentru reducerea acestui impact și pentru a garanta că la aplicarea acestei directive se iau în considerare caracteristicile specifice ale acestei categorii profesionale;

| 63. | solicită Comisiei să încurajeze statele membre, regiunile, comunitățile autonome și alte părți interesate din zonele insulare și de coastă să dezvolte și să pună în aplicare, în mod sistematic, inițiativa privind rutele comerciale antice, aprobată de Parlament în bugetul pentru 2013, atât în bazinul mediteranean, cât și în alte bazine europene, în special pentru a diversifica produsele turistice și pentru a reduce natura sezonieră a turismului; |
| --- | --- |

63.

solicită Comisiei să încurajeze statele membre, regiunile, comunitățile autonome și alte părți interesate din zonele insulare și de coastă să dezvolte și să pună în aplicare, în mod sistematic, inițiativa privind rutele comerciale antice, aprobată de Parlament în bugetul pentru 2013, atât în bazinul mediteranean, cât și în alte bazine europene, în special pentru a diversifica produsele turistice și pentru a reduce natura sezonieră a turismului;

| 64. | invită Comisia să includă turismul marin, insular și costier sustenabil în activitățile și programele conexe, cum ar fi programul „EDEN — Destinații de excelență europene” și programul Calypso, și să sprijine inițiativele care încurajează diversificarea turismului marin, maritim și de coastă, care ajută la depășirea caracterului sezonier al activităților turistice și al ocupării forței de muncă și care să stimuleze adaptarea la schimbările climatice; consideră, în această privință, că diversificarea turismului poate ajuta la creșterea atractivității regiunilor maritime și poate să le permită să depășească modelul tradițional „soare, mare și nisip”; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să includă turismul marin, insular și costier sustenabil în activitățile și programele conexe, cum ar fi programul „EDEN — Destinații de excelență europene” și programul Calypso, și să sprijine inițiativele care încurajează diversificarea turismului marin, maritim și de coastă, care ajută la depășirea caracterului sezonier al activităților turistice și al ocupării forței de muncă și care să stimuleze adaptarea la schimbările climatice; consideră, în această privință, că diversificarea turismului poate ajuta la creșterea atractivității regiunilor maritime și poate să le permită să depășească modelul tradițional „soare, mare și nisip”;

| 65. | solicită promovarea stațiunilor maritime, dat fiind că acestea pot reduce variațiile sezoniere și pot avea un efect multiplicator asupra economiilor locale și regionale prin integrarea comunităților de pescari și prin crearea unui echilibru între creșterea economică și sustenabilitate; |
| --- | --- |

65.

solicită promovarea stațiunilor maritime, dat fiind că acestea pot reduce variațiile sezoniere și pot avea un efect multiplicator asupra economiilor locale și regionale prin integrarea comunităților de pescari și prin crearea unui echilibru între creșterea economică și sustenabilitate;

| 66. | invită Comisia să ia în considerare contribuția și rolul culturii locale și a gastronomiei locale artizanale în dezvoltarea turismului costier european; consideră necesare utilizarea și coordonarea politicilor și a instrumentelor existente, precum și conceperea unor noi programe și activități, pentru a încuraja sinergiile, mai ales între întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din sectoarele primar și terțiar în regiunile costiere ale UE; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să ia în considerare contribuția și rolul culturii locale și a gastronomiei locale artizanale în dezvoltarea turismului costier european; consideră necesare utilizarea și coordonarea politicilor și a instrumentelor existente, precum și conceperea unor noi programe și activități, pentru a încuraja sinergiile, mai ales între întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) din sectoarele primar și terțiar în regiunile costiere ale UE;

| 67. | îndeamnă Comisia să includă în „observatorul virtual al turismului” o secțiune dedicată turismului maritim și de coastă, care să asigure legăturile dintre institutele de cercetare, întreprinderile și autoritățile publice, în scopul de a promova cercetarea pe această piață, furnizarea de informații pe termen lung întreprinderilor și autorităților publice cu privire la evoluția cererii și a ofertei, precum și în scopul de crea condiții de afaceri mai favorabile, oferind totodată, informații cu privire la legăturile dintre biodiversitate, protecția climei și inițiativele în materie de turism sustenabil; |
| --- | --- |

67.

îndeamnă Comisia să includă în „observatorul virtual al turismului” o secțiune dedicată turismului maritim și de coastă, care să asigure legăturile dintre institutele de cercetare, întreprinderile și autoritățile publice, în scopul de a promova cercetarea pe această piață, furnizarea de informații pe termen lung întreprinderilor și autorităților publice cu privire la evoluția cererii și a ofertei, precum și în scopul de crea condiții de afaceri mai favorabile, oferind totodată, informații cu privire la legăturile dintre biodiversitate, protecția climei și inițiativele în materie de turism sustenabil;

Energie albastră

| 68. | ia act de faptul că schimbările climatice reprezintă una dintre principalele amenințări la adresa biodiversității marine la nivel mondial și că aspectele legate de energie ale unei strategii de creștere albastră trebuie să se bazeze pe surse de energie regenerabile și pe eficiența energetică; |
| --- | --- |

68.

ia act de faptul că schimbările climatice reprezintă una dintre principalele amenințări la adresa biodiversității marine la nivel mondial și că aspectele legate de energie ale unei strategii de creștere albastră trebuie să se bazeze pe surse de energie regenerabile și pe eficiența energetică;

| 69. | recunoaște în acest context, importanța mărilor și oceanelor Europei pentru siguranța energetică a EU și pentru diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie a Uniunii; |
| --- | --- |

69.

recunoaște în acest context, importanța mărilor și oceanelor Europei pentru siguranța energetică a EU și pentru diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie a Uniunii;

| 70. | remarcă potențialul energiei eoliene produse în larg, al energiei maremotrice, al energiei valurilor și al energiei termale oceanice, precum și al sectorului energiei convenționale produse în larg de a genera locuri de muncă sustenabile în regiunile de coastă, de a reduce emisiile și de a contribui la atingerea obiectivelor UE pe termen mediu și lung în materie de energie; subliniază faptul că vor fi necesare investiții semnificative în refacerea conexiunilor la rețea și în capacitatea de transmisie pentru a exploata acest potențial; |
| --- | --- |

70.

remarcă potențialul energiei eoliene produse în larg, al energiei maremotrice, al energiei valurilor și al energiei termale oceanice, precum și al sectorului energiei convenționale produse în larg de a genera locuri de muncă sustenabile în regiunile de coastă, de a reduce emisiile și de a contribui la atingerea obiectivelor UE pe termen mediu și lung în materie de energie; subliniază faptul că vor fi necesare investiții semnificative în refacerea conexiunilor la rețea și în capacitatea de transmisie pentru a exploata acest potențial;

| 71. | subliniază faptul că energia albastră constituie o resursă esențială pentru economia maritimă europeană; îndeamnă Comisia și statele membre să contribuie la valorificarea potențialului energiei albastre prin utilizarea strategiilor pentru bazinele maritime, acordând o atenție deosebită posibilităților oferite de regiunile ultraperiferice prin locația și caracteristicile lor naturale; |
| --- | --- |

71.

subliniază faptul că energia albastră constituie o resursă esențială pentru economia maritimă europeană; îndeamnă Comisia și statele membre să contribuie la valorificarea potențialului energiei albastre prin utilizarea strategiilor pentru bazinele maritime, acordând o atenție deosebită posibilităților oferite de regiunile ultraperiferice prin locația și caracteristicile lor naturale;

| 72. | invită Comisia să sprijine în mod activ rolul de lider global al UE în acest domeniu prin elaborarea unei strategii industriale europene pentru energia albastră, după modelul strategiilor elaborate anterior în alte sectoare; |
| --- | --- |

72.

invită Comisia să sprijine în mod activ rolul de lider global al UE în acest domeniu prin elaborarea unei strategii industriale europene pentru energia albastră, după modelul strategiilor elaborate anterior în alte sectoare;

| 73. | invită Comisia să adopte în viitoarea sa comunicare relevantă o abordare integrată a dezvoltării surselor de energie marină, prin utilizarea sinergiilor între fermele eoliene în larg și alte forme de energie marină regenerabilă; subliniază că o asemenea abordare trebuie să permită furnizarea energiei dintr-o gamă completă și sustenabilă de surse, în conformitate cu principiul precauției și cu necesitatea de a garanta siguranța și securitatea maritimă, precum și că abordarea trebuie să includă planuri pentru existența unor infrastructuri adecvate pentru transportarea spre țărm a energiei generate de mare și pentru a asigura interconectarea cu rețeaua convențională de electricitate; |
| --- | --- |

73.

invită Comisia să adopte în viitoarea sa comunicare relevantă o abordare integrată a dezvoltării surselor de energie marină, prin utilizarea sinergiilor între fermele eoliene în larg și alte forme de energie marină regenerabilă; subliniază că o asemenea abordare trebuie să permită furnizarea energiei dintr-o gamă completă și sustenabilă de surse, în conformitate cu principiul precauției și cu necesitatea de a garanta siguranța și securitatea maritimă, precum și că abordarea trebuie să includă planuri pentru existența unor infrastructuri adecvate pentru transportarea spre țărm a energiei generate de mare și pentru a asigura interconectarea cu rețeaua convențională de electricitate;

| 74. | solicită statelor membre să colaboreze pentru a facilita construirea sustenabilă a rețelei din largul Mării Nordului pentru energie regenerabilă; solicită Comisiei să facă o propunere pentru un cadru de reglementare corespunzător; |
| --- | --- |

74.

solicită statelor membre să colaboreze pentru a facilita construirea sustenabilă a rețelei din largul Mării Nordului pentru energie regenerabilă; solicită Comisiei să facă o propunere pentru un cadru de reglementare corespunzător;

Pescuitul și acvacultura

| 75. | subliniază că acvacultura și pescuitul ar trebui să contribuie la producția alimentară pe baze sustenabile în întreaga Uniune și la securitatea alimentară și protejarea consumatorilor pe termen lung; consideră că ar trebui încurajată dezvoltarea și inovarea unei industrii sustenabile a acvaculturii și respectiv a prelucrării peștelui prin reducerea birocrației și promovarea oportunităților de ocupare a forței de muncă în cadrul acestor sectoare, îmbunătățind calitatea vieții în zonele rurale și de coastă; |
| --- | --- |

75.

subliniază că acvacultura și pescuitul ar trebui să contribuie la producția alimentară pe baze sustenabile în întreaga Uniune și la securitatea alimentară și protejarea consumatorilor pe termen lung; consideră că ar trebui încurajată dezvoltarea și inovarea unei industrii sustenabile a acvaculturii și respectiv a prelucrării peștelui prin reducerea birocrației și promovarea oportunităților de ocupare a forței de muncă în cadrul acestor sectoare, îmbunătățind calitatea vieții în zonele rurale și de coastă;

| 76. | subliniază importanța dezvoltării sustenabile a acvaculturii pentru a reduce pescuitul excesiv al resurselor halieutice europene și dependența de importurile de pește din țări terțe, care reprezintă peste 60 % din peștele consumat în cadrul UE; |
| --- | --- |

76.

subliniază importanța dezvoltării sustenabile a acvaculturii pentru a reduce pescuitul excesiv al resurselor halieutice europene și dependența de importurile de pește din țări terțe, care reprezintă peste 60 % din peștele consumat în cadrul UE;

| 77. | ia act de faptul că acvacultura asigură deja în UE 80 000 de locuri de muncă și are potențialul de a îmbunătăți în mod semnificativ economiile comunităților costiere, având în vedere estimările realizate de ONU, potrivit cărora producția de pește de crescătorie va depăși capturile provenite din pescuitul convențional până în 2019; |
| --- | --- |

77.

ia act de faptul că acvacultura asigură deja în UE 80 000 de locuri de muncă și are potențialul de a îmbunătăți în mod semnificativ economiile comunităților costiere, având în vedere estimările realizate de ONU, potrivit cărora producția de pește de crescătorie va depăși capturile provenite din pescuitul convențional până în 2019;

| 78. | invită Comisia ca în viitoarele sale orientări strategice privind dezvoltarea sectorului acvaculturii în UE să promoveze acvacultura în larg, care poate fi combinată cu instalațiile pentru producția de energie albastră, pentru a reduce presiunea exercitată de acvacultura excesivă asupra ecosistemelor costiere și a altor activități; evidențiază necesitatea planurilor de gestionare integrată aferente ale statelor membre pentru a simplifica sarcinile administrative și pentru a asigura alocarea unui spațiu suficient pentru dezvoltarea acestor activități; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia ca în viitoarele sale orientări strategice privind dezvoltarea sectorului acvaculturii în UE să promoveze acvacultura în larg, care poate fi combinată cu instalațiile pentru producția de energie albastră, pentru a reduce presiunea exercitată de acvacultura excesivă asupra ecosistemelor costiere și a altor activități; evidențiază necesitatea planurilor de gestionare integrată aferente ale statelor membre pentru a simplifica sarcinile administrative și pentru a asigura alocarea unui spațiu suficient pentru dezvoltarea acestor activități;

| 79. | subliniază importanța viitorului Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), care combină pentru prima oară politica maritimă integrată și fondurile pentru pescuit, precum și importanța Băncii Europene de Investiții (BEI), pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile și ecologice a pescuitului, a acvaculturii și a prelucrării peștelui, precum și a diversificării surselor de venit în comunitățile de pescari care depind de aceste sectoare, în special în ceea ce privește activitățile de pescuit la scară mică în zonele de coastă, formarea profesională pentru femei și tineri și atragerea de noi antreprenori în cadrul sectorului; |
| --- | --- |

79.

subliniază importanța viitorului Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), care combină pentru prima oară politica maritimă integrată și fondurile pentru pescuit, precum și importanța Băncii Europene de Investiții (BEI), pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile și ecologice a pescuitului, a acvaculturii și a prelucrării peștelui, precum și a diversificării surselor de venit în comunitățile de pescari care depind de aceste sectoare, în special în ceea ce privește activitățile de pescuit la scară mică în zonele de coastă, formarea profesională pentru femei și tineri și atragerea de noi antreprenori în cadrul sectorului;

| 80. | recunoaște că protejarea frontierelor maritime ale Europei reprezintă o provocare pentru statele membre. consideră că o economie albastră de succes necesită existența unor frontiere maritime sigure ale UE pentru a asigura protecția mediului marin, controalele în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal și aplicarea legii; subliniază, prin urmare, importanța înființării unei gărzi de coastă europene care să coordoneze operațiunile desfășurate pe mare și supravegherea în larg; subliniază, de asemenea, importanța intensificării inițiativelor de cooperare regională legate de sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

80.

recunoaște că protejarea frontierelor maritime ale Europei reprezintă o provocare pentru statele membre. consideră că o economie albastră de succes necesită existența unor frontiere maritime sigure ale UE pentru a asigura protecția mediului marin, controalele în domeniul pescuitului, combaterea pescuitului ilegal și aplicarea legii; subliniază, prin urmare, importanța înființării unei gărzi de coastă europene care să coordoneze operațiunile desfășurate pe mare și supravegherea în larg; subliniază, de asemenea, importanța intensificării inițiativelor de cooperare regională legate de sectorul pescuitului;

Extracția mineralelor marine

| 81. | recunoaște existența unor condiții favorabile pentru extracția mineralelor marine; cu toate acestea, subliniază legătura existentă între mediul de la nivelul fundului mării și restul planetei, legătură realizată prin schimburi de materie, energie și biodiversitate și afirmă că eventuala perturbare a acestor schimburi poate determina schimbări neprevăzute în aprovizionarea cu pește și distrugerea biodiversității; |
| --- | --- |

81.

recunoaște existența unor condiții favorabile pentru extracția mineralelor marine; cu toate acestea, subliniază legătura existentă între mediul de la nivelul fundului mării și restul planetei, legătură realizată prin schimburi de materie, energie și biodiversitate și afirmă că eventuala perturbare a acestor schimburi poate determina schimbări neprevăzute în aprovizionarea cu pește și distrugerea biodiversității;

| 82. | invită Comisia să acorde o atenție deosebită impactului exploatării miniere a fundului mării, mai ales în ecosistemele marine deosebit de sensibile, asupra mediului pentru a sprijini proiecte de cercetare relevante, pentru a aplica principiul precauției și pentru a coopera cu autoritățile competente în acest domeniu din țările care nu sunt membre ale UE în încercarea de a elimina rapid lacunele existente în materie de cunoștințe științifice; |
| --- | --- |

82.

invită Comisia să acorde o atenție deosebită impactului exploatării miniere a fundului mării, mai ales în ecosistemele marine deosebit de sensibile, asupra mediului pentru a sprijini proiecte de cercetare relevante, pentru a aplica principiul precauției și pentru a coopera cu autoritățile competente în acest domeniu din țările care nu sunt membre ale UE în încercarea de a elimina rapid lacunele existente în materie de cunoștințe științifice;

| 83. | recunoaște că folosirea mai eficientă a resurselor, combinată cu politici îmbunătățite de reciclare, reprezintă o abordare mult mai rentabilă și sustenabilă pentru satisfacerea nevoilor de minerale decât exploatarea intensivă a resurselor subacvatice; regretă faptul că deficiențele în reciclarea materiilor prime și a materialelor din minerale rare contribuie la o creștere a deșeurilor și solicită, prin urmare, luarea unor măsuri în vederea îmbunătățirii industriei reciclării astfel încât să ofere o alternativă la exploatarea intensivă a resurselor subacvatice; remarcă posibilitățile de angajare pe termen lung care sunt oferite de această abordare alternativă; |
| --- | --- |

83.

recunoaște că folosirea mai eficientă a resurselor, combinată cu politici îmbunătățite de reciclare, reprezintă o abordare mult mai rentabilă și sustenabilă pentru satisfacerea nevoilor de minerale decât exploatarea intensivă a resurselor subacvatice; regretă faptul că deficiențele în reciclarea materiilor prime și a materialelor din minerale rare contribuie la o creștere a deșeurilor și solicită, prin urmare, luarea unor măsuri în vederea îmbunătățirii industriei reciclării astfel încât să ofere o alternativă la exploatarea intensivă a resurselor subacvatice; remarcă posibilitățile de angajare pe termen lung care sunt oferite de această abordare alternativă;

Biotehnologia albastră

| 84. | recunoaște faptul că biotehnologia albastră poate crea locuri de muncă cu înaltă specializare și poate contribui în mod semnificativ în domenii cum ar fi sănătatea, alimentația și inovarea; salută intenția Comisiei de a sprijini cercetarea și inovarea necesare pentru a promova această activitate în domeniul antreprenoriatului; |
| --- | --- |

84.

recunoaște faptul că biotehnologia albastră poate crea locuri de muncă cu înaltă specializare și poate contribui în mod semnificativ în domenii cum ar fi sănătatea, alimentația și inovarea; salută intenția Comisiei de a sprijini cercetarea și inovarea necesare pentru a promova această activitate în domeniul antreprenoriatului;

| 85. | subliniază potențialul biodiversității marine pentru sectorul biotehnologiei albastre, în special în zonele de adâncime care rămân în cea mai mare parte necunoscute, dar subliniază necesitatea unei explorări precaute a acestui ecosistem deosebit de sensibil; |
| --- | --- |

85.

subliniază potențialul biodiversității marine pentru sectorul biotehnologiei albastre, în special în zonele de adâncime care rămân în cea mai mare parte necunoscute, dar subliniază necesitatea unei explorări precaute a acestui ecosistem deosebit de sensibil;

| 86. | solicită Comisiei să definească în mod clar problemele și provocările legate de biotehnologia albastră (de exemplu bionanotehnologia, biomaterialele și introducerea unor specii de pești, crustacee și microorganisme modificate genetic) și să folosească o abordare bine fundamentată din punct de vedere științific, bazată pe principiul precauției, pentru a identifica, evalua și gestiona riscurile de mediu și de sănătate; |
| --- | --- |

86.

solicită Comisiei să definească în mod clar problemele și provocările legate de biotehnologia albastră (de exemplu bionanotehnologia, biomaterialele și introducerea unor specii de pești, crustacee și microorganisme modificate genetic) și să folosească o abordare bine fundamentată din punct de vedere științific, bazată pe principiul precauției, pentru a identifica, evalua și gestiona riscurile de mediu și de sănătate;

| 87. | invită Comisia să promoveze parteneriate între sectorul privat și institutele de cercetare, precum și parteneriate transfrontaliere, cum ar fi parteneriatul cu Centrul european pentru cercetare biologică marină, deoarece biotehnologia marină și accesul la biodiversitate marină necesită expertiză științifică și echipamente avansate și costisitoare; |
| --- | --- |

87.

invită Comisia să promoveze parteneriate între sectorul privat și institutele de cercetare, precum și parteneriate transfrontaliere, cum ar fi parteneriatul cu Centrul european pentru cercetare biologică marină, deoarece biotehnologia marină și accesul la biodiversitate marină necesită expertiză științifică și echipamente avansate și costisitoare;

o

o
  o

| 88. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

88.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 41.

(2)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 70.

(3)  JO C 81 E, 15.03.2011, p. 10.

(4)  JO C 45 E, 23.02.2010, p. 1.

(5)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 30.

(6)  JO C 175 E, 10.07.2008, p. 531.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/34

---

P7_TA(2013)0301

Contribuţia cooperativelor la depăşirea crizei

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la contribuția cooperativelor la depășirea crizei (2012/2321(INI))

(2016/C 075/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 54 al acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 54 al acestuia,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolul 3 alineatul (3) al acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și, în special, articolul 3 alineatul (3) al acestuia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la statutul societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la statutul societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurării (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind informarea și consultarea lucrătorilor, anticiparea și gestionarea restructurării (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1435/2003 al Consiliului din 22 iulie 2003 privind statutul societății cooperative europene (SCE) (4),

| — | având în vedere Recomandarea 94/1069/CE a Comisiei din 7 decembrie 1994 privind transferul întreprinderilor mici și mijlocii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 94/1069/CE a Comisiei din 7 decembrie 1994 privind transferul întreprinderilor mici și mijlocii (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei privind transferul întreprinderilor mici și mijlocii (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei privind transferul întreprinderilor mici și mijlocii (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei privind promovarea societăților cooperative în Europa (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei privind promovarea societăților cooperative în Europa (COM(2004)0018),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei privind inițiativa pentru antreprenoriatul social (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei privind inițiativa pentru antreprenoriatul social (COM(2011)0682),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind cooperativele și restructurarea (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind cooperativele și restructurarea (7),

| — | având în vedere Recomandarea OIM nr. 193 privind promovarea cooperativelor, care a fost aprobată de guvernele tuturor celor 27 de state membre actuale, adresată Rezoluției Adunării generale a ONU din 2001 „Cooperativele în cadrul dezvoltării umane”, precum și faptul că Organizația Națiunilor Unite a proclamat anul 2012 ca fiind Anul internațional al cooperativelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea OIM nr. 193 privind promovarea cooperativelor, care a fost aprobată de guvernele tuturor celor 27 de state membre actuale, adresată Rezoluției Adunării generale a ONU din 2001 „Cooperativele în cadrul dezvoltării umane”, precum și faptul că Organizația Națiunilor Unite a proclamat anul 2012 ca fiind Anul internațional al cooperativelor,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0222/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0222/2013),

Introducere

| 1. | subliniază faptul că cooperativele, împreună cu alte întreprinderi din sectorul economiei sociale, joacă un rol esențial în economia europeană, în special în timp de criză, combinând profitabilitatea cu solidaritatea, creând locuri de muncă de înaltă calitate, consolidând coeziunea socială, economică și regională și generând capital social; recunoaște, de asemenea, că întreprinderile din sectorul economiei sociale ar trebuie să beneficieze de un cadru legislativ mai clar și mai coerent, luând în considerare marea diversitate în rândul instituțiilor din sectorul economiei sociale și caracteristicile lor specifice; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că cooperativele, împreună cu alte întreprinderi din sectorul economiei sociale, joacă un rol esențial în economia europeană, în special în timp de criză, combinând profitabilitatea cu solidaritatea, creând locuri de muncă de înaltă calitate, consolidând coeziunea socială, economică și regională și generând capital social; recunoaște, de asemenea, că întreprinderile din sectorul economiei sociale ar trebuie să beneficieze de un cadru legislativ mai clar și mai coerent, luând în considerare marea diversitate în rândul instituțiilor din sectorul economiei sociale și caracteristicile lor specifice;

| 2. | observă că, în UE, cooperativele devin din ce în ce mai importante, iar între acestea există aproximativ 160 000 de întreprinderi cooperative deținute de 123 de milioane de membri și care asigură locuri de muncă pentru 5,4 milioane persoane – inclusiv aproximativ 50 000 de întreprinderi cooperative din industrie și din sectorul serviciilor care asigură locuri de muncă pentru 1,4 milioane persoane – iar cooperativele contribuie, în medie, la aproximativ 5 % din PIB-ul fiecărui stat membru; observă că, în ultimii ani, câteva sute de întreprinderi cooperative din industrie și din sectorul serviciilor au fost înființate ca urmare a restructurării întreprinderilor aflate în criză sau fără succesori, salvând și restructurând, astfel, activități și locuri de muncă din economia locală; observă că grupurile cooperative din industrie și din sectorul serviciilor au avut un impact esențial asupra dezvoltării regionale în unele dintre cele mai industrializate regiuni din UE; observă că cooperativele „sociale”, specializate în integrarea pe piața muncii, asigură locuri de muncă pentru 30 000 de persoane cu handicap și defavorizate în sectorul industrial și al serviciilor; subliniază că cooperativele au devenit un model pentru lucrătorii independenți și profesiunile liberale și că acest model a luat o mare amploare în noile sectoare, precum cel al serviciilor sociale și de sănătate, serviciilor digitale și de sprijinire a întreprinderilor și al serviciilor de interes general, furnizate anterior de sectorul public (de exemplu, serviciile în materie de mediu și de gestionare a spațiilor naturale, educația și cultura, precum și producția de energie din surse regenerabile); observă că, prin urmare, cooperativele joacă un rol foarte important în dezvoltarea durabilă a UE pe plan economic, social și în materie de ocupare a forței de muncă, pe lângă rolul de promovare a inovării sociale, temă de mare importanță atât în cadrul Strategiei Europa 2020, cât și în cadrul programului Orizont 2020 și contribuie la realizarea obiectivului de dezvoltare economică și socială durabilă a regiunilor și comunităților locale; |
| --- | --- |

2.

observă că, în UE, cooperativele devin din ce în ce mai importante, iar între acestea există aproximativ 160 000 de întreprinderi cooperative deținute de 123 de milioane de membri și care asigură locuri de muncă pentru 5,4 milioane persoane – inclusiv aproximativ 50 000 de întreprinderi cooperative din industrie și din sectorul serviciilor care asigură locuri de muncă pentru 1,4 milioane persoane – iar cooperativele contribuie, în medie, la aproximativ 5 % din PIB-ul fiecărui stat membru; observă că, în ultimii ani, câteva sute de întreprinderi cooperative din industrie și din sectorul serviciilor au fost înființate ca urmare a restructurării întreprinderilor aflate în criză sau fără succesori, salvând și restructurând, astfel, activități și locuri de muncă din economia locală; observă că grupurile cooperative din industrie și din sectorul serviciilor au avut un impact esențial asupra dezvoltării regionale în unele dintre cele mai industrializate regiuni din UE; observă că cooperativele „sociale”, specializate în integrarea pe piața muncii, asigură locuri de muncă pentru 30 000 de persoane cu handicap și defavorizate în sectorul industrial și al serviciilor; subliniază că cooperativele au devenit un model pentru lucrătorii independenți și profesiunile liberale și că acest model a luat o mare amploare în noile sectoare, precum cel al serviciilor sociale și de sănătate, serviciilor digitale și de sprijinire a întreprinderilor și al serviciilor de interes general, furnizate anterior de sectorul public (de exemplu, serviciile în materie de mediu și de gestionare a spațiilor naturale, educația și cultura, precum și producția de energie din surse regenerabile); observă că, prin urmare, cooperativele joacă un rol foarte important în dezvoltarea durabilă a UE pe plan economic, social și în materie de ocupare a forței de muncă, pe lângă rolul de promovare a inovării sociale, temă de mare importanță atât în cadrul Strategiei Europa 2020, cât și în cadrul programului Orizont 2020 și contribuie la realizarea obiectivului de dezvoltare economică și socială durabilă a regiunilor și comunităților locale;

| 3. | reamintește că modelul de întreprindere cooperativă contribuie la o adevărată pluralitate economică, este un element indispensabil al „economiei sociale de piață” și respectă în totalitate valorile ratatului UE și obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

3.

reamintește că modelul de întreprindere cooperativă contribuie la o adevărată pluralitate economică, este un element indispensabil al „economiei sociale de piață” și respectă în totalitate valorile ratatului UE și obiectivele Strategiei Europa 2020;

| 4. | subliniază că numeroase cooperative au demonstrat a fi chiar mai rezistente pe timp de criză decât multe dintre întreprinderile convenționale, atât în ceea ce privește rata de ocupare a forței de muncă cât și a încetării activității întreprinderilor; observă că, în ciuda crizei, au fost create cooperative în sectoare noi și inovatoare și că există dovezi considerabile cu privire la această rezistență, în special în ceea ce privește băncile cooperatiste și cooperativele din industrie și din sectorul serviciilor (cooperativele de lucrători, cooperativele sociale și cooperativele formate de IMM-uri); subliniază că, în calitate de model, dezvoltarea cooperativelor a dovedit că acestea sunt capabile să răspundă unor noi nevoi și să stimuleze crearea de locuri de muncă mai bine decât alte modele datorită importantei capacități a cooperativelor de a se adapta la schimbare, de a-și păstra activitatea, în caz de risc, continuând să-și îndeplinească misiunea; accentuează, în plus, rolul strategic al cooperativelor formate din IMM-uri, care pot furniza soluții colective la probleme comune și permit dezvoltarea economiilor de scară; observă, de asemenea, importanța tot mai mare a „cooperativelor comunitare” care permit, în special în zonele îndepărtate și dezavantajate, participarea directă a cetățenilor pentru a răspunde diverselor nevoi, cum ar fi, de exemplu, serviciile sociale și de sănătate, serviciile școlare, serviciile comerciale, comunicațiile etc.; |
| --- | --- |

4.

subliniază că numeroase cooperative au demonstrat a fi chiar mai rezistente pe timp de criză decât multe dintre întreprinderile convenționale, atât în ceea ce privește rata de ocupare a forței de muncă cât și a încetării activității întreprinderilor; observă că, în ciuda crizei, au fost create cooperative în sectoare noi și inovatoare și că există dovezi considerabile cu privire la această rezistență, în special în ceea ce privește băncile cooperatiste și cooperativele din industrie și din sectorul serviciilor (cooperativele de lucrători, cooperativele sociale și cooperativele formate de IMM-uri); subliniază că, în calitate de model, dezvoltarea cooperativelor a dovedit că acestea sunt capabile să răspundă unor noi nevoi și să stimuleze crearea de locuri de muncă mai bine decât alte modele datorită importantei capacități a cooperativelor de a se adapta la schimbare, de a-și păstra activitatea, în caz de risc, continuând să-și îndeplinească misiunea; accentuează, în plus, rolul strategic al cooperativelor formate din IMM-uri, care pot furniza soluții colective la probleme comune și permit dezvoltarea economiilor de scară; observă, de asemenea, importanța tot mai mare a „cooperativelor comunitare” care permit, în special în zonele îndepărtate și dezavantajate, participarea directă a cetățenilor pentru a răspunde diverselor nevoi, cum ar fi, de exemplu, serviciile sociale și de sănătate, serviciile școlare, serviciile comerciale, comunicațiile etc.;

| 5. | consideră că, în perioade de recesiune, cooperativele pot promova în mod eficace antreprenoriatul la scară microeconomică, întrucât acestea permit micilor antreprenori, deseori grupuri de cetățeni, să își asume responsabilități antreprenoriale; sprijină, în această privință, dezvoltarea unor cooperative în sectorul social și cel al protecției sociale pentru a asigura grupurilor vulnerabile o mai mare participare socială; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în perioade de recesiune, cooperativele pot promova în mod eficace antreprenoriatul la scară microeconomică, întrucât acestea permit micilor antreprenori, deseori grupuri de cetățeni, să își asume responsabilități antreprenoriale; sprijină, în această privință, dezvoltarea unor cooperative în sectorul social și cel al protecției sociale pentru a asigura grupurilor vulnerabile o mai mare participare socială;

| 6. | susține că, datorită caracterului descentralizat, modelul cooperatist contribuie în mod semnificativ la punerea în aplicare a priorităților pentru anul 2020 stabilite în Directiva privind energia din surse regenerabile (2009/28/CE), precum și la tranziția de la energia fosilă la energia din surse regenerabile; subliniază, în acest sens, faptul că mai mult de 1 000 cooperative în domeniul energiei din surse regenerabile au fost create de cetățeni; consideră că cooperativele din domeniul energiei din surse regenerabile permit cetățenilor să devină membri ai cooperativelor implicate în proiecte locale și încurajează investiția în proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile, care, la rândul lor, favorizează acceptarea socială a noilor instalații de energie din surse regenerabile; consideră că participarea cetățenilor la producerea de energie poate spori atât sensibilizarea acestora față de importanța unui consum durabil și eficient al energiei, precum și controlul lor asupra prețului energiei; solicită Comisiei să acorde o atenție specială rolului pe care îl pot avea cooperativele în domeniul energiei în sporirea utilizării surselor de energie din surse regenerabile și îmbunătățirea eficienței energetice; |
| --- | --- |

6.

susține că, datorită caracterului descentralizat, modelul cooperatist contribuie în mod semnificativ la punerea în aplicare a priorităților pentru anul 2020 stabilite în Directiva privind energia din surse regenerabile (2009/28/CE), precum și la tranziția de la energia fosilă la energia din surse regenerabile; subliniază, în acest sens, faptul că mai mult de 1 000 cooperative în domeniul energiei din surse regenerabile au fost create de cetățeni; consideră că cooperativele din domeniul energiei din surse regenerabile permit cetățenilor să devină membri ai cooperativelor implicate în proiecte locale și încurajează investiția în proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile, care, la rândul lor, favorizează acceptarea socială a noilor instalații de energie din surse regenerabile; consideră că participarea cetățenilor la producerea de energie poate spori atât sensibilizarea acestora față de importanța unui consum durabil și eficient al energiei, precum și controlul lor asupra prețului energiei; solicită Comisiei să acorde o atenție specială rolului pe care îl pot avea cooperativele în domeniul energiei în sporirea utilizării surselor de energie din surse regenerabile și îmbunătățirea eficienței energetice;

| 7. | afirmă că această rezistență importantă este în mare parte datorată modelului de guvernanță cooperatist, bazat pe proprietatea comună, controlul și participarea economică democratice, organizarea și gestionarea de către membrii asociați și angajamentul față de comunitate; accentuează faptul că rezistența cooperativelor se datorează, de asemenea, metodei lor caracteristice de acumulare de capital, care este mai puțin dependentă de evoluția piețelor financiare și depinde atât de alocarea surplusului către fonduri de rezervă, dacă este posibil parțial indivizibile (în special sub formă de active care consolidează mișcarea cooperatistă în general, în urma achitării eventualelor creanțe restante în cazurile de lichidare), cât și de punerea în aplicare a obiectivelor întreprinderii, având obiective sociale și economice echilibrate și de îmbunătățire a funcționării și a activității lor; este de părere că acest model permite garantarea adoptării de către cooperative a unei abordări pe termen lung, de la o generație la alta, și le ancorează în economia locală, aducându-și aportul la dezvoltarea locală durabilă și garantând faptul că activitatea lor nu este delocalizată, chiar și atunci când operează la nivel internațional; |
| --- | --- |

7.

afirmă că această rezistență importantă este în mare parte datorată modelului de guvernanță cooperatist, bazat pe proprietatea comună, controlul și participarea economică democratice, organizarea și gestionarea de către membrii asociați și angajamentul față de comunitate; accentuează faptul că rezistența cooperativelor se datorează, de asemenea, metodei lor caracteristice de acumulare de capital, care este mai puțin dependentă de evoluția piețelor financiare și depinde atât de alocarea surplusului către fonduri de rezervă, dacă este posibil parțial indivizibile (în special sub formă de active care consolidează mișcarea cooperatistă în general, în urma achitării eventualelor creanțe restante în cazurile de lichidare), cât și de punerea în aplicare a obiectivelor întreprinderii, având obiective sociale și economice echilibrate și de îmbunătățire a funcționării și a activității lor; este de părere că acest model permite garantarea adoptării de către cooperative a unei abordări pe termen lung, de la o generație la alta, și le ancorează în economia locală, aducându-și aportul la dezvoltarea locală durabilă și garantând faptul că activitatea lor nu este delocalizată, chiar și atunci când operează la nivel internațional;

| 8. | constată că întreprinderile cooperative sunt în măsură să răspundă nevoilor existente precum și celor noi în mod eficace și eficient, în sectoare precum gestionarea resurselor culturale și a creativității, sustenabilitatea mediului privind noi stiluri de viață și metode de consum; subliniază că cooperativele au întreținut, totodată, valori precum protecția legalității: un exemplu este Italia, unde cooperativelor li se încredințează gestionarea bunurilor confiscate mafiei; |
| --- | --- |

8.

constată că întreprinderile cooperative sunt în măsură să răspundă nevoilor existente precum și celor noi în mod eficace și eficient, în sectoare precum gestionarea resurselor culturale și a creativității, sustenabilitatea mediului privind noi stiluri de viață și metode de consum; subliniază că cooperativele au întreținut, totodată, valori precum protecția legalității: un exemplu este Italia, unde cooperativelor li se încredințează gestionarea bunurilor confiscate mafiei;

| 9. | consideră că cooperativele trebuie să fie pe deplin cuprinse în obiectivele urmărite de politica industrială a UE și în măsurile luate de UE, având în vedere, de asemenea, contribuția lor fundamentală la restructurările industriale, un capitol esențial în noua politică industrială europeană; |
| --- | --- |

9.

consideră că cooperativele trebuie să fie pe deplin cuprinse în obiectivele urmărite de politica industrială a UE și în măsurile luate de UE, având în vedere, de asemenea, contribuția lor fundamentală la restructurările industriale, un capitol esențial în noua politică industrială europeană;

| 10. | observă, de asemenea, că, prin cooperare, cooperativele pot beneficia de economiile de scară și face schimb de experiență și de cele mai bune practici, precum și să regrupeze și să transfere resurse umane și financiare, dacă este cazul; susține că această flexibilitate inerentă permite cooperativelor să reziste chiar și în cele mai dificile vremuri; |
| --- | --- |

10.

observă, de asemenea, că, prin cooperare, cooperativele pot beneficia de economiile de scară și face schimb de experiență și de cele mai bune practici, precum și să regrupeze și să transfere resurse umane și financiare, dacă este cazul; susține că această flexibilitate inerentă permite cooperativelor să reziste chiar și în cele mai dificile vremuri;

| 11. | observă că există multe bune practici în diverse state membre care demonstrează rezultatele excelente obținute de întreprinderile cooperative în ceea ce privește creșterea, ocuparea forței de muncă, rata de supraviețuire și deschiderea unor noi întreprinderi cum ar fi, de exemplu, sistemul de plată unică („pago unico”) din Spania, legea Marcora în Italia, care permit finanțarea creării de noi cooperative prin intermediul ajutoarelor de șomaj și „cooperativele de activitate și de ocupare a forței de muncă” înființate în Franța, Elveția, și Belgia; atrage atenția, în plus, asupra grupurilor de cooperative individuale care se pot organiza în mod voluntar în grupuri mari antreprenoriale, cuprinzând sectoare precum industria, agricultura, distribuția, finanțele, cercetarea și dezvoltarea și învățământul superior; observă că societatea cooperativă, creată după modelul britanic al societății fiduciare, poate fi, de asemenea, un model eficient pentru buna guvernanță a organizațiilor sportive profesionale sau semiprofesionale, facilitând, în același timp, implicarea strânsă a principalelor părți interesate – suporterii – în gestionarea unui club (profesionist sau nu); invită Comisia să examineze în mod aprofundat astfel de bune practici și să evalueze oportunitatea de a le include în definirea politicilor europene în favoarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

11.

observă că există multe bune practici în diverse state membre care demonstrează rezultatele excelente obținute de întreprinderile cooperative în ceea ce privește creșterea, ocuparea forței de muncă, rata de supraviețuire și deschiderea unor noi întreprinderi cum ar fi, de exemplu, sistemul de plată unică („pago unico”) din Spania, legea Marcora în Italia, care permit finanțarea creării de noi cooperative prin intermediul ajutoarelor de șomaj și „cooperativele de activitate și de ocupare a forței de muncă” înființate în Franța, Elveția, și Belgia; atrage atenția, în plus, asupra grupurilor de cooperative individuale care se pot organiza în mod voluntar în grupuri mari antreprenoriale, cuprinzând sectoare precum industria, agricultura, distribuția, finanțele, cercetarea și dezvoltarea și învățământul superior; observă că societatea cooperativă, creată după modelul britanic al societății fiduciare, poate fi, de asemenea, un model eficient pentru buna guvernanță a organizațiilor sportive profesionale sau semiprofesionale, facilitând, în același timp, implicarea strânsă a principalelor părți interesate – suporterii – în gestionarea unui club (profesionist sau nu); invită Comisia să examineze în mod aprofundat astfel de bune practici și să evalueze oportunitatea de a le include în definirea politicilor europene în favoarea întreprinderilor;

| 12. | consideră fundamentală contribuția cooperativelor la economia UE și la stabilitatea locurilor de muncă, în special în contextul crizei; |
| --- | --- |

12.

consideră fundamentală contribuția cooperativelor la economia UE și la stabilitatea locurilor de muncă, în special în contextul crizei;

| 13. | subliniază necesitatea de a dezvolta, printre altele, modelul de cooperativă de afaceri și de ocupare a forței de muncă (BEC), care permite întreprinderii să răspundă progresiv nevoilor antreprenorilor săi și care evoluează odată cu dezvoltarea activităților lor; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea de a dezvolta, printre altele, modelul de cooperativă de afaceri și de ocupare a forței de muncă (BEC), care permite întreprinderii să răspundă progresiv nevoilor antreprenorilor săi și care evoluează odată cu dezvoltarea activităților lor;

| 14. | menționează, totuși, că cooperativele nu sunt imune la eșec; |
| --- | --- |

14.

menționează, totuși, că cooperativele nu sunt imune la eșec;

| 15. | observă că, în diverse state membre, există o diversitate de situații care reflectă diferențele juridice și conceptuale; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze actele legislative existente, cu scopul de a căuta puncte comune și a armoniza elementele esențiale, conform principiului subsidiarității, în vederea eliminării obstacolelor din calea dezvoltării cooperativelor; |
| --- | --- |

15.

observă că, în diverse state membre, există o diversitate de situații care reflectă diferențele juridice și conceptuale; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze actele legislative existente, cu scopul de a căuta puncte comune și a armoniza elementele esențiale, conform principiului subsidiarității, în vederea eliminării obstacolelor din calea dezvoltării cooperativelor;

| 16. | subliniază că angajații își asumă un risc financiar important la înființarea unei cooperative sau atunci când proprietatea unei afaceri este transferată angajaților; observă că buna guvernanță, în special într-o cooperativă a lucrătorilor, depinde într-o mare măsură de sprijinul acordat gestionării de către angajați și de controlul la care aceasta este supusă; |
| --- | --- |

16.

subliniază că angajații își asumă un risc financiar important la înființarea unei cooperative sau atunci când proprietatea unei afaceri este transferată angajaților; observă că buna guvernanță, în special într-o cooperativă a lucrătorilor, depinde într-o mare măsură de sprijinul acordat gestionării de către angajați și de controlul la care aceasta este supusă;

Cadrul de reglementare

| 17. | este de părere că această capacitate intrinsecă de rezistență ar trebui consolidată printr-o atenție corespunzătoare acordată cooperativelor în cadrul tuturor politicilor UE relevante concepute să contribuie la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, prin intermediul unui model diferit de dezvoltare economică care respectă modelul social european, precum și prin eficientizarea legislației UE existente privind cooperativele; consideră că, în special, ar trebui menționat rolul important al cooperativelor în Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020”; consideră că ar trebui luate măsurile necesare pentru a asigura condiții de concurență echitabile între cooperative și alte forme de întreprinderi, menținând, în același timp, obiectivele și metodele de lucru ale cooperativelor, precum și caracterul lor social; |
| --- | --- |

17.

este de părere că această capacitate intrinsecă de rezistență ar trebui consolidată printr-o atenție corespunzătoare acordată cooperativelor în cadrul tuturor politicilor UE relevante concepute să contribuie la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, prin intermediul unui model diferit de dezvoltare economică care respectă modelul social european, precum și prin eficientizarea legislației UE existente privind cooperativele; consideră că, în special, ar trebui menționat rolul important al cooperativelor în Planul de acțiune „Antreprenoriat 2020”; consideră că ar trebui luate măsurile necesare pentru a asigura condiții de concurență echitabile între cooperative și alte forme de întreprinderi, menținând, în același timp, obiectivele și metodele de lucru ale cooperativelor, precum și caracterul lor social;

| 18. | reamintește necesitatea ca Uniunea Europeană să recunoască și să trateze în mod egal, prin dispoziții legislative, diversele forme antreprenoriat, astfel încât să se asigure respectarea principiul libertății antreprenoriale, indiferent de statutul întreprinderii; regretă faptul că în Planul său de acțiune „Antreprenoriat 2020” Comisia Europeană nu pune accentul pe rolul întreprinderilor din cadrul economiei sociale, limitându-se la a aminti contribuția lor la crearea de locuri de muncă și la inovare socială și dificultățile pe care acestea le întâmpină în materie de finanțare în raport cu IMM-urile; |
| --- | --- |

18.

reamintește necesitatea ca Uniunea Europeană să recunoască și să trateze în mod egal, prin dispoziții legislative, diversele forme antreprenoriat, astfel încât să se asigure respectarea principiul libertății antreprenoriale, indiferent de statutul întreprinderii; regretă faptul că în Planul său de acțiune „Antreprenoriat 2020” Comisia Europeană nu pune accentul pe rolul întreprinderilor din cadrul economiei sociale, limitându-se la a aminti contribuția lor la crearea de locuri de muncă și la inovare socială și dificultățile pe care acestea le întâmpină în materie de finanțare în raport cu IMM-urile;

| 19. | solicită, prin urmare, Comisiei să consolideze serviciile sale prin crearea unei unități responsabile cu cooperativele și alte organizații socio-economice (precum societățile mutuale, fundațiile și asociațiile angajate în activități economice și financiare), cu scopul de a acorda o mai mare atenție măsurilor luate atât pentru asigurarea unui nivel adecvat de resurse cât și pentru supraveghere și elaborarea de politici privind organizațiile socio-economice; îndeamnă Comisia să acorde atenția cuvenită restructurării întreprinderilor din industrie și din sectorul serviciilor aflate în criză sau fără niciun succesor în cooperative, prin crearea unor servicii dedicate acestei sarcini; |
| --- | --- |

19.

solicită, prin urmare, Comisiei să consolideze serviciile sale prin crearea unei unități responsabile cu cooperativele și alte organizații socio-economice (precum societățile mutuale, fundațiile și asociațiile angajate în activități economice și financiare), cu scopul de a acorda o mai mare atenție măsurilor luate atât pentru asigurarea unui nivel adecvat de resurse cât și pentru supraveghere și elaborarea de politici privind organizațiile socio-economice; îndeamnă Comisia să acorde atenția cuvenită restructurării întreprinderilor din industrie și din sectorul serviciilor aflate în criză sau fără niciun succesor în cooperative, prin crearea unor servicii dedicate acestei sarcini;

| 20. | solicită Comisiei să asigure o flexibilitate mai mare în materie de norme privind achizițiile publice pentru întreprinderile conduse de angajați, de exemplu, prin includerea unei rezervări limitate în timp; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să asigure o flexibilitate mai mare în materie de norme privind achizițiile publice pentru întreprinderile conduse de angajați, de exemplu, prin includerea unei rezervări limitate în timp;

| 21. | invită, de asemenea, Comisia, să asigure coordonarea măsurilor luate în baza Inițiativei privind antreprenoriatul social și reducerea obstacolelor administrative dintre cele două inițiative; |
| --- | --- |

21.

invită, de asemenea, Comisia, să asigure coordonarea măsurilor luate în baza Inițiativei privind antreprenoriatul social și reducerea obstacolelor administrative dintre cele două inițiative;

| 22. | îndeamnă statele membre, în conformitate cu Recomandarea OIM nr. 193/2002, să revizuiască legislația lor aplicabilă cooperativelor în general și a tipurilor specifice de cooperative în special, cum ar fi cooperativele lucrătorilor, cooperativele sociale, cooperativele meșteșugărești și cooperativelor bancare, în vederea adoptării unei politici cuprinzătoare care să sprijine modelul de întreprindere cooperativă și a creării unui mediu de reglementare favorabil recunoașterii rolului cooperativelor și al organizațiilor lor de gestionare, precum și în vederea dezvoltării cooperativelor, în special în domeniile și sectoarele în care acest model s-a dovedit a avea o valoare adăugată socială, economică și de mediu; solicită statelor membre, în cooperare cu partenerii sociali și cu alte părți interesate la nivel regional și local, să identifice sectoarele strategice potrivite pentru proiecte cooperatiste; subliniază faptul că, pentru realizarea acestui lucru, ar trebui să se prevadă instituirea unor instrumente financiare adecvate și recunoașterea rolului cooperativelor în dialogul social național, precum și rolul băncilor de credit cooperativ care au acordat dintotdeauna o importanță deosebită finanțării durabile și responsabile din punct de vedere social și care sunt bine stabilite la nivel local; solicită să se țină cont de această recomandare în cadrul revizuirii Regulamentului privind statutul societății cooperative europene (SCE); |
| --- | --- |

22.

îndeamnă statele membre, în conformitate cu Recomandarea OIM nr. 193/2002, să revizuiască legislația lor aplicabilă cooperativelor în general și a tipurilor specifice de cooperative în special, cum ar fi cooperativele lucrătorilor, cooperativele sociale, cooperativele meșteșugărești și cooperativelor bancare, în vederea adoptării unei politici cuprinzătoare care să sprijine modelul de întreprindere cooperativă și a creării unui mediu de reglementare favorabil recunoașterii rolului cooperativelor și al organizațiilor lor de gestionare, precum și în vederea dezvoltării cooperativelor, în special în domeniile și sectoarele în care acest model s-a dovedit a avea o valoare adăugată socială, economică și de mediu; solicită statelor membre, în cooperare cu partenerii sociali și cu alte părți interesate la nivel regional și local, să identifice sectoarele strategice potrivite pentru proiecte cooperatiste; subliniază faptul că, pentru realizarea acestui lucru, ar trebui să se prevadă instituirea unor instrumente financiare adecvate și recunoașterea rolului cooperativelor în dialogul social național, precum și rolul băncilor de credit cooperativ care au acordat dintotdeauna o importanță deosebită finanțării durabile și responsabile din punct de vedere social și care sunt bine stabilite la nivel local; solicită să se țină cont de această recomandare în cadrul revizuirii Regulamentului privind statutul societății cooperative europene (SCE);

| 23. | subliniază importanța de a elabora măsuri de reglementare într-un cadru juridic solid și conform standardelor internaționale, cu scopul de a evita interpretările naționale divergente și riscurile apariției unor avantaje sau dezavantaje competitive la nivel regional, național sau macroregional; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța de a elabora măsuri de reglementare într-un cadru juridic solid și conform standardelor internaționale, cu scopul de a evita interpretările naționale divergente și riscurile apariției unor avantaje sau dezavantaje competitive la nivel regional, național sau macroregional;

| 24. | subliniază importanța asocierii cooperativelor la toate etapele viitoarelor inițiative și angajamente luate de Uniune referitoare la acestea; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța asocierii cooperativelor la toate etapele viitoarelor inițiative și angajamente luate de Uniune referitoare la acestea;

Transferurile de întreprinderi și restructurările

| 25. | consideră că transferul unei întreprinderi către angajați prin crearea unei cooperative și a altor forme de proprietate a angajaților ar putea fi cea mai bună modalitate de a asigura continuitatea unei întreprinderi; subliniază că acest tip de transfer al întreprinderilor către angajați, în special în ceea ce privește cooperativele de lucrători și întreprinderile preluate de aceștia, ar trebui sprijinit printr-o linie bugetară specifică în cadrul bugetului UE, care să includă și instrumentele financiare; solicită de urgență crearea, cu participarea Băncii Europene de Investiții (BEI), a partenerilor sociali și a părților interesate din cadrul mișcării cooperatiste, a unui mecanism european conceput să promoveze crearea de cooperative și, în special, transferul de întreprinderi sub forma unei cooperative, inclusiv, de exemplu, prin intermediul instrumentului fondurilor mutuale; |
| --- | --- |

25.

consideră că transferul unei întreprinderi către angajați prin crearea unei cooperative și a altor forme de proprietate a angajaților ar putea fi cea mai bună modalitate de a asigura continuitatea unei întreprinderi; subliniază că acest tip de transfer al întreprinderilor către angajați, în special în ceea ce privește cooperativele de lucrători și întreprinderile preluate de aceștia, ar trebui sprijinit printr-o linie bugetară specifică în cadrul bugetului UE, care să includă și instrumentele financiare; solicită de urgență crearea, cu participarea Băncii Europene de Investiții (BEI), a partenerilor sociali și a părților interesate din cadrul mișcării cooperatiste, a unui mecanism european conceput să promoveze crearea de cooperative și, în special, transferul de întreprinderi sub forma unei cooperative, inclusiv, de exemplu, prin intermediul instrumentului fondurilor mutuale;

| 26. | subliniază că practica achizițiilor întreprinderilor de către lucrători se răspândește tot mai mult în statele membre ca răspuns la criza economică; solicită, prin urmare, Comisiei să identifice instrumente financiare sau să le extindă pe cele existente pentru a încuraja această practică; |
| --- | --- |

26.

subliniază că practica achizițiilor întreprinderilor de către lucrători se răspândește tot mai mult în statele membre ca răspuns la criza economică; solicită, prin urmare, Comisiei să identifice instrumente financiare sau să le extindă pe cele existente pentru a încuraja această practică;

| 27. | subliniază rolul activ al cooperativelor sociale în restructurarea IMM-urilor, în special datorită întreprinderilor formate prin „sciziune socială” care favorizează integrarea lucrătorilor care pot fi considerați drept persoane dezavantajate și se află într-o situație profesională dificilă, consolidând, prin intermediul solidarității, o capacitate tot mai mare de a răspunde nevoilor sociale; |
| --- | --- |

27.

subliniază rolul activ al cooperativelor sociale în restructurarea IMM-urilor, în special datorită întreprinderilor formate prin „sciziune socială” care favorizează integrarea lucrătorilor care pot fi considerați drept persoane dezavantajate și se află într-o situație profesională dificilă, consolidând, prin intermediul solidarității, o capacitate tot mai mare de a răspunde nevoilor sociale;

| 28. | observă că, deseori, problema întâlnită în transferul de întreprinderi către angajați nu este numai o chestiune de durată a procedurilor în cauză dar și, chiar mai important, de lipsă de cunoștințe cu privire acest model de întreprindere în rândul profesioniștilor interesați (de exemplu, avocați și contabili) și în cadrul sistemului juridic și educațional; subliniază că formarea și sensibilizarea tuturor actorilor care intervin în crearea sau transferul proprietății întreprinderilor ar contribui într-o mare măsură la promovarea acestei practici; prin urmare, recomandă ca întreprinderea sub formă de cooperativă să figureze permanent în programa relevantă a universităților și a școlilor de gestiune; consideră, în plus, că ar trebui, totodată, îmbunătățite cunoștințele cu privire la cooperative, iar transferurile de întreprinderi către angajați sub forma unei cooperative ar trebui sprijinite din punct de vedere financiar, inclusiv prin intermediul unei utilizări bine direcționate și inteligente a fondurilor structurale, în rândul sindicatelor și al organismelor însărcinate cu furnizarea de informații privind crearea sau transferul de întreprinderi; subliniază expertiza acumulată de federațiile de cooperative în anumite state membre în materie de creare și transfer de întreprinderi sub formă de cooperative și solicită Comisiei să instituie mecanisme pentru a facilita cooperarea și schimbul de bune practici și metode în domeniu între întreprinderi și să informeze Consiliul și Parlamentul în acest sens; |
| --- | --- |

28.

observă că, deseori, problema întâlnită în transferul de întreprinderi către angajați nu este numai o chestiune de durată a procedurilor în cauză dar și, chiar mai important, de lipsă de cunoștințe cu privire acest model de întreprindere în rândul profesioniștilor interesați (de exemplu, avocați și contabili) și în cadrul sistemului juridic și educațional; subliniază că formarea și sensibilizarea tuturor actorilor care intervin în crearea sau transferul proprietății întreprinderilor ar contribui într-o mare măsură la promovarea acestei practici; prin urmare, recomandă ca întreprinderea sub formă de cooperativă să figureze permanent în programa relevantă a universităților și a școlilor de gestiune; consideră, în plus, că ar trebui, totodată, îmbunătățite cunoștințele cu privire la cooperative, iar transferurile de întreprinderi către angajați sub forma unei cooperative ar trebui sprijinite din punct de vedere financiar, inclusiv prin intermediul unei utilizări bine direcționate și inteligente a fondurilor structurale, în rândul sindicatelor și al organismelor însărcinate cu furnizarea de informații privind crearea sau transferul de întreprinderi; subliniază expertiza acumulată de federațiile de cooperative în anumite state membre în materie de creare și transfer de întreprinderi sub formă de cooperative și solicită Comisiei să instituie mecanisme pentru a facilita cooperarea și schimbul de bune practici și metode în domeniu între întreprinderi și să informeze Consiliul și Parlamentul în acest sens;

| 29. | îndeamnă statele membre să dezvolte un cadru care să faciliteze transferurile de întreprinderi către angajați, inclusiv mecanisme financiare destinate să ajute angajații să investească în întreprinderi aflate în criză sau fără un succesor și să prevadă drepturi preferențiale pentru angajați, cu scopul de a crea cele mai bune condiții pentru o ofertă de cumpărare a unei întreprinderi care se confruntă cu încetarea activității; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă statele membre să dezvolte un cadru care să faciliteze transferurile de întreprinderi către angajați, inclusiv mecanisme financiare destinate să ajute angajații să investească în întreprinderi aflate în criză sau fără un succesor și să prevadă drepturi preferențiale pentru angajați, cu scopul de a crea cele mai bune condiții pentru o ofertă de cumpărare a unei întreprinderi care se confruntă cu încetarea activității;

| 30. | consideră, de asemenea, că statele membre ar trebui să adopte politici care să faciliteze participarea angajaților la capitalul și la rezultatele întreprinderilor lor, prin mecanisme fiscale concrete în alte forme de întreprinderi din sectorul industrial și al serviciilor, asigurând protecția juridică necesară și rata de participare corespunzătoare la guvernanța, supravegherea, procesul decizional și responsabilitatea întreprinderii; amintește că aceste activități ar putea spori competitivitatea sectorului respectiv în ansamblu; |
| --- | --- |

30.

consideră, de asemenea, că statele membre ar trebui să adopte politici care să faciliteze participarea angajaților la capitalul și la rezultatele întreprinderilor lor, prin mecanisme fiscale concrete în alte forme de întreprinderi din sectorul industrial și al serviciilor, asigurând protecția juridică necesară și rata de participare corespunzătoare la guvernanța, supravegherea, procesul decizional și responsabilitatea întreprinderii; amintește că aceste activități ar putea spori competitivitatea sectorului respectiv în ansamblu;

| 31. | subliniază aspectul pozitiv al mecanismelor tipice modelului cooperativ, precum indivizibilitatea rezervelor, și anume rezervele care nu pot fi distribuite între membri, nici măcar în caz de lichidare, dar care trebuie utilizate pentru dezvoltarea mișcării cooperatiste și dispozițiile juridice care permit părților terțe să furnizeze capitaluri de risc cooperativelor, cu sau fără drept de vot, cum ar fi fondurile mutuale și Cooperazione Finanza Impresa (CFI) în Italia, l'Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) în Franța și structura de investiții a Mondragon Corporation în Spania; |
| --- | --- |

31.

subliniază aspectul pozitiv al mecanismelor tipice modelului cooperativ, precum indivizibilitatea rezervelor, și anume rezervele care nu pot fi distribuite între membri, nici măcar în caz de lichidare, dar care trebuie utilizate pentru dezvoltarea mișcării cooperatiste și dispozițiile juridice care permit părților terțe să furnizeze capitaluri de risc cooperativelor, cu sau fără drept de vot, cum ar fi fondurile mutuale și Cooperazione Finanza Impresa (CFI) în Italia, l'Institut de Développement de l'Economie Sociale (ESFIN-IDES) în Franța și structura de investiții a Mondragon Corporation în Spania;

| 32. | invită Comisia să promoveze politici și măsuri în favoarea menținerii locurilor de muncă existente și nu doar a creării de locuri de muncă noi în întreprinderi nou înființate; solicită Comisiei să creeze noi servicii în favoarea întreprinderilor nou înființate pentru a sprijini cooperativele ca tip de întreprindere prin inițiative de sensibilizare și formare; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să promoveze politici și măsuri în favoarea menținerii locurilor de muncă existente și nu doar a creării de locuri de muncă noi în întreprinderi nou înființate; solicită Comisiei să creeze noi servicii în favoarea întreprinderilor nou înființate pentru a sprijini cooperativele ca tip de întreprindere prin inițiative de sensibilizare și formare;

| 33. | subliniază faptul că transformarea întreprinderilor aflate în criză în cooperative durabile din punct de vedere economic necesită un diagnostic precis și timpuriu; solicită autorităților de la toate nivelurile să coopereze cu partenerii sociali și cu mișcarea cooperatistă la realizarea acestor diagnostice timpurii și la evaluarea fezabilității și a rentabilității transformării întreprinderilor în cooperative; consideră că sindicatele și federațiile cooperatiste ar trebui să fie, de asemenea, asociate în cadrul acestui proces; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că transformarea întreprinderilor aflate în criză în cooperative durabile din punct de vedere economic necesită un diagnostic precis și timpuriu; solicită autorităților de la toate nivelurile să coopereze cu partenerii sociali și cu mișcarea cooperatistă la realizarea acestor diagnostice timpurii și la evaluarea fezabilității și a rentabilității transformării întreprinderilor în cooperative; consideră că sindicatele și federațiile cooperatiste ar trebui să fie, de asemenea, asociate în cadrul acestui proces;

| 34. | solicită Comisiei să facă un studiu cuprinzător și comparativ al celor mai bune practici puse în aplicare în statele membre și în cadrul legislațiilor naționale care promovează transformarea întreprinderilor în cooperative, în special dispozițiile privind preluarea întreprinderilor, falimentul, mecanismele financiare, organismele de sprijin pentru întreprinderi și crearea unor grupări de cooperative; subliniază importanța implicării cooperativelor în acest studiu în vederea stabilirii priorităților; în acest scop, solicită Comisiei să analizeze posibilitatea creării unei baze de date care să colecteze sistematic exemple și informații privind restructurarea sub forma unor cooperative, pentru a permite schimbul de bune practici și o colectare coerentă a datelor; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să facă un studiu cuprinzător și comparativ al celor mai bune practici puse în aplicare în statele membre și în cadrul legislațiilor naționale care promovează transformarea întreprinderilor în cooperative, în special dispozițiile privind preluarea întreprinderilor, falimentul, mecanismele financiare, organismele de sprijin pentru întreprinderi și crearea unor grupări de cooperative; subliniază importanța implicării cooperativelor în acest studiu în vederea stabilirii priorităților; în acest scop, solicită Comisiei să analizeze posibilitatea creării unei baze de date care să colecteze sistematic exemple și informații privind restructurarea sub forma unor cooperative, pentru a permite schimbul de bune practici și o colectare coerentă a datelor;

| 35. | solicită Comisiei și statelor membre să faciliteze și să promoveze crearea grupurilor de cooperative și întreprinderi sociale cu scopul de a le ajuta să găsească resursele necesare pentru a ocupa un loc mai important în interiorul lanțului de producție și distribuție și pentru a sprijini economiile de scară necesare finanțării activităților de cercetare, dezvoltare și inovare; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei și statelor membre să faciliteze și să promoveze crearea grupurilor de cooperative și întreprinderi sociale cu scopul de a le ajuta să găsească resursele necesare pentru a ocupa un loc mai important în interiorul lanțului de producție și distribuție și pentru a sprijini economiile de scară necesare finanțării activităților de cercetare, dezvoltare și inovare;

Accesul la finanțare și sprijinirea întreprinderilor

| 36. | subliniază că întreprinderile cooperative din industrie și din sectorul serviciilor, în special IMM-urile, nu pot avea acces, din diverse motive, inclusiv din cauza naturii antreprenoriatului lor, la capitalul de risc și la credite pe piețele de capital; observă, de asemenea, că, în mod normal, cooperativele de lucrători din sectoarele cu capital intensiv nu sunt capabile să obțină un capital important de la membrii lor și că, prin urmare, trebuie elaborate instrumente financiare adecvate care să garanteze respectarea formelor lor de antreprenoriat; |
| --- | --- |

36.

subliniază că întreprinderile cooperative din industrie și din sectorul serviciilor, în special IMM-urile, nu pot avea acces, din diverse motive, inclusiv din cauza naturii antreprenoriatului lor, la capitalul de risc și la credite pe piețele de capital; observă, de asemenea, că, în mod normal, cooperativele de lucrători din sectoarele cu capital intensiv nu sunt capabile să obțină un capital important de la membrii lor și că, prin urmare, trebuie elaborate instrumente financiare adecvate care să garanteze respectarea formelor lor de antreprenoriat;

| 37. | subliniază că accesul la credit pentru cooperative este deosebit de important, având în vedere particularitățile structurii lor; prin urmare, invită Comisia, Comitetul de la Basel și BEI să dezvolte și să utilizeze parametri calitativi pentru acordarea de credite și finanțări, în vederea diferențierii rolului cooperativelor, inclusiv a celor sociale, de celelalte tipuri de întreprinderi; |
| --- | --- |

37.

subliniază că accesul la credit pentru cooperative este deosebit de important, având în vedere particularitățile structurii lor; prin urmare, invită Comisia, Comitetul de la Basel și BEI să dezvolte și să utilizeze parametri calitativi pentru acordarea de credite și finanțări, în vederea diferențierii rolului cooperativelor, inclusiv a celor sociale, de celelalte tipuri de întreprinderi;

| 38. | consideră necesară o consolidare a capitalizării cooperativelor, utilizând mai bine resursele care pot fi puse la dispoziție de structura lor socială; invită Comisia să promoveze inițiative în sprijinul capitalizării, inclusiv avantaje fiscale, chiar limitate în timp, după înființarea sau operațiunea de preluare a întreprinderilor, fără că acestea să fie considerate ajutoare de stat; |
| --- | --- |

38.

consideră necesară o consolidare a capitalizării cooperativelor, utilizând mai bine resursele care pot fi puse la dispoziție de structura lor socială; invită Comisia să promoveze inițiative în sprijinul capitalizării, inclusiv avantaje fiscale, chiar limitate în timp, după înființarea sau operațiunea de preluare a întreprinderilor, fără că acestea să fie considerate ajutoare de stat;

| 39. | subliniază faptul că în unele state membre participanții externi pot furniza capital de risc cooperativelor, obținând doar drepturi de vot limitate sau fără a avea drepturi de vot, pentru ca proprietatea membrilor și structurile de control să fie respectate și că acest lucru a permis cooperativelor să își îmbunătățească dialogul cu alte instituții financiare; își exprimă acordul cu privire la aceste politici și încurajează toate statele membre să faciliteze accesul cooperativelor la credite; |
| --- | --- |

39.

subliniază faptul că în unele state membre participanții externi pot furniza capital de risc cooperativelor, obținând doar drepturi de vot limitate sau fără a avea drepturi de vot, pentru ca proprietatea membrilor și structurile de control să fie respectate și că acest lucru a permis cooperativelor să își îmbunătățească dialogul cu alte instituții financiare; își exprimă acordul cu privire la aceste politici și încurajează toate statele membre să faciliteze accesul cooperativelor la credite;

| 40. | consideră că Comisia împreună cu BEI și Fondul european de investiții (FEI) ar trebui să garanteze accesul cooperativelor la mecanismele financiare la nivelul UE – inclusiv, după caz, la planul de acțiune pentru finanțarea IMM-urilor propus în Actul privind piața unică-și ar trebui să facă un efort deosebit, împreună cu sectorul bancar cooperatist, pentru a garanta acest lucru; subliniază că aceste acțiuni ar putea îmbunătăți funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

40.

consideră că Comisia împreună cu BEI și Fondul european de investiții (FEI) ar trebui să garanteze accesul cooperativelor la mecanismele financiare la nivelul UE – inclusiv, după caz, la planul de acțiune pentru finanțarea IMM-urilor propus în Actul privind piața unică-și ar trebui să facă un efort deosebit, împreună cu sectorul bancar cooperatist, pentru a garanta acest lucru; subliniază că aceste acțiuni ar putea îmbunătăți funcționarea pieței unice;

| 41. | consideră că particularitățile specifice ale băncilor cooperatiste trebuie luate în considerare în cadrul reglementării piețelor financiare și în actele legislative de punere în aplicare; |
| --- | --- |

41.

consideră că particularitățile specifice ale băncilor cooperatiste trebuie luate în considerare în cadrul reglementării piețelor financiare și în actele legislative de punere în aplicare;

| 42. | subliniază că programele și fondurile instituite în cadrul financiar multianual (2014-2020) ar trebui să fie instrumente importante pentru sprijinirea cooperativelor; susține că, la definirea programelor operaționale, ar trebui să se favorizeze crearea de noi cooperative, punând accentul pe acordarea unui sprijin pentru dezvoltarea durabilă și restructurarea responsabilă a întreprinderilor și să se ia măsuri privind în special transferurile de întreprinderi către lucrători și cooperativele sociale, măsuri în favoarea dezvoltării locale și a inovării sociale, tehnologice și productive, utilizând subvenții globale și alte instrumente financiare, inclusiv Fondul european de ajustare la globalizare; |
| --- | --- |

42.

subliniază că programele și fondurile instituite în cadrul financiar multianual (2014-2020) ar trebui să fie instrumente importante pentru sprijinirea cooperativelor; susține că, la definirea programelor operaționale, ar trebui să se favorizeze crearea de noi cooperative, punând accentul pe acordarea unui sprijin pentru dezvoltarea durabilă și restructurarea responsabilă a întreprinderilor și să se ia măsuri privind în special transferurile de întreprinderi către lucrători și cooperativele sociale, măsuri în favoarea dezvoltării locale și a inovării sociale, tehnologice și productive, utilizând subvenții globale și alte instrumente financiare, inclusiv Fondul european de ajustare la globalizare;

| 43. | consideră că, în cadrul programării financiare naționale și la nivel de UE, trebuie acordată o atenție deosebită (sau trebuie rezervat un anumit procentaj) cooperativelor care urmăresc promovarea accesului la locuri de muncă pentru persoanele defavorizate, astfel cum sunt definite, de asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 2204/2002, în vederea consolidării și dezvoltării unor niveluri mai avansate și mai bune de protecție socială; |
| --- | --- |

43.

consideră că, în cadrul programării financiare naționale și la nivel de UE, trebuie acordată o atenție deosebită (sau trebuie rezervat un anumit procentaj) cooperativelor care urmăresc promovarea accesului la locuri de muncă pentru persoanele defavorizate, astfel cum sunt definite, de asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 2204/2002, în vederea consolidării și dezvoltării unor niveluri mai avansate și mai bune de protecție socială;

| 44. | solicită Comisiei să susțină, în cadrul viitorului exercițiu financiar, un proiect-pilot pentru a sprijini transferurile de întreprinderi aflate în criză către lucrători, astfel încât aceștia să își poată continua activitatea, astfel creând noi cooperative care pot reînsufleți întreprinderile aflate în criză sau în faliment; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să susțină, în cadrul viitorului exercițiu financiar, un proiect-pilot pentru a sprijini transferurile de întreprinderi aflate în criză către lucrători, astfel încât aceștia să își poată continua activitatea, astfel creând noi cooperative care pot reînsufleți întreprinderile aflate în criză sau în faliment;

| 45. | invită Comisia să elaboreze măsuri de sprijin pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în sectorul cooperativelor; invită, de asemenea, Comisia să încurajeze difuzarea în statele membre a modelului cooperativelor, ca instrument privilegiat pentru crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să elaboreze măsuri de sprijin pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor în sectorul cooperativelor; invită, de asemenea, Comisia să încurajeze difuzarea în statele membre a modelului cooperativelor, ca instrument privilegiat pentru crearea de noi locuri de muncă;

| 46. | consideră, de asemenea, că statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a înlesni accesul cooperativelor la întreaga gamă de servicii de sprijinire a întreprinderilor, deoarece acest lucru le va ajuta să contribuie în continuare la dezvoltarea durabilă a activităților lor; îndeamnă, în acest sens, statele membre să introducă măsuri care să faciliteze accesul cooperativelor la credit, în special în ceea ce privește cooperativele lucrătorilor, cooperativele sociale, cooperativele meșteșugărești și cooperativele formate din microîntreprinderi; |
| --- | --- |

46.

consideră, de asemenea, că statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a înlesni accesul cooperativelor la întreaga gamă de servicii de sprijinire a întreprinderilor, deoarece acest lucru le va ajuta să contribuie în continuare la dezvoltarea durabilă a activităților lor; îndeamnă, în acest sens, statele membre să introducă măsuri care să faciliteze accesul cooperativelor la credit, în special în ceea ce privește cooperativele lucrătorilor, cooperativele sociale, cooperativele meșteșugărești și cooperativele formate din microîntreprinderi;

| 47. | consideră că statele membre ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru eliminarea oricăror obstacole de natură legală, administrativă ori birocratică care împiedică sau limitează dezvoltarea cooperativelor; |
| --- | --- |

47.

consideră că statele membre ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru eliminarea oricăror obstacole de natură legală, administrativă ori birocratică care împiedică sau limitează dezvoltarea cooperativelor;

| 48. | consideră că ar trebui înlesnit accesul la piață al micilor asociații cooperatiste de credit în întreaga Europă; |
| --- | --- |

48.

consideră că ar trebui înlesnit accesul la piață al micilor asociații cooperatiste de credit în întreaga Europă;

| 49. | consideră, în plus, că rețelele de colaborare între IMM-uri, precum cele care există deja în UE sub forma unei cooperative (cooperative ale artizanilor, cooperative ale IMM-urilor, cooperativele de activitate și de ocupare a forței de muncă etc.), ar trebui încurajate, deoarece aceste rețele consolidează în mod considerabil crearea și durabilitatea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici prin comercializarea comună, achiziții sau alte servicii și le permite să devină o sursă de inovare; |
| --- | --- |

49.

consideră, în plus, că rețelele de colaborare între IMM-uri, precum cele care există deja în UE sub forma unei cooperative (cooperative ale artizanilor, cooperative ale IMM-urilor, cooperativele de activitate și de ocupare a forței de muncă etc.), ar trebui încurajate, deoarece aceste rețele consolidează în mod considerabil crearea și durabilitatea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici prin comercializarea comună, achiziții sau alte servicii și le permite să devină o sursă de inovare;

| 50. | consideră că, pentru a sprijini crearea de noi cooperative, ar trebui dezvoltate servicii pentru cooperativele nou înființate; consideră, mai mult, că inițiativele care promovează modelul de cooperativă în rândul noilor potențiali antreprenori (și anume în programa universitară) ar trebui încurajate atât la nivel național, cât și la nivel european; |
| --- | --- |

50.

consideră că, pentru a sprijini crearea de noi cooperative, ar trebui dezvoltate servicii pentru cooperativele nou înființate; consideră, mai mult, că inițiativele care promovează modelul de cooperativă în rândul noilor potențiali antreprenori (și anume în programa universitară) ar trebui încurajate atât la nivel național, cât și la nivel european;

o

o o

| 51. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

51.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 16.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0071.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0005.

(4)  JO L 207, 18.8.2003, p. 1.

(5)  JO L 385, 31.12.1994, p. 14.

(6)  JO C 93, 28.3.1998, p. 2.

(7)  JO C 191, 29.6.2012, p. 24.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/41

---

P7_TA(2013)0302

O bioeconomie pentru Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa (2012/2295(INI))

(2016/C 075/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa (COM(2012)0060)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa (COM(2012)0060)”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020)”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Abordarea provocărilor de pe piețele de mărfuri și privind materiile prime” (COM(2011)0025) și rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la această comunicare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Abordarea provocărilor de pe piețele de mărfuri și privind materiile prime” (COM(2011)0025) și rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la această comunicare (2),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului asigurată de Regatul Unit în 2005 („Bioeconomia bazată pe cunoaștere în Europa”), concluziile Președinției Consiliului asigurată de Germania în 2007 („Către o bioeconomie bazată pe cunoaștere”) și concluziile Președinției Consiliului asigurată de Belgia în 2010 („Economia bazată pe cunoaștere în Europa: realizări și provocări”), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului asigurată de Regatul Unit în 2005 („Bioeconomia bazată pe cunoaștere în Europa”), concluziile Președinției Consiliului asigurată de Germania în 2007 („Către o bioeconomie bazată pe cunoaștere”) și concluziile Președinției Consiliului asigurată de Belgia în 2010 („Economia bazată pe cunoaștere în Europa: realizări și provocări”),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0201/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0201/2013),

| A. | întrucât estimările arată că populația lumii va crește de la șapte la peste nouă miliarde în 2050, ducând la o creștere estimată cu 70 % a cererii de produse alimentare și la o puternică presiune asupra rezervelor de apă; |
| --- | --- |

A.

întrucât estimările arată că populația lumii va crește de la șapte la peste nouă miliarde în 2050, ducând la o creștere estimată cu 70 % a cererii de produse alimentare și la o puternică presiune asupra rezervelor de apă;

| B. | întrucât lipsa de rezerve naturale la nivel mondial, creșterea presiunii asupra materiilor prime regenerabile și efectele globale ale schimbărilor climatice ne impun o utilizare eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

B.

întrucât lipsa de rezerve naturale la nivel mondial, creșterea presiunii asupra materiilor prime regenerabile și efectele globale ale schimbărilor climatice ne impun o utilizare eficientă a resurselor;

| C. | întrucât o abordare inovatoare și eficientă pe termen lung va garanta nu numai o sustenabilitate sporită, dar și sprijinirea dezvoltării rurale și regionale, o potențială reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, o sustenabilitate sporită a ciclului de producție, dar și răspândirea inovării industriale de-a lungul întregului lanț valoric; |
| --- | --- |

C.

întrucât o abordare inovatoare și eficientă pe termen lung va garanta nu numai o sustenabilitate sporită, dar și sprijinirea dezvoltării rurale și regionale, o potențială reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, o sustenabilitate sporită a ciclului de producție, dar și răspândirea inovării industriale de-a lungul întregului lanț valoric;

| D. | întrucât tranziția către o economie sustenabilă va permite consolidarea competitivității sectorului industriei și agriculturii europene, favorizarea creșterii economice și, prin urmare, promovarea unei creșteri semnificative a nivelului ocupării forței de muncă în Europa, |
| --- | --- |

D.

întrucât tranziția către o economie sustenabilă va permite consolidarea competitivității sectorului industriei și agriculturii europene, favorizarea creșterii economice și, prin urmare, promovarea unei creșteri semnificative a nivelului ocupării forței de muncă în Europa,

| E. | întrucât succesul bioeconomiei în Europa depinde de disponibilitatea unor resurse alimentare gestionate în mod durabil (din agricultură, silvicultură și deșeuri biodegradabile), |
| --- | --- |

E.

întrucât succesul bioeconomiei în Europa depinde de disponibilitatea unor resurse alimentare gestionate în mod durabil (din agricultură, silvicultură și deșeuri biodegradabile),

| F. | întrucât bioeconomia UE înregistrează deja o cifră de afaceri de aproape 2 trilioane de euro și se preconizează generarea unei creșteri semnificative din producția primară sustenabilă, prelucrarea alimentelor, biotehnologia industrială și biorafinării; |
| --- | --- |

F.

întrucât bioeconomia UE înregistrează deja o cifră de afaceri de aproape 2 trilioane de euro și se preconizează generarea unei creșteri semnificative din producția primară sustenabilă, prelucrarea alimentelor, biotehnologia industrială și biorafinării;

Observații generale

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa” și planul de acțiune pentru punerea în aplicare a strategiei pentru bioeconomie stabilită în aceasta; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: o bioeconomie pentru Europa” și planul de acțiune pentru punerea în aplicare a strategiei pentru bioeconomie stabilită în aceasta;

| 2. | consideră că bioeconomia face posibilă producerea de bunuri industriale și de consum la prețuri mai mici, cu un consum mai redus de energie și mai puțină poluare a mediului; |
| --- | --- |

2.

consideră că bioeconomia face posibilă producerea de bunuri industriale și de consum la prețuri mai mici, cu un consum mai redus de energie și mai puțină poluare a mediului;

| 3. | împărtășește ideea că tranziția spre bioeconomie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii se bazează nu numai pe producția de resurse regenerabile cu impact redus asupra mediului, ci și pe utilizarea sustenabilă a acestora din punct de vedere ecologic, economic și social, menținând utilizarea resurselor biotice în limitele regenerării ecosistemelor; |
| --- | --- |

3.

împărtășește ideea că tranziția spre bioeconomie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii se bazează nu numai pe producția de resurse regenerabile cu impact redus asupra mediului, ci și pe utilizarea sustenabilă a acestora din punct de vedere ecologic, economic și social, menținând utilizarea resurselor biotice în limitele regenerării ecosistemelor;

| 4. | subliniază urgența întreprinderii unor acțiuni imediate pentru a sprijini inovația și investiția în noi tehnici și modele de afaceri și pentru a crea stimulentele care vor aduce beneficii pe termen lung pentru economie; subliniază rolul principal al sectorului privat în realizarea unei creșteri economice durabile; |
| --- | --- |

4.

subliniază urgența întreprinderii unor acțiuni imediate pentru a sprijini inovația și investiția în noi tehnici și modele de afaceri și pentru a crea stimulentele care vor aduce beneficii pe termen lung pentru economie; subliniază rolul principal al sectorului privat în realizarea unei creșteri economice durabile;

| 5. | consideră că bioeconomia este fundamentală pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și, în special, a inițiativelor Uniunea inovării și O Europă eficientă din punctul de vedere al resurselor; |
| --- | --- |

5.

consideră că bioeconomia este fundamentală pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și, în special, a inițiativelor Uniunea inovării și O Europă eficientă din punctul de vedere al resurselor;

| 6. | salută sprijinul Comisiei pentru o schimbare radicală a abordării UE față de producția, consumul, prelucrarea, depozitarea, reciclarea și eliminarea resurselor biologice; |
| --- | --- |

6.

salută sprijinul Comisiei pentru o schimbare radicală a abordării UE față de producția, consumul, prelucrarea, depozitarea, reciclarea și eliminarea resurselor biologice;

| 7. | subliniază faptul că 22 milioane de persoane lucrează deja în domeniul bioeconomiei, reprezentând 9 % din totalul locurilor de muncă din UE, și că există un imens potențial pentru a angaja alte milioane de persoane; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că 22 milioane de persoane lucrează deja în domeniul bioeconomiei, reprezentând 9 % din totalul locurilor de muncă din UE, și că există un imens potențial pentru a angaja alte milioane de persoane;

| 8. | sprijină propunerea Comisiei de a crea un grup operativ și o foaie de parcurs privind bioindustriile, în care să se evidențieze contribuția resurselor regenerabile și a biotehnologiei la dezvoltarea sustenabilă, și de a încuraja regiunile și operatorii să dezvolte alte inovații pentru sectorul bioeconomiei; |
| --- | --- |

8.

sprijină propunerea Comisiei de a crea un grup operativ și o foaie de parcurs privind bioindustriile, în care să se evidențieze contribuția resurselor regenerabile și a biotehnologiei la dezvoltarea sustenabilă, și de a încuraja regiunile și operatorii să dezvolte alte inovații pentru sectorul bioeconomiei;

| 9. | invită statele membre să elaboreze planuri de acțiune naționale și regionale în domeniul bioeconomiei și solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un raport bianual în ceea ce privește implementarea bioeconomiei; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să elaboreze planuri de acțiune naționale și regionale în domeniul bioeconomiei și solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un raport bianual în ceea ce privește implementarea bioeconomiei;

| 10. | subliniază faptul că UE este lider la nivel mondial în diferite domenii ale bioștiinței și biotehnologiei; consideră că trecerea la bioeconomie îi va permite Europei să adopte măsuri importante în materie de economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de inovare și competitivitate și îi va consolida rolul la nivel internațional; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că UE este lider la nivel mondial în diferite domenii ale bioștiinței și biotehnologiei; consideră că trecerea la bioeconomie îi va permite Europei să adopte măsuri importante în materie de economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, de inovare și competitivitate și îi va consolida rolul la nivel internațional;

| 11. | subliniază importanța și imensul potențial pe care îl prezintă eficiența utilizării resurselor și eficiența energetică; subliniază că este necesar „să se producă mai mult din mai puțin” pentru ca bioeconomia să rămână sustenabilă; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța și imensul potențial pe care îl prezintă eficiența utilizării resurselor și eficiența energetică; subliniază că este necesar „să se producă mai mult din mai puțin” pentru ca bioeconomia să rămână sustenabilă;

| 12. | consideră că o bioeconomie pentru Europa nu ar trebui doar să înlocuiască actuala economie bazată pe combustibili fosili sau să repete comportamentul sau modelele de consum risipitoare din prezent, ci ar trebui să evolueze către un model mai eficient și mai durabil, ținând seama de sistemele de protecție socială și de gestionare a mediului la nivelul tuturor lanțurilor valorice bazate pe bioeconomie; |
| --- | --- |

12.

consideră că o bioeconomie pentru Europa nu ar trebui doar să înlocuiască actuala economie bazată pe combustibili fosili sau să repete comportamentul sau modelele de consum risipitoare din prezent, ci ar trebui să evolueze către un model mai eficient și mai durabil, ținând seama de sistemele de protecție socială și de gestionare a mediului la nivelul tuturor lanțurilor valorice bazate pe bioeconomie;

| 13. | salută revizuirea în curs a legislației Uniunii privind biocarburanții pentru a se reduce efectele negative ale schimbării indirecte a utilizării terenurilor (ILUC) și a se promova dezvoltarea unor biocombustibili mai avansați, precum și o piață pentru aceștia, care să facă posibilă o utilizare mai amplă a materiilor prime nealimentare, cum ar fi deșeurile, reziduurile și materialele ligno-celulozice și celulozice; |
| --- | --- |

13.

salută revizuirea în curs a legislației Uniunii privind biocarburanții pentru a se reduce efectele negative ale schimbării indirecte a utilizării terenurilor (ILUC) și a se promova dezvoltarea unor biocombustibili mai avansați, precum și o piață pentru aceștia, care să facă posibilă o utilizare mai amplă a materiilor prime nealimentare, cum ar fi deșeurile, reziduurile și materialele ligno-celulozice și celulozice;

| 14. | reamintește că factorii ILUC pentru biocombustibili și biolichide, precum și criteriile obligatorii de sustenabilitate pentru utilizarea biomasei solide și gazoase ar trebui incluse în Directiva privind energia din surse regenerabile și în Directiva privind calitatea combustibililor; invită Comisia să propună o directivă-cadru privind biomasa, care să includă toate utilizările biomasei (energie, combustibili, materiale și substanțe chimice) și să introducă o ierarhie a biomasei; |
| --- | --- |

14.

reamintește că factorii ILUC pentru biocombustibili și biolichide, precum și criteriile obligatorii de sustenabilitate pentru utilizarea biomasei solide și gazoase ar trebui incluse în Directiva privind energia din surse regenerabile și în Directiva privind calitatea combustibililor; invită Comisia să propună o directivă-cadru privind biomasa, care să includă toate utilizările biomasei (energie, combustibili, materiale și substanțe chimice) și să introducă o ierarhie a biomasei;

Investițiile în cercetare, inovare și competențe

| 15. | încurajează Comisia să-și continue eforturile de coordonare în domeniul cercetării și dezvoltării în toate statele membre și în toate sectoarele și subliniază în special necesitatea efectuării unor cercetări privind evaluarea limitelor de sustenabilitate ale resurselor biotice, ținând seama de funcțiile ecosistemului și de lanțurile alimentare naturale, precum și de cererea de alimente pentru consumul uman; |
| --- | --- |

15.

încurajează Comisia să-și continue eforturile de coordonare în domeniul cercetării și dezvoltării în toate statele membre și în toate sectoarele și subliniază în special necesitatea efectuării unor cercetări privind evaluarea limitelor de sustenabilitate ale resurselor biotice, ținând seama de funcțiile ecosistemului și de lanțurile alimentare naturale, precum și de cererea de alimente pentru consumul uman;

| 16. | solicită să se cerceteze mai temeinic pentru a identifica oportunitățile sociale și de mediu, precum și costurile potențiale ale bioeconomiei având în vedere diferitele impacturi potențiale și eventualele metode greșite de exploatare ale bioeconomiei în ceea ce privește utilizarea resurselor naturale limitate, riscul de deteriorare a mediului și de pierdere a biodiversității și oportunitatea de conservare; |
| --- | --- |

16.

solicită să se cerceteze mai temeinic pentru a identifica oportunitățile sociale și de mediu, precum și costurile potențiale ale bioeconomiei având în vedere diferitele impacturi potențiale și eventualele metode greșite de exploatare ale bioeconomiei în ceea ce privește utilizarea resurselor naturale limitate, riscul de deteriorare a mediului și de pierdere a biodiversității și oportunitatea de conservare;

| 17. | sprijină instituirea Comisiei pentru bioeconomie și a Observatorului bioeconomic în vederea asigurării unui schimb continuu de cunoștințe între institutele de cercetare, întreprinderi, instituții și universități și elaborarea unui cadru normativ care să faciliteze cercetarea și aplicațiile acestora; |
| --- | --- |

17.

sprijină instituirea Comisiei pentru bioeconomie și a Observatorului bioeconomic în vederea asigurării unui schimb continuu de cunoștințe între institutele de cercetare, întreprinderi, instituții și universități și elaborarea unui cadru normativ care să faciliteze cercetarea și aplicațiile acestora;

| 18. | reamintește importanța aplicării principiului precauției în utilizarea biotehnologiilor, îndeosebi în domenii precum organismele modificate genetic și biologia sintetică; |
| --- | --- |

18.

reamintește importanța aplicării principiului precauției în utilizarea biotehnologiilor, îndeosebi în domenii precum organismele modificate genetic și biologia sintetică;

| 19. | consideră că este necesar să se creeze programe de informare și formare multidisciplinare și intersectoriale pentru ca rezultatele cercetării să fie puse la dispoziția părților interesate, inclusiv a consumatorilor, creând oportunități pentru a spori gradul de conștientizare și de implicare; |
| --- | --- |

19.

consideră că este necesar să se creeze programe de informare și formare multidisciplinare și intersectoriale pentru ca rezultatele cercetării să fie puse la dispoziția părților interesate, inclusiv a consumatorilor, creând oportunități pentru a spori gradul de conștientizare și de implicare;

| 20. | solicită eliminarea obstacolelor existente din calea inovării aflate la nivelul lanțului valoric, în special prin proceduri de omologare UE rapide și științifice pentru produsele biotehnologice, precum și un acces mult mai rapid pe piață; |
| --- | --- |

20.

solicită eliminarea obstacolelor existente din calea inovării aflate la nivelul lanțului valoric, în special prin proceduri de omologare UE rapide și științifice pentru produsele biotehnologice, precum și un acces mult mai rapid pe piață;

| 21. | invită Comisia să propună măsuri practice cu un amplu domeniu de aplicare la nivel regional, pentru a promova producția și consumul produselor bioeconomiei la nivel regional; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să propună măsuri practice cu un amplu domeniu de aplicare la nivel regional, pentru a promova producția și consumul produselor bioeconomiei la nivel regional;

| 22. | subliniază că bioeconomia presupune dezvoltarea în continuare a unor noi competențe, noi cunoștințe și noi discipline și/sau integrarea acestora pentru a face față schimbărilor care au loc în societate în legătură cu bioeconomia, precum și pentru a sprijini competitivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, nevoile industriei, dar și pentru o mai bună corelare a competențelor cu locurile de muncă; |
| --- | --- |

22.

subliniază că bioeconomia presupune dezvoltarea în continuare a unor noi competențe, noi cunoștințe și noi discipline și/sau integrarea acestora pentru a face față schimbărilor care au loc în societate în legătură cu bioeconomia, precum și pentru a sprijini competitivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, nevoile industriei, dar și pentru o mai bună corelare a competențelor cu locurile de muncă;

| 23. | subliniază faptul că bioeconomia are nevoie de expertiză de calitate și de o forță de muncă calificată; susține necesitatea de a furniza formare profesională și învățământ superior la nivelul regiunilor din Uniunea Europeană, în funcție de caracteristicile lor specifice; subliniază faptul că instituirea unor sisteme ample de educație și formare în regiuni favorizează și dezvoltarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că bioeconomia are nevoie de expertiză de calitate și de o forță de muncă calificată; susține necesitatea de a furniza formare profesională și învățământ superior la nivelul regiunilor din Uniunea Europeană, în funcție de caracteristicile lor specifice; subliniază faptul că instituirea unor sisteme ample de educație și formare în regiuni favorizează și dezvoltarea întreprinderilor;

| 24. | salută bugetul de 4,5 miliarde de euro propus de către Comisie în programul-cadru de cercetare „Orizont 2020” și speră că acest buget va fi pus la dispoziția tuturor sectoarelor și instrumentelor bioeconomiei și în scopul perfecționării ulterioare a inovațiilor, incluzând cercetarea în ceea ce privește limitele ecosistemelor, reutilizarea și reciclarea biomaterialelor; |
| --- | --- |

24.

salută bugetul de 4,5 miliarde de euro propus de către Comisie în programul-cadru de cercetare „Orizont 2020” și speră că acest buget va fi pus la dispoziția tuturor sectoarelor și instrumentelor bioeconomiei și în scopul perfecționării ulterioare a inovațiilor, incluzând cercetarea în ceea ce privește limitele ecosistemelor, reutilizarea și reciclarea biomaterialelor;

| 25. | consideră că biorafinăriile bazate pe biomateriale locale durabile care nu înlocuiesc alimentele sau alte utilizări mai valoroase constituie un instrument fundamental pentru implementarea unor procese adecvate de transformare a fabricilor închise și pentru revitalizarea zonelor afectate de criză prin intermediul unor procese inovatoare și investiții orientate către o economie circulară și speră că acest rol va continua să fie încurajat; |
| --- | --- |

25.

consideră că biorafinăriile bazate pe biomateriale locale durabile care nu înlocuiesc alimentele sau alte utilizări mai valoroase constituie un instrument fundamental pentru implementarea unor procese adecvate de transformare a fabricilor închise și pentru revitalizarea zonelor afectate de criză prin intermediul unor procese inovatoare și investiții orientate către o economie circulară și speră că acest rol va continua să fie încurajat;

| 26. | subliniază faptul că sunt necesare cantități suficiente de materii prime durabile pentru ca rafinăriile din Europa să funcționeze cu succes; indică faptul că acest lucru va presupune totodată îmbunătățirea infrastructurilor de depozitare și de transport, precum și dezvoltarea logisticii necesare; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că sunt necesare cantități suficiente de materii prime durabile pentru ca rafinăriile din Europa să funcționeze cu succes; indică faptul că acest lucru va presupune totodată îmbunătățirea infrastructurilor de depozitare și de transport, precum și dezvoltarea logisticii necesare;

| 27. | subliniază faptul că numărul modelelor demonstrative în Europa este limitat și că sunt necesare investiții sporite pentru a menține rolul de lider al industriilor europene în sectorul biorafinăriilor; invită Comisia și statele membre să sprijine activitățile-pilot și activitățile demonstrative în favoarea utilizării la scară largă a produselor și proceselor; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că numărul modelelor demonstrative în Europa este limitat și că sunt necesare investiții sporite pentru a menține rolul de lider al industriilor europene în sectorul biorafinăriilor; invită Comisia și statele membre să sprijine activitățile-pilot și activitățile demonstrative în favoarea utilizării la scară largă a produselor și proceselor;

| 28. | subliniază faptul că politicile privind bioeconomia trebuie să fie mai bine concepute pentru a asigura o utilizare în cascadă a biomasei; solicită, în acest sens, dezvoltarea unui instrument juridic care va pregăti calea pentru o utilizare mai eficientă și mai durabilă a acestei resurse prețioase; subliniază faptul că acest instrument ar trebui să stabilească principiul utilizării în cascadă în „piramida biomasei”, având în vedere diferitele sale segmente și consolidând-o la cele mai înalte niveluri; subliniază faptul că această abordare ar duce la o utilizare ierarhică, inteligentă și eficientă a biomasei, la aplicații care au valoare adăugată și la sprijinirea măsurilor, precum coordonarea cercetărilor de-a lungul lanțului valoric; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că politicile privind bioeconomia trebuie să fie mai bine concepute pentru a asigura o utilizare în cascadă a biomasei; solicită, în acest sens, dezvoltarea unui instrument juridic care va pregăti calea pentru o utilizare mai eficientă și mai durabilă a acestei resurse prețioase; subliniază faptul că acest instrument ar trebui să stabilească principiul utilizării în cascadă în „piramida biomasei”, având în vedere diferitele sale segmente și consolidând-o la cele mai înalte niveluri; subliniază faptul că această abordare ar duce la o utilizare ierarhică, inteligentă și eficientă a biomasei, la aplicații care au valoare adăugată și la sprijinirea măsurilor, precum coordonarea cercetărilor de-a lungul lanțului valoric;

Creșterea interacțiunii dintre politici și a implicării părților interesate

| 29. | consideră că este necesar să se asigure o abordare interdisciplinară și integrată cu privire la bioeconomie și solicită armonizarea diverselor politici și principii UE relevante și a principiilor directoare conexe, cum ar fi principiul precauției, în diverse sectoare (Foaia de parcurs pentru utilizarea eficientă a resurselor, O Uniune a inovării, Inițiativa privind materiile prime, Orizont 2020, Programul de acțiune pentru mediu 2020, politica de coeziune, politica agricolă comună, Directiva privind energia regenerabilă, Directiva-cadru privind deșeurile, Directiva-cadru privind apa, Directiva privind ambalajele, măsuri specifice privind deșeurile biologice); consideră că este necesar, de asemenea, să se stabilească un context de reglementare uniform, pe termen lung, stabil, de reglementare, atât la nivel UE, câr și național, cu scopul de a promova și spori investițiile pentru bioeconomie în Europa; |
| --- | --- |

29.

consideră că este necesar să se asigure o abordare interdisciplinară și integrată cu privire la bioeconomie și solicită armonizarea diverselor politici și principii UE relevante și a principiilor directoare conexe, cum ar fi principiul precauției, în diverse sectoare (Foaia de parcurs pentru utilizarea eficientă a resurselor, O Uniune a inovării, Inițiativa privind materiile prime, Orizont 2020, Programul de acțiune pentru mediu 2020, politica de coeziune, politica agricolă comună, Directiva privind energia regenerabilă, Directiva-cadru privind deșeurile, Directiva-cadru privind apa, Directiva privind ambalajele, măsuri specifice privind deșeurile biologice); consideră că este necesar, de asemenea, să se stabilească un context de reglementare uniform, pe termen lung, stabil, de reglementare, atât la nivel UE, câr și național, cu scopul de a promova și spori investițiile pentru bioeconomie în Europa;

| 30. | invită Comisia Europeană să faciliteze, pentru întreprinderile inovatoare, în special pentru IMM-uri, identificarea unor instrumente de sprijin financiar și de altă natură prin încurajarea bioeconomiei, de exemplu prin utilizarea specializării inteligente a fondurilor regionale și structurale și a mecanismelor de partajare a riscurilor ale Băncii Europene de Investiții și prin înființarea unui ghișeu unic pentru informare cu privire la toate inițiativele asociate bioeconomiei, cu scopul de a ajunge la cel mai mare impact; recunoaște dificultatea și riscurile financiare, asociate cu comercializarea inovațiilor bioeconomiei și introducerea lor pe piață; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia Europeană să faciliteze, pentru întreprinderile inovatoare, în special pentru IMM-uri, identificarea unor instrumente de sprijin financiar și de altă natură prin încurajarea bioeconomiei, de exemplu prin utilizarea specializării inteligente a fondurilor regionale și structurale și a mecanismelor de partajare a riscurilor ale Băncii Europene de Investiții și prin înființarea unui ghișeu unic pentru informare cu privire la toate inițiativele asociate bioeconomiei, cu scopul de a ajunge la cel mai mare impact; recunoaște dificultatea și riscurile financiare, asociate cu comercializarea inovațiilor bioeconomiei și introducerea lor pe piață;

| 31. | solicită dezvoltarea unei infrastructuri industriale și a unor lanțuri de distribuție optimizate pentru produsele de origine biologică în zonele rurale și de coastă în vederea creării de noi locuri de muncă în agricultură, silvicultură și acvacultură; solicită punerea la dispoziție de fonduri UE pentru dezvoltare rurală în acest scop și ca acest lucru să se facă în așa fel încât daunele aduse mediului și pierderea biodiversității să scadă în loc să crească. |
| --- | --- |

31.

solicită dezvoltarea unei infrastructuri industriale și a unor lanțuri de distribuție optimizate pentru produsele de origine biologică în zonele rurale și de coastă în vederea creării de noi locuri de muncă în agricultură, silvicultură și acvacultură; solicită punerea la dispoziție de fonduri UE pentru dezvoltare rurală în acest scop și ca acest lucru să se facă în așa fel încât daunele aduse mediului și pierderea biodiversității să scadă în loc să crească.

| 32. | solicită acțiuni specifice și bine direcționate care să reducă complexitatea și durata procedurilor birocratice de autorizare care complică procesele de dezvoltarea ale biorafinăriilor și care sunt susceptibile de a încuraja transferul tehnologiilor inovatoare și de avangardă în afara UE; |
| --- | --- |

32.

solicită acțiuni specifice și bine direcționate care să reducă complexitatea și durata procedurilor birocratice de autorizare care complică procesele de dezvoltarea ale biorafinăriilor și care sunt susceptibile de a încuraja transferul tehnologiilor inovatoare și de avangardă în afara UE;

| 33. | este de acord cu utilizarea formulei parteneriatelor publice-private (PPP), formulând concluziile care se impun din experiența dificultăților apărute în situațiile anterioare de aplicare a aceleiași formule în alte sectoare; invită Comisia Europeană să aloce resurse adecvate pentru dezvoltarea și creșterea acestor parteneriate, având convingerea că este vorba de un mijloc vital pentru a permite crearea unor noi lanțuri valorice, pentru a consolida lanțurile existente și pentru a facilita investițiile în tehnologie și prototipuri care sunt capabile de a transfera rezultatele cercetării pe piață; |
| --- | --- |

33.

este de acord cu utilizarea formulei parteneriatelor publice-private (PPP), formulând concluziile care se impun din experiența dificultăților apărute în situațiile anterioare de aplicare a aceleiași formule în alte sectoare; invită Comisia Europeană să aloce resurse adecvate pentru dezvoltarea și creșterea acestor parteneriate, având convingerea că este vorba de un mijloc vital pentru a permite crearea unor noi lanțuri valorice, pentru a consolida lanțurile existente și pentru a facilita investițiile în tehnologie și prototipuri care sunt capabile de a transfera rezultatele cercetării pe piață;

| 34. | împărtășește necesitatea unei abordări pe mai multe niveluri și solicită acordarea unei atenții sporite dimensiunii regionale și locale a bioeconomiei și inițiativelor bazate pe abordări ascendente; salută crearea de platforme privind bioeconomia la nivel regional, național și european care vor fi în măsură să măsoare progresele înregistrate în cadrul sectorului și vor permite schimbul de know-how și bune practici astfel încât să favorizeze dezvoltarea uniformă a bioeconomiei pe teritoriul UE; solicită, de asemenea, Comisiei să asigure participarea unor experți din cadrul sectorului și din toate domeniile de interes, pe lângă reprezentanții consumatorilor și ai cetățenilor; subliniază faptul că economiile regionale au un rol central în realizarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

34.

împărtășește necesitatea unei abordări pe mai multe niveluri și solicită acordarea unei atenții sporite dimensiunii regionale și locale a bioeconomiei și inițiativelor bazate pe abordări ascendente; salută crearea de platforme privind bioeconomia la nivel regional, național și european care vor fi în măsură să măsoare progresele înregistrate în cadrul sectorului și vor permite schimbul de know-how și bune practici astfel încât să favorizeze dezvoltarea uniformă a bioeconomiei pe teritoriul UE; solicită, de asemenea, Comisiei să asigure participarea unor experți din cadrul sectorului și din toate domeniile de interes, pe lângă reprezentanții consumatorilor și ai cetățenilor; subliniază faptul că economiile regionale au un rol central în realizarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii;

| 35. | consideră că inițiativele ascendente sunt importante pentru crearea unei societăți bazate pe bioproduse și că o abordare bazată de întreprinderi și pe cerere, combinată cu o abordare care să emane de la guverne, este esențială; consideră că ar trebui să existe posibilități adecvate pentru inițiativele regionale; invită Comisia să sprijine astfel de rețele și grupuri în vederea promovării schimbului de experiențe. |
| --- | --- |

35.

consideră că inițiativele ascendente sunt importante pentru crearea unei societăți bazate pe bioproduse și că o abordare bazată de întreprinderi și pe cerere, combinată cu o abordare care să emane de la guverne, este esențială; consideră că ar trebui să existe posibilități adecvate pentru inițiativele regionale; invită Comisia să sprijine astfel de rețele și grupuri în vederea promovării schimbului de experiențe.

Dezvoltarea piețelor și creșterea competitivității

| 36. | invită Comisia să concentreze sprijinul financiar pe inovare, în concordanță cu principiile Uniunii inovării, inclusiv cu prioritățile programului Orizont 2020, stimulând rezultatele cercetărilor în vederea pregătirii pentru comercializare, găsind soluții la așa-numita „vale a morții” caracteristică cercetării în Europa; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să concentreze sprijinul financiar pe inovare, în concordanță cu principiile Uniunii inovării, inclusiv cu prioritățile programului Orizont 2020, stimulând rezultatele cercetărilor în vederea pregătirii pentru comercializare, găsind soluții la așa-numita „vale a morții” caracteristică cercetării în Europa;

| 37. | consideră că există o întreagă serie de instrumente excelente (licitații publice, standardizare, stimulente fiscale, sisteme de certificare și de etichetare specifică) în măsură să asigure o aprovizionare suficientă cu bioproduse durabile și de înaltă calitate, precum și sisteme de producție eficiente din punct de vedere al utilizării resurselor; consideră că este necesară o reformă a actualei legislații; invită Comisia să dezvolte criterii de sustenabilitate pentru utilizarea biomasei, pe care ar trebui să se bazeze și instrumentele de creare a pieței; |
| --- | --- |

37.

consideră că există o întreagă serie de instrumente excelente (licitații publice, standardizare, stimulente fiscale, sisteme de certificare și de etichetare specifică) în măsură să asigure o aprovizionare suficientă cu bioproduse durabile și de înaltă calitate, precum și sisteme de producție eficiente din punct de vedere al utilizării resurselor; consideră că este necesară o reformă a actualei legislații; invită Comisia să dezvolte criterii de sustenabilitate pentru utilizarea biomasei, pe care ar trebui să se bazeze și instrumentele de creare a pieței;

| 38. | subliniază că o economie bazată pe bioproduse, care se întemeiază pe exploatarea resurselor biologice în locul energiei fosile, trebuie să fie ghidată de un cadru politic solid care ține seama nu doar de viabilitatea economică, ci și de factorii de sustenabilitate socială și ecologică; |
| --- | --- |

38.

subliniază că o economie bazată pe bioproduse, care se întemeiază pe exploatarea resurselor biologice în locul energiei fosile, trebuie să fie ghidată de un cadru politic solid care ține seama nu doar de viabilitatea economică, ci și de factorii de sustenabilitate socială și ecologică;

| 39. | consideră că implicarea și informarea consumatorului cu privire la diversele bioproduse și bioservicii sunt cruciale; speră, în acest sens, că producerea acestora se va standardiza în UE pe baza unor criterii de durabilitate suficiente, ținând seama de faptul că ar constitui un instrument de promovare a unei piețe europene profitabile pentru aceste produse; |
| --- | --- |

39.

consideră că implicarea și informarea consumatorului cu privire la diversele bioproduse și bioservicii sunt cruciale; speră, în acest sens, că producerea acestora se va standardiza în UE pe baza unor criterii de durabilitate suficiente, ținând seama de faptul că ar constitui un instrument de promovare a unei piețe europene profitabile pentru aceste produse;

| 40. | consideră că durata de viață a bioproduselor nu ar trebui să fie scurtată în mod artificial; produsele ar trebui să fie construite pentru o durată de viață cât mai lungă posibil; |
| --- | --- |

40.

consideră că durata de viață a bioproduselor nu ar trebui să fie scurtată în mod artificial; produsele ar trebui să fie construite pentru o durată de viață cât mai lungă posibil;

| 41. | subliniază faptul că bioeconomia va aduce o contribuție semnificativă la dezvoltarea zonelor rurale și costiere; consideră că sinergia și cooperarea strânsă de-a lungul lanțului valoric, incluzând producătorii locali de materii prime agricole și forestiere și biorafinării, ar contribui la creșterea competitivității și la sporirea profitabilității regiunilor rurale; subliniază necesitatea de a dezvolta o strategie de bioeconomie pe termen lung, ținând cont de necesitatea de a garanta siguranța alimentară; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că bioeconomia va aduce o contribuție semnificativă la dezvoltarea zonelor rurale și costiere; consideră că sinergia și cooperarea strânsă de-a lungul lanțului valoric, incluzând producătorii locali de materii prime agricole și forestiere și biorafinării, ar contribui la creșterea competitivității și la sporirea profitabilității regiunilor rurale; subliniază necesitatea de a dezvolta o strategie de bioeconomie pe termen lung, ținând cont de necesitatea de a garanta siguranța alimentară;

| 42. | solicită ca procesele biologice și biotehnologice dezvoltate să poată fi utilizate în bioresursele regenerabile provenite din deșeuri și culturi nealimentare, precum și în calitate de componente în întreprinderile agricole și forestiere existente; |
| --- | --- |

42.

solicită ca procesele biologice și biotehnologice dezvoltate să poată fi utilizate în bioresursele regenerabile provenite din deșeuri și culturi nealimentare, precum și în calitate de componente în întreprinderile agricole și forestiere existente;

| 43. | susține că unul dintre principiile directoare ale bioeconomiei este sporirea eficienței resurselor și reducerea dependenței de materii prime importate, de energie și de resurse naturale neregenerabile, subliniază importanța sectorului forestier și a altor industrii ecologice și susține că resursele naturale și materiile prime regenerabile fără emisii de carbon, cum ar fi lemnul și fibra de lemn, pot înlocui materiile prime fosile neregenerabile; subliniază faptul că sectorul industrial al bioeconomiei generează multe produse cu o înaltă valoare adăugată, de exemplu produse chimice, medicamente, materiale plastice și alte materiale inovatoare, și creează locuri de muncă; subliniază potențialul biotehnologiilor fondate pe resurse marine; |
| --- | --- |

43.

susține că unul dintre principiile directoare ale bioeconomiei este sporirea eficienței resurselor și reducerea dependenței de materii prime importate, de energie și de resurse naturale neregenerabile, subliniază importanța sectorului forestier și a altor industrii ecologice și susține că resursele naturale și materiile prime regenerabile fără emisii de carbon, cum ar fi lemnul și fibra de lemn, pot înlocui materiile prime fosile neregenerabile; subliniază faptul că sectorul industrial al bioeconomiei generează multe produse cu o înaltă valoare adăugată, de exemplu produse chimice, medicamente, materiale plastice și alte materiale inovatoare, și creează locuri de muncă; subliniază potențialul biotehnologiilor fondate pe resurse marine;

| 44. | invită Comisia Europeană să promoveze acțiuni menite să sporească în mod durabil potențialul materiilor prime, să mobilizeze mai bine aceste materii prime și să colecteze deșeurile biodegradabile, și să asigure că utilizarea biomasei rămâne în limite ecologice și nu reduce funcția de absorbant de carbon; în acest context, consideră că trebuie să se stabilească de urgență criterii de durabilitate pentru utilizarea biomasei în scopuri energetice, pentru a asigura disponibilitatea biomasei în scopuri mai rentabile din punct de vedere al utilizării resurselor, evitând ca stimulentele pentru transformarea biomasei în energie să perturbeze piața și să diminueze disponibilitatea acesteia pentru producători; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia Europeană să promoveze acțiuni menite să sporească în mod durabil potențialul materiilor prime, să mobilizeze mai bine aceste materii prime și să colecteze deșeurile biodegradabile, și să asigure că utilizarea biomasei rămâne în limite ecologice și nu reduce funcția de absorbant de carbon; în acest context, consideră că trebuie să se stabilească de urgență criterii de durabilitate pentru utilizarea biomasei în scopuri energetice, pentru a asigura disponibilitatea biomasei în scopuri mai rentabile din punct de vedere al utilizării resurselor, evitând ca stimulentele pentru transformarea biomasei în energie să perturbeze piața și să diminueze disponibilitatea acesteia pentru producători;

| 45. | consideră că este important să se investească în lanțuri de aprovizionare bioeconomice, cu scopul de a garanta disponibilitatea materiilor prime; susține că strategiile în domeniul bioeconomiei ar trebui să încurajeze nu doar utilizarea mai eficientă a deșeurilor menajere și municipale, ci și recuperarea fluxurilor de subproduse și a reziduurilor agricole și forestiere; solicită o mai bună legislație care să asigure securitate juridică și sprijin puternic în favoarea utilizării durabile a resurselor bioeconomiei și exploatării adecvate a materiilor prime, precum și ca politicile în acest domeniu să fie bazate, în toate privințele, pe o abordare pe termen lung care promovează investițiile; |
| --- | --- |

45.

consideră că este important să se investească în lanțuri de aprovizionare bioeconomice, cu scopul de a garanta disponibilitatea materiilor prime; susține că strategiile în domeniul bioeconomiei ar trebui să încurajeze nu doar utilizarea mai eficientă a deșeurilor menajere și municipale, ci și recuperarea fluxurilor de subproduse și a reziduurilor agricole și forestiere; solicită o mai bună legislație care să asigure securitate juridică și sprijin puternic în favoarea utilizării durabile a resurselor bioeconomiei și exploatării adecvate a materiilor prime, precum și ca politicile în acest domeniu să fie bazate, în toate privințele, pe o abordare pe termen lung care promovează investițiile;

| 46. | consideră că, în conformitate cu orientările noii strategii europene în materie de politici industriale, bioeconomia poate oferi o contribuție importantă la lupta împotriva dezindustrializării care afectează, în prezent, Europa și inversa tendința prin intermediul unor noi strategii care să stimuleze piața și să relanseze competitivitatea sistemului regional; |
| --- | --- |

46.

consideră că, în conformitate cu orientările noii strategii europene în materie de politici industriale, bioeconomia poate oferi o contribuție importantă la lupta împotriva dezindustrializării care afectează, în prezent, Europa și inversa tendința prin intermediul unor noi strategii care să stimuleze piața și să relanseze competitivitatea sistemului regional;

| 47. | îndeamnă ferm Comisia să definească subvențiile dăunătoare mediului drept „rezultatul unei acțiuni guvernamentale care conferă un avantaj consumatorilor sau producătorilor pentru a le suplimenta veniturile sau pentru a le diminua costurile, dar care, în același timp, creează o discriminare împotriva bunelor practici de mediu” (3); invită Comisia și statele membre să adopte, fără întârziere și până în 2014, planuri concrete pe baza acestei definiții în vederea eliminării treptate, înainte de 2020, a tuturor subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a celor care stimulează utilizarea ineficientă a resurselor regenerabile și a subvențiilor pentru combustibili fosili, și să raporteze progresele înregistrate prin intermediul programelor naționale de reformă; în acest context, este preocupat de faptul că subvențiile acordate pentru utilizarea de biomateriale subminează deja obiectivele în materie de eficiență a resurselor; |
| --- | --- |

47.

îndeamnă ferm Comisia să definească subvențiile dăunătoare mediului drept „rezultatul unei acțiuni guvernamentale care conferă un avantaj consumatorilor sau producătorilor pentru a le suplimenta veniturile sau pentru a le diminua costurile, dar care, în același timp, creează o discriminare împotriva bunelor practici de mediu” (3); invită Comisia și statele membre să adopte, fără întârziere și până în 2014, planuri concrete pe baza acestei definiții în vederea eliminării treptate, înainte de 2020, a tuturor subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a celor care stimulează utilizarea ineficientă a resurselor regenerabile și a subvențiilor pentru combustibili fosili, și să raporteze progresele înregistrate prin intermediul programelor naționale de reformă; în acest context, este preocupat de faptul că subvențiile acordate pentru utilizarea de biomateriale subminează deja obiectivele în materie de eficiență a resurselor;

| 48. | constată cu îngrijorare că cererea tot mai mare de biomasă, în special de produse lemnoase, ar putea determina despăduriri la scară largă în țările în curs de dezvoltare, unde emisiile de gaze cu efect de seră nu sunt contabilizate în cadrul Protocolului de la Kyoto; subliniază faptul că întrucât acest lucru poate avea un impact asupra calității solului, circuitului apei și biodiversității, va crește presiunile în privința acordurilor globale, cum ar fi Convenția privind diversitatea biologică (CBD) și Programul ONU de colaborare pentru reducerea emisiilor provenite din defrișare și degradarea pădurilor în țările în curs de dezvoltare (REDD); se teme, totodată, că din moment ce sistemele de guvernanță a terenurilor sunt slabe în numeroase țări în curs de dezvoltare, creșterea cererii de produse lemnoase ar putea declanșa activități ilegale de exploatare forestieră și ar slăbi, la rândul său, acordurile de parteneriat voluntar în cadrul Planului de acțiune UE privind aplicarea reglementărilor forestiere, guvernarea și schimburile comerciale (FLEGT); |
| --- | --- |

48.

constată cu îngrijorare că cererea tot mai mare de biomasă, în special de produse lemnoase, ar putea determina despăduriri la scară largă în țările în curs de dezvoltare, unde emisiile de gaze cu efect de seră nu sunt contabilizate în cadrul Protocolului de la Kyoto; subliniază faptul că întrucât acest lucru poate avea un impact asupra calității solului, circuitului apei și biodiversității, va crește presiunile în privința acordurilor globale, cum ar fi Convenția privind diversitatea biologică (CBD) și Programul ONU de colaborare pentru reducerea emisiilor provenite din defrișare și degradarea pădurilor în țările în curs de dezvoltare (REDD); se teme, totodată, că din moment ce sistemele de guvernanță a terenurilor sunt slabe în numeroase țări în curs de dezvoltare, creșterea cererii de produse lemnoase ar putea declanșa activități ilegale de exploatare forestieră și ar slăbi, la rândul său, acordurile de parteneriat voluntar în cadrul Planului de acțiune UE privind aplicarea reglementărilor forestiere, guvernarea și schimburile comerciale (FLEGT);

| 49. | subliniază faptul că tranziția către bioeconomie va contribui la o integrare mai profundă a concluziilor Summitului Rio+20 în politicile UE; consideră că UE ar trebui să își intensifice în continuare contribuția la inițiativele care facilitează tranziția către o economie ecologică favorabilă incluziunii la nivel internațional; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că tranziția către bioeconomie va contribui la o integrare mai profundă a concluziilor Summitului Rio+20 în politicile UE; consideră că UE ar trebui să își intensifice în continuare contribuția la inițiativele care facilitează tranziția către o economie ecologică favorabilă incluziunii la nivel internațional;

| 50. | solicită ca UE să devină un centru de cercetare și inovare foarte dinamic la nivel internațional în domeniul cercetării legate de bioeconomie; afirmă că noi produse, procese și servicii bazate pe resurse regenerabile vor îmbunătăți competitivitatea industriei europene și vor plasa aceasta în poziția de lider internațional; |
| --- | --- |

50.

solicită ca UE să devină un centru de cercetare și inovare foarte dinamic la nivel internațional în domeniul cercetării legate de bioeconomie; afirmă că noi produse, procese și servicii bazate pe resurse regenerabile vor îmbunătăți competitivitatea industriei europene și vor plasa aceasta în poziția de lider internațional;

| 51. | consideră că este esențial să fie elaborate standarde de sustenabilitate cu caracter juridic obligatoriu pe plan internațional în toate sectoarele care utilizează biomasă, precum și criterii de gestionare durabilă a pădurilor; îndeamnă UE să continue adoptarea de acorduri multilaterale și să acorde, în special țărilor celor mai puțin dezvoltate, sprijin instituțional și tehnic relevant pentru asigurarea utilizării sustenabile a biomasei. |
| --- | --- |

51.

consideră că este esențial să fie elaborate standarde de sustenabilitate cu caracter juridic obligatoriu pe plan internațional în toate sectoarele care utilizează biomasă, precum și criterii de gestionare durabilă a pădurilor; îndeamnă UE să continue adoptarea de acorduri multilaterale și să acorde, în special țărilor celor mai puțin dezvoltate, sprijin instituțional și tehnic relevant pentru asigurarea utilizării sustenabile a biomasei.

| 52. | consideră că modelul bioeconomiei dezvoltat în cadrul acestei strategii va permite rezolvarea eventualelor dificultăți și, pe termen lung, va putea iniția modele de producție, consum, dezvoltare și stiluri de viață mai sustenabile și eficace, prin reactivarea procesului de creștere economică a Europei ca urmare a unei noi sinteze între economie, mediu și calitate socială; |
| --- | --- |

52.

consideră că modelul bioeconomiei dezvoltat în cadrul acestei strategii va permite rezolvarea eventualelor dificultăți și, pe termen lung, va putea iniția modele de producție, consum, dezvoltare și stiluri de viață mai sustenabile și eficace, prin reactivarea procesului de creștere economică a Europei ca urmare a unei noi sinteze între economie, mediu și calitate socială;

o

o o

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0223.

(2)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 21.

(3)  Adaptat din OCDE (1998 și 2005) în IEEP et al. 2007, a se vedea http://ec.europa.eu/environment/enveco/taxation/index.htm.

---

Miercuri, 3 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/47 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/47

---

P7_TA(2013)0304

Acordul politic privind CFM

Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (2012/2799(RSP))

(2016/C 075/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 310, 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 310, 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 8 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 8 februarie 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 28 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 28 iunie 2013,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| 1. | salută acordul politic la cel mai înalt nivel la care au ajuns Parlamentul, Președinția Consiliului și Comisia la data de 27 iunie 2013 cu privire la cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, în urma unor negocieri îndelungate și dificile; recunoaște eforturile considerabile depuse de Președinția irlandeză pentru încheierea acestui acord; |
| --- | --- |

1.

salută acordul politic la cel mai înalt nivel la care au ajuns Parlamentul, Președinția Consiliului și Comisia la data de 27 iunie 2013 cu privire la cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, în urma unor negocieri îndelungate și dificile; recunoaște eforturile considerabile depuse de Președinția irlandeză pentru încheierea acestui acord;

| 2. | subliniază că – mulțumită perseverenței Parlamentului pe durata negocierilor – au fost adoptate pentru prima oară anumite măsuri care au un rol esențial în asigurarea faptului că noul cadru financiar multianual va fi operațional, coerent, transparent și mai adaptat la nevoile cetățenilor UE; subliniază, în special, noile reglementări care vizează revizuirea CFM, flexibilitatea, resursele proprii, precum și unitatea și transparența bugetului, acestea fiind priorități-cheie ale Parlamentului pe durata negocierilor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că – mulțumită perseverenței Parlamentului pe durata negocierilor – au fost adoptate pentru prima oară anumite măsuri care au un rol esențial în asigurarea faptului că noul cadru financiar multianual va fi operațional, coerent, transparent și mai adaptat la nevoile cetățenilor UE; subliniază, în special, noile reglementări care vizează revizuirea CFM, flexibilitatea, resursele proprii, precum și unitatea și transparența bugetului, acestea fiind priorități-cheie ale Parlamentului pe durata negocierilor;

| 3. | este pregătit să supună la vot, la începutul toamnei, Regulamentul privind CFM și noul Acord interinstituțional, de îndată ce sunt îndeplinite condițiile tehnice și juridice necesare pentru finalizarea textelor relevante, astfel încât acestea din urmă să reflecte acordul global încheiat între Consiliu și Parlament; |
| --- | --- |

3.

este pregătit să supună la vot, la începutul toamnei, Regulamentul privind CFM și noul Acord interinstituțional, de îndată ce sunt îndeplinite condițiile tehnice și juridice necesare pentru finalizarea textelor relevante, astfel încât acestea din urmă să reflecte acordul global încheiat între Consiliu și Parlament;

| 4. | își reiterează totuși poziția, astfel cum a fost prezentată în rezoluția sa sus-menționată privind CFM din 13 martie 2013, conform căreia nu se poate proceda la un vot de aprobare în legătură cu Regulamentul privind CFM decât dacă există o garanție absolută cu privire la onorarea tuturor cererilor de plăți restante pentru 2013; prin urmare, se așteaptă ca Consiliul să adopte o decizie formală privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 pentru suma de 7,3 miliarde EUR, cel mai târziu cu ocazia Consiliului Ecofin organizat la 9 iulie 2013; insistă să se respecte angajamentul politic al Consiliului de a adopta fără întârziere un buget rectificativ suplimentar pentru a evita orice deficit de credite de plată care ar putea conduce la un deficit structural în cadrul bugetului UE la sfârșitul exercițiului 2013; declară că Parlamentul nu își va da aprobarea pentru Regulamentul privind CFM sau nu va adopta bugetul 2014 până când Consiliul nu va adopta acest nou buget rectificativ, care să acopere deficitul rămas identificat de Comisie; |
| --- | --- |

4.

își reiterează totuși poziția, astfel cum a fost prezentată în rezoluția sa sus-menționată privind CFM din 13 martie 2013, conform căreia nu se poate proceda la un vot de aprobare în legătură cu Regulamentul privind CFM decât dacă există o garanție absolută cu privire la onorarea tuturor cererilor de plăți restante pentru 2013; prin urmare, se așteaptă ca Consiliul să adopte o decizie formală privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013 pentru suma de 7,3 miliarde EUR, cel mai târziu cu ocazia Consiliului Ecofin organizat la 9 iulie 2013; insistă să se respecte angajamentul politic al Consiliului de a adopta fără întârziere un buget rectificativ suplimentar pentru a evita orice deficit de credite de plată care ar putea conduce la un deficit structural în cadrul bugetului UE la sfârșitul exercițiului 2013; declară că Parlamentul nu își va da aprobarea pentru Regulamentul privind CFM sau nu va adopta bugetul 2014 până când Consiliul nu va adopta acest nou buget rectificativ, care să acopere deficitul rămas identificat de Comisie;

| 5. | subliniază, în plus, că Regulamentul privind CFM nu poate fi adoptat din punct de vedere juridic decât dacă există un acord politic cu privire la temeiurile juridice relevante, în special cu privire la aspecte care se reflectă și în cuprinsul Regulamentului privind CFM; își exprimă disponibilitatea de a încheia, cât mai curând posibil, negocierile cu privire la temeiurile juridice ale tuturor programelor multianuale și reamintește că susține principiul conform căruia acordul final este condiționat de un acord asupra tuturor subiectelor; insistă asupra respectării depline a competențelor legislative ale Parlamentului, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul de la Lisabona, și invită Consiliul să negocieze în mod corespunzător toate așa-numitele componente „legate de CFM” ale temeiurilor juridice; salută acordurile politice la care s-a ajuns până în prezent cu privire la câteva dintre noile programe multianuale ale UE; |
| --- | --- |

5.

subliniază, în plus, că Regulamentul privind CFM nu poate fi adoptat din punct de vedere juridic decât dacă există un acord politic cu privire la temeiurile juridice relevante, în special cu privire la aspecte care se reflectă și în cuprinsul Regulamentului privind CFM; își exprimă disponibilitatea de a încheia, cât mai curând posibil, negocierile cu privire la temeiurile juridice ale tuturor programelor multianuale și reamintește că susține principiul conform căruia acordul final este condiționat de un acord asupra tuturor subiectelor; insistă asupra respectării depline a competențelor legislative ale Parlamentului, astfel cum sunt prevăzute în Tratatul de la Lisabona, și invită Consiliul să negocieze în mod corespunzător toate așa-numitele componente „legate de CFM” ale temeiurilor juridice; salută acordurile politice la care s-a ajuns până în prezent cu privire la câteva dintre noile programe multianuale ale UE;

| 6. | recunoaște faptul că statele membre sunt nevoite să pună în aplicare măsuri de consolidare fiscală; consideră, cu toate acestea, că nivelul global al viitorului CFM, astfel cum a fost decis de Consiliul European, nu se ridică la înălțimea obiectivelor politice ale UE și este insuficient pentru a garanta punerea în aplicare cu succes a Strategiei Europa 2020; este preocupat de faptul că acest nivel al resurselor ar putea să nu fie suficient pentru a oferi UE mijloacele necesare care să îi permită să depășească actuala criză într-un mod coordonat și să iasă din criză mai puternică; regretă faptul că statele membre continuă să subestimeze rolul și contribuția bugetului UE în ceea ce privește consolidarea guvernanței economice și a coordonării fiscale în cadrul UE; în plus, își exprimă temerea cu privire la faptul că aceste plafoane reduse ale CFM vor diminua în mod semnificativ marja de manevră a Parlamentului în cadrul procedurilor bugetare anuale; |
| --- | --- |

6.

recunoaște faptul că statele membre sunt nevoite să pună în aplicare măsuri de consolidare fiscală; consideră, cu toate acestea, că nivelul global al viitorului CFM, astfel cum a fost decis de Consiliul European, nu se ridică la înălțimea obiectivelor politice ale UE și este insuficient pentru a garanta punerea în aplicare cu succes a Strategiei Europa 2020; este preocupat de faptul că acest nivel al resurselor ar putea să nu fie suficient pentru a oferi UE mijloacele necesare care să îi permită să depășească actuala criză într-un mod coordonat și să iasă din criză mai puternică; regretă faptul că statele membre continuă să subestimeze rolul și contribuția bugetului UE în ceea ce privește consolidarea guvernanței economice și a coordonării fiscale în cadrul UE; în plus, își exprimă temerea cu privire la faptul că aceste plafoane reduse ale CFM vor diminua în mod semnificativ marja de manevră a Parlamentului în cadrul procedurilor bugetare anuale;

| 7. | subliniază importanța unei revizuiri obligatorii și a reexaminării ulterioare a următorului CFM până la sfârșitul anului 2016, pentru a permite Comisiei și Parlamentului, în noua lor componență, să reevalueze prioritățile politice ale UE, să adapteze CFM la noile provocări și necesități și să țină seama pe deplin de cele mai recente previziuni macroeconomice; insistă ca revizuirea obligatorie a componentei de venituri și a celei de cheltuieli a bugetului UE, care urmează a fi realizată de Comisie, să fie însoțită de o propunere legislativă de revizuire a Regulamentului privind CFM, astfel cum se afirmă în declarația Comisiei anexată la regulamentul respectiv; intenționează să introducă în procesul de învestitură a noului Președinte al Comisiei o cerință-cheie privind revizuirea obligatorie a CFM; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța unei revizuiri obligatorii și a reexaminării ulterioare a următorului CFM până la sfârșitul anului 2016, pentru a permite Comisiei și Parlamentului, în noua lor componență, să reevalueze prioritățile politice ale UE, să adapteze CFM la noile provocări și necesități și să țină seama pe deplin de cele mai recente previziuni macroeconomice; insistă ca revizuirea obligatorie a componentei de venituri și a celei de cheltuieli a bugetului UE, care urmează a fi realizată de Comisie, să fie însoțită de o propunere legislativă de revizuire a Regulamentului privind CFM, astfel cum se afirmă în declarația Comisiei anexată la regulamentul respectiv; intenționează să introducă în procesul de învestitură a noului Președinte al Comisiei o cerință-cheie privind revizuirea obligatorie a CFM;

| 8. | reafirmă importanța crucială a unei flexibilități sporite a CFM 2014-2020, cu scopul de a utiliza pe deplin plafoanele CFM pentru angajamente (960 miliarde EUR) și, respectiv, plăți (908,4 miliarde EUR), impuse de Consiliul European; salută, prin urmare, faptul că Consiliul a aprobat cele două propuneri-cheie prezentate de Parlament, și anume crearea unei marje globale pentru plăți și a unei marje globale pentru angajamente, care vor permite reportarea automată a creditelor neutilizate de la un exercițiu financiar la următorul; consideră, cu toate acestea, regretabile limitările impuse de Consiliu (cu privire la termenul-limită sau la sumă), care pot împiedica punerea în aplicare completă a acestor instrumente; consideră că ameliorarea acestor mecanisme ar trebui să facă parte integrantă din revizuirea post-electorală a CFM care urmează a fi propusă de Comisie; |
| --- | --- |

8.

reafirmă importanța crucială a unei flexibilități sporite a CFM 2014-2020, cu scopul de a utiliza pe deplin plafoanele CFM pentru angajamente (960 miliarde EUR) și, respectiv, plăți (908,4 miliarde EUR), impuse de Consiliul European; salută, prin urmare, faptul că Consiliul a aprobat cele două propuneri-cheie prezentate de Parlament, și anume crearea unei marje globale pentru plăți și a unei marje globale pentru angajamente, care vor permite reportarea automată a creditelor neutilizate de la un exercițiu financiar la următorul; consideră, cu toate acestea, regretabile limitările impuse de Consiliu (cu privire la termenul-limită sau la sumă), care pot împiedica punerea în aplicare completă a acestor instrumente; consideră că ameliorarea acestor mecanisme ar trebui să facă parte integrantă din revizuirea post-electorală a CFM care urmează a fi propusă de Comisie;

| 9. | subliniază faptul că noile norme de flexibilitate privind angajamentele ar trebui să conducă, pe perioada de aplicare a CFM 2014-2020, la existența unor credite suplimentare pentru programele care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă, în special Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, permițând astfel o finanțare continuă și o eficiență maximă în utilizarea plafoanelor convenite; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că noile norme de flexibilitate privind angajamentele ar trebui să conducă, pe perioada de aplicare a CFM 2014-2020, la existența unor credite suplimentare pentru programele care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă, în special Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, permițând astfel o finanțare continuă și o eficiență maximă în utilizarea plafoanelor convenite;

| 10. | salută alocarea anticipată în 2014 și 2015 a creditelor destinate Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și insistă asupra faptului că vor fi necesare credite suplimentare începând din 2016, pentru a asigura sustenabilitatea și eficacitatea acestui program; |
| --- | --- |

10.

salută alocarea anticipată în 2014 și 2015 a creditelor destinate Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și insistă asupra faptului că vor fi necesare credite suplimentare începând din 2016, pentru a asigura sustenabilitatea și eficacitatea acestui program;

| 11. | subliniază că, datorită insistențelor Parlamentului, finanțarea pentru programele Orizont 2020, Erasmus și COSME va fi, de asemenea, devansată în 2014 și 2015 pentru a reduce deficitul de finanțare dintre creditele relevante disponibile în cadrul bugetelor 2013 și 2014; insistă, în plus, că este esențial să fie puse la dispoziție fonduri suplimentare pentru agenda digitală; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, datorită insistențelor Parlamentului, finanțarea pentru programele Orizont 2020, Erasmus și COSME va fi, de asemenea, devansată în 2014 și 2015 pentru a reduce deficitul de finanțare dintre creditele relevante disponibile în cadrul bugetelor 2013 și 2014; insistă, în plus, că este esențial să fie puse la dispoziție fonduri suplimentare pentru agenda digitală;

| 12. | salută faptul că a fost prevăzută o creștere suplimentară de până la 1 miliard EUR pentru programul de distribuire de produse alimentare pentru statele membre care doresc să utilizeze această creștere pentru a oferi asistență persoanelor celor mai sărace din Uniune; se așteaptă ca Parlamentul și Consiliul să convină cât mai curând posibil asupra modalităților concrete de punere în aplicare a acestui angajament în contextul negocierilor actuale privind temeiul juridic al programului în cauză; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că a fost prevăzută o creștere suplimentară de până la 1 miliard EUR pentru programul de distribuire de produse alimentare pentru statele membre care doresc să utilizeze această creștere pentru a oferi asistență persoanelor celor mai sărace din Uniune; se așteaptă ca Parlamentul și Consiliul să convină cât mai curând posibil asupra modalităților concrete de punere în aplicare a acestui angajament în contextul negocierilor actuale privind temeiul juridic al programului în cauză;

| 13. | regretă faptul că Consiliul nu a fost în măsură să realizeze progrese în ceea ce privește reforma sistemului de resurse proprii pe baza propunerilor legislative prezentate de Comisie; subliniază faptul că bugetul UE ar trebui să fie finanțat din resurse proprii veritabile, astfel cum este prevăzut în tratat, și își afirmă angajamentul față de o reformă care să reducă procentajul contribuțiilor bazate pe VNB la bugetul UE la un nivel maxim de 40 %; se așteaptă, prin urmare, ca declarația comună privind resursele proprii, convenită între cele trei instituții ale UE, să permită realizarea de progrese tangibile, în special având în vedere revizuirea/reexaminarea CFM la mijlocul perioadei; solicită, prin urmare, ca în momentul adoptării oficiale a Regulamentului privind CFM să fie convocat grupul la nivel înalt privind resursele proprii, cu mandatul de a examina toate aspectele reformei sistemului de resurse proprii; |
| --- | --- |

13.

regretă faptul că Consiliul nu a fost în măsură să realizeze progrese în ceea ce privește reforma sistemului de resurse proprii pe baza propunerilor legislative prezentate de Comisie; subliniază faptul că bugetul UE ar trebui să fie finanțat din resurse proprii veritabile, astfel cum este prevăzut în tratat, și își afirmă angajamentul față de o reformă care să reducă procentajul contribuțiilor bazate pe VNB la bugetul UE la un nivel maxim de 40 %; se așteaptă, prin urmare, ca declarația comună privind resursele proprii, convenită între cele trei instituții ale UE, să permită realizarea de progrese tangibile, în special având în vedere revizuirea/reexaminarea CFM la mijlocul perioadei; solicită, prin urmare, ca în momentul adoptării oficiale a Regulamentului privind CFM să fie convocat grupul la nivel înalt privind resursele proprii, cu mandatul de a examina toate aspectele reformei sistemului de resurse proprii;

| 14. | salută rezultatul negocierilor privind unitatea și transparența bugetului UE; consideră că orice buget al zonei euro care poate fi avut în vedere în viitor ar trebui să fie integrat în bugetul UE sau anexat la acesta; |
| --- | --- |

14.

salută rezultatul negocierilor privind unitatea și transparența bugetului UE; consideră că orice buget al zonei euro care poate fi avut în vedere în viitor ar trebui să fie integrat în bugetul UE sau anexat la acesta;

| 15. | consideră profund regretabilă procedura care a condus la adoptarea acestui acord privind CFM 2014-2020, întrucât în realitate aceasta a avut drept efect privarea Parlamentului de competențele sale bugetare efective, astfel cum sunt prevăzute în TFUE; consideră că numeroasele reuniuni organizate în ultimii ani între delegația sa și președințiile succesive ale Consiliului în contextul reuniunilor relevante ale Consiliului Afaceri Generale și participarea sa la reuniuni informale ale Consiliului care vizau CFM nu au servit unui scop clar, întrucât nu au avut niciun impact asupra spiritului, calendarului sau conținutului negocierilor sau asupra poziției Consiliului, nici asupra necesității de a face distincția dintre aspectele legislative și cele bugetare ale acordului privind CFM; |
| --- | --- |

15.

consideră profund regretabilă procedura care a condus la adoptarea acestui acord privind CFM 2014-2020, întrucât în realitate aceasta a avut drept efect privarea Parlamentului de competențele sale bugetare efective, astfel cum sunt prevăzute în TFUE; consideră că numeroasele reuniuni organizate în ultimii ani între delegația sa și președințiile succesive ale Consiliului în contextul reuniunilor relevante ale Consiliului Afaceri Generale și participarea sa la reuniuni informale ale Consiliului care vizau CFM nu au servit unui scop clar, întrucât nu au avut niciun impact asupra spiritului, calendarului sau conținutului negocierilor sau asupra poziției Consiliului, nici asupra necesității de a face distincția dintre aspectele legislative și cele bugetare ale acordului privind CFM;

| 16. | solicită, prin urmare, Comisiei pentru bugete, în cooperare cu Comisia pentru afaceri constituționale, să tragă concluziile care se impun și să prezinte noi propuneri privind modalitățile de desfășurare a acestor negocieri, pentru a asigura natura democratică și transparentă a întregii proceduri bugetare; |
| --- | --- |

16.

solicită, prin urmare, Comisiei pentru bugete, în cooperare cu Comisia pentru afaceri constituționale, să tragă concluziile care se impun și să prezinte noi propuneri privind modalitățile de desfășurare a acestor negocieri, pentru a asigura natura democratică și transparentă a întregii proceduri bugetare;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și celorlalte instituții și organisme interesate. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și celorlalte instituții și organisme interesate.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0360.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0078.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/49

---

P7_TA(2013)0314

Siguranța rutieră

Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (2013/2670(RSP))

(2016/C 075/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020” (COM(2010)0389),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind punerea în aplicare a obiectivului 6 al orientărilor Comisiei Europene pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020 – Prima etapă spre o strategie în privința vătămărilor (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind punerea în aplicare a obiectivului 6 al orientărilor Comisiei Europene pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020 – Prima etapă spre o strategie în privința vătămărilor (SWD(2013)0094),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor intitulat „Orientările politice din domeniul siguranței rutiere pentru perioada 2011-2020” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor intitulat „Orientările politice din domeniul siguranței rutiere pentru perioada 2011-2020” (3),

| — | având în vedere „Raportul mondial privind prevenirea vătămărilor corporale în accidente rutiere”, publicat în 2004 de Banca Mondială și OMS, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul mondial privind prevenirea vătămărilor corporale în accidente rutiere”, publicat în 2004 de Banca Mondială și OMS,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2012 întitulat „eCall: un nou serviciu 112 pentru cetățeni” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2012 întitulat „eCall: un nou serviciu 112 pentru cetățeni” (4),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la „Siguranța rutieră 2011-2020 – primele jaloane către o strategie în privința vătămărilor” (O-000061/2013 – B7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la „Siguranța rutieră 2011-2020 – primele jaloane către o strategie în privința vătămărilor” (O-000061/2013 – B7-0211/2013),

| — | având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în 2011 mai mult de 30 000 de persoane au fost ucise și s-au semnalat aproape 1 500 000 de persoane rănite (mai bine de 250 000 dintre ele suferind de vătămări grave) în cadrul accidentelor rutiere în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2011 mai mult de 30 000 de persoane au fost ucise și s-au semnalat aproape 1 500 000 de persoane rănite (mai bine de 250 000 dintre ele suferind de vătămări grave) în cadrul accidentelor rutiere în Uniunea Europeană;

| B. | întrucât, pentru fiecare accident mortal există alte patru accidente care conduc la dizabilități permanente, 40 care provoacă vătămări ușoare și 10 care duc la vătămări grave; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru fiecare accident mortal există alte patru accidente care conduc la dizabilități permanente, 40 care provoacă vătămări ușoare și 10 care duc la vătămări grave;

| C. | întrucât mai mult de jumătate din totalul vătămărilor grave apar în zonele urbane, afectând în special pietonii, motocicliștii, cicliștii (inclusiv utilizatorii de biciclete electrice) și alți participanți la trafic vulnerabili; |
| --- | --- |

C.

întrucât mai mult de jumătate din totalul vătămărilor grave apar în zonele urbane, afectând în special pietonii, motocicliștii, cicliștii (inclusiv utilizatorii de biciclete electrice) și alți participanți la trafic vulnerabili;

| D. | întrucât cauza principală a accidentelor rutiere și a vătămărilor grave sunt defecțiunile tehnice, proiectarea drumurilor, întreținerea deficitară a drumurilor și comportamentul șoferilor, inclusiv capacitatea de a gestiona viteza; întrucât viteza prezintă o corelație directă cu gravitatea vătămării și întrucât unele state membre analizează posibilitatea de a crește limitele de viteză de pe autostrăzi; |
| --- | --- |

D.

întrucât cauza principală a accidentelor rutiere și a vătămărilor grave sunt defecțiunile tehnice, proiectarea drumurilor, întreținerea deficitară a drumurilor și comportamentul șoferilor, inclusiv capacitatea de a gestiona viteza; întrucât viteza prezintă o corelație directă cu gravitatea vătămării și întrucât unele state membre analizează posibilitatea de a crește limitele de viteză de pe autostrăzi;

| E. | întrucât implicarea într-un accident rutier este una dintre cauzele principale ale spitalizării cetățenilor UE sub 45 de ani și multe vătămări grave duc la suferințe cronice sau la dizabilități permanente; |
| --- | --- |

E.

întrucât implicarea într-un accident rutier este una dintre cauzele principale ale spitalizării cetățenilor UE sub 45 de ani și multe vătămări grave duc la suferințe cronice sau la dizabilități permanente;

| F. | întrucât timpul de răspuns al serviciilor de urgență (principiul „ora de aur”), inclusiv asigurarea primului ajutor pentru salvarea vieții, precum și calitatea îngrijirii medicale, joacă un rol important pentru a asigura supraviețuirea accidentelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât timpul de răspuns al serviciilor de urgență (principiul „ora de aur”), inclusiv asigurarea primului ajutor pentru salvarea vieții, precum și calitatea îngrijirii medicale, joacă un rol important pentru a asigura supraviețuirea accidentelor;

| G. | întrucât costul socio-economic al vătămărilor cauzate de accidentele rutiere este estimat la 2 % din PIB, sau aproximativ 250 miliarde EUR în 2012 (5); |
| --- | --- |

G.

întrucât costul socio-economic al vătămărilor cauzate de accidentele rutiere este estimat la 2 % din PIB, sau aproximativ 250 miliarde EUR în 2012 (5);

| H. | întrucât măsurile europene luate în domeniu arată rezultate pozitive, |
| --- | --- |

H.

întrucât măsurile europene luate în domeniu arată rezultate pozitive,

| 1. | sprijină inițiativa Comisiei de a acorda o prioritate înaltă vătămărilor grave în cadrul lucrărilor din domeniul siguranței rutiere; |
| --- | --- |

1.

sprijină inițiativa Comisiei de a acorda o prioritate înaltă vătămărilor grave în cadrul lucrărilor din domeniul siguranței rutiere;

| 2. | salută adoptarea de către Comisie a unei definiții UE comune a vătămărilor grave, bazată pe scala traumelor acceptată la nivel global cunoscută sub numele de MAIS – Scorul maxim bazat pe scala lezională abreviată; |
| --- | --- |

2.

salută adoptarea de către Comisie a unei definiții UE comune a vătămărilor grave, bazată pe scala traumelor acceptată la nivel global cunoscută sub numele de MAIS – Scorul maxim bazat pe scala lezională abreviată;

| 3. | solicită statelor membre să pună în aplicare rapid definiția comună a UE privind vătămările grave în accidentele rutiere și ca, pe baza acesteia, să colecteze și să raporteze statistici defalcate pe modul de transport, inclusiv participanții la trafic vulnerabili, precum și pe tipul de infrastructură rutieră pentru 2014; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor membre să pună în aplicare rapid definiția comună a UE privind vătămările grave în accidentele rutiere și ca, pe baza acesteia, să colecteze și să raporteze statistici defalcate pe modul de transport, inclusiv participanții la trafic vulnerabili, precum și pe tipul de infrastructură rutieră pentru 2014;

| 4. | îndeamnă Comisia ca, pe baza datelor colectate, să stabilească un obiectiv ambițios de reducere a vătămărilor rutiere cu 40 % pentru perioada 2014-2020 și să mențină viziunea globală de „decese zero” ca obiectiv pe termen lung; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia ca, pe baza datelor colectate, să stabilească un obiectiv ambițios de reducere a vătămărilor rutiere cu 40 % pentru perioada 2014-2020 și să mențină viziunea globală de „decese zero” ca obiectiv pe termen lung;

| 5. | consideră că dezvoltarea unui mecanism comun de colectare a datelor și de raportare nu ar trebui să împiedice luarea unor măsuri urgente la nivelul UE pentru a reduce numărul de persoane cu vătămări grave în accidentele rutiere; |
| --- | --- |

5.

consideră că dezvoltarea unui mecanism comun de colectare a datelor și de raportare nu ar trebui să împiedice luarea unor măsuri urgente la nivelul UE pentru a reduce numărul de persoane cu vătămări grave în accidentele rutiere;

| 6. | salută prioritățile stabilite de Comisie pentru dezvoltarea strategiei sale globale, și anume de a trata impactul la coliziune, strategia de gestionare a accidentelor, primul ajutor și serviciile de urgență, precum și procesele de reabilitare pe termen lung; de asemenea, solicită implementarea rapidă a acestor priorități; |
| --- | --- |

6.

salută prioritățile stabilite de Comisie pentru dezvoltarea strategiei sale globale, și anume de a trata impactul la coliziune, strategia de gestionare a accidentelor, primul ajutor și serviciile de urgență, precum și procesele de reabilitare pe termen lung; de asemenea, solicită implementarea rapidă a acestor priorități;

Reducerea fără întârziere a numărului de vătămări grave de pe drumurile din Europa

| 7. | subliniază că o întreagă serie de acte legislative și de măsuri existente trebuie să fie puse în aplicare mai bine pentru a reduce impactul la coliziune, a crește siguranța participanților la trafic și a reduce numărul de vătămări grave; |
| --- | --- |

7.

subliniază că o întreagă serie de acte legislative și de măsuri existente trebuie să fie puse în aplicare mai bine pentru a reduce impactul la coliziune, a crește siguranța participanților la trafic și a reduce numărul de vătămări grave;

| 8. | solicită Comisiei să-și revizuiască legislația privind siguranța activă și pasivă a vehiculelor pentru a o adapta la cele mai recente progrese tehnice și să sprijine punerea în aplicare a unor tehnologii de aplicare a legii instalate în vehicule; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să-și revizuiască legislația privind siguranța activă și pasivă a vehiculelor pentru a o adapta la cele mai recente progrese tehnice și să sprijine punerea în aplicare a unor tehnologii de aplicare a legii instalate în vehicule;

| 9. | solicită Comisia să sprijine dezvoltarea unei infrastructuri rutiere sigure și inteligente; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisia să sprijine dezvoltarea unei infrastructuri rutiere sigure și inteligente;

| 10. | solicită Comisiei să furnizeze informații detaliate cu privire la felul în care statele membre transpun Directiva 2011/82/UE de facilitare a schimbului transfrontalier de informații privind încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să furnizeze informații detaliate cu privire la felul în care statele membre transpun Directiva 2011/82/UE de facilitare a schimbului transfrontalier de informații privind încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră;

| 11. | îndeamnă statele membre să-și continue eforturile depuse pentru combaterea șofatului sub influența alcoolului sau a drogurilor și pentru a efectua un schimb de cele mai bune practici pentru evaluarea și reabilitarea persoanelor care încalcă regulile de circulație; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă statele membre să-și continue eforturile depuse pentru combaterea șofatului sub influența alcoolului sau a drogurilor și pentru a efectua un schimb de cele mai bune practici pentru evaluarea și reabilitarea persoanelor care încalcă regulile de circulație;

Protejarea participanților la trafic vulnerabili

| 12. | ia act de faptul că pietonii și cicliștii reprezintă împreună 50 % din numărul total al accidentelor rutiere mortale din mediul urban și un procentaj ridicat al vătămărilor grave; |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că pietonii și cicliștii reprezintă împreună 50 % din numărul total al accidentelor rutiere mortale din mediul urban și un procentaj ridicat al vătămărilor grave;

| 13. | sprijină monitorizarea și dezvoltarea în continuare a standardelor tehnice și a politicilor pentru protecția celor mai vulnerabili participanți la traficul rutier – persoanele în vârstă, copiii mici, persoanele cu dizabilități și cicliștii, ca parte a unui efort concertat de a promova „drepturile participanților la trafic vulnerabili” în cadrul legislației UE și al politicii în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

13.

sprijină monitorizarea și dezvoltarea în continuare a standardelor tehnice și a politicilor pentru protecția celor mai vulnerabili participanți la traficul rutier – persoanele în vârstă, copiii mici, persoanele cu dizabilități și cicliștii, ca parte a unui efort concertat de a promova „drepturile participanților la trafic vulnerabili” în cadrul legislației UE și al politicii în domeniul transporturilor;

| 14. | solicită Comisiei să facă o prezentare de ansamblu a zonelor urbane cu o limită de viteză de 30 km/h și a efectelor acestei limite în ceea ce privește reducerea accidentelor mortale și a vătămărilor grave; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să facă o prezentare de ansamblu a zonelor urbane cu o limită de viteză de 30 km/h și a efectelor acestei limite în ceea ce privește reducerea accidentelor mortale și a vătămărilor grave;

| 15. | solicită statelor membre să sublinieze importanța unor campanii de formare și informare legate de îmbunătățirea siguranței mersului pe jos și cu bicicleta și respectiv a unor politici care să vizeze promovarea ciclismului și a mersului pe jos, dat fiind că siguranța cicliștilor și a pietonilor în zonele urbane este strâns corelată de prevalența ciclismului și a mersului pe jos ca moduri de transport, dacă este cazul în combinație cu mobilitatea publică și colectivă; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre să sublinieze importanța unor campanii de formare și informare legate de îmbunătățirea siguranței mersului pe jos și cu bicicleta și respectiv a unor politici care să vizeze promovarea ciclismului și a mersului pe jos, dat fiind că siguranța cicliștilor și a pietonilor în zonele urbane este strâns corelată de prevalența ciclismului și a mersului pe jos ca moduri de transport, dacă este cazul în combinație cu mobilitatea publică și colectivă;

| 16. | solicită Comisiei să dezvolte orientări privind siguranța rutieră în mediul urban care să poată fi incluse în planurile de mobilitate urbană durabilă și să analizeze posibilitatea de a asocia cofinanțarea de către UE a proiectelor de transport urban cu planuri de mobilitate urbană durabilă care includ obiective UE de reducere a accidentelor mortale și a vătămărilor grave; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să dezvolte orientări privind siguranța rutieră în mediul urban care să poată fi incluse în planurile de mobilitate urbană durabilă și să analizeze posibilitatea de a asocia cofinanțarea de către UE a proiectelor de transport urban cu planuri de mobilitate urbană durabilă care includ obiective UE de reducere a accidentelor mortale și a vătămărilor grave;

Îmbunătățirea primului ajutor și a serviciilor de urgență

| 17. | îndeamnă statele membre să sprijine numărul european 112 pentru apelurile de urgență și să respecte cerințele de a asigura funcționarea deplină a centrelor de recepție a apelurilor de urgență până în 2015 și de a pune în aplicare, cât mai curând, o campanie de sensibilizare privind introducerea acestora; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să sprijine numărul european 112 pentru apelurile de urgență și să respecte cerințele de a asigura funcționarea deplină a centrelor de recepție a apelurilor de urgență până în 2015 și de a pune în aplicare, cât mai curând, o campanie de sensibilizare privind introducerea acestora;

| 18. | salută propunerea Comisiei de a asigura instalarea obligatorie până în 2015, în toate statele membre, a unui sistem eCall public, bazat pe numărul 112, în toate vehiculele omologate, asigurând, în același timp, respectarea normelor privind protecția datelor; |
| --- | --- |

18.

salută propunerea Comisiei de a asigura instalarea obligatorie până în 2015, în toate statele membre, a unui sistem eCall public, bazat pe numărul 112, în toate vehiculele omologate, asigurând, în același timp, respectarea normelor privind protecția datelor;

| 19. | solicită Comisiei să analizeze cele mai bune practici din statele membre pentru a examina posibilitatea de a introduce practica „condusului cu însoțitor” pentru minorii mai în vârstă; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să analizeze cele mai bune practici din statele membre pentru a examina posibilitatea de a introduce practica „condusului cu însoțitor” pentru minorii mai în vârstă;

| 20. | solicită statelor membre să promoveze în mod sistematic formarea în domeniul primului ajutor ca modalitate de creștere a reactivității martorilor la un accident care ajută victimele înainte de sosirea serviciilor de urgență; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre să promoveze în mod sistematic formarea în domeniul primului ajutor ca modalitate de creștere a reactivității martorilor la un accident care ajută victimele înainte de sosirea serviciilor de urgență;

| 21. | solicită statelor membre să încurajeze colaborarea dintre serviciile de urgență și proiectanții și fabricanții de vehicule pentru a asigura intervenția eficientă și siguranța serviciilor de salvare și a persoanelor vătămate; |
| --- | --- |

21.

solicită statelor membre să încurajeze colaborarea dintre serviciile de urgență și proiectanții și fabricanții de vehicule pentru a asigura intervenția eficientă și siguranța serviciilor de salvare și a persoanelor vătămate;

| 22. | solicită statelor membre să încurajeze punerea în aplicare a sistemelor de e-Sănătate, în special utilizarea sistemelor inteligente de comunicații în domeniul transporturilor de către echipele de intervenție în caz de urgență, inclusiv în vehiculele serviciilor de urgență; |
| --- | --- |

22.

solicită statelor membre să încurajeze punerea în aplicare a sistemelor de e-Sănătate, în special utilizarea sistemelor inteligente de comunicații în domeniul transporturilor de către echipele de intervenție în caz de urgență, inclusiv în vehiculele serviciilor de urgență;

Îngrijirea după accident și reabilitarea pe termen lung

| 23. | încurajează statele membre să sublinieze importanța îngrijirii medicale după accident în politicile lor privind sectorul sănătății și să îmbunătățească și mai mult îngrijirea spitalicească pe termen lung, îngrijirea medicală după părăsirea spitalului și reabilitarea, inclusiv îngrijirea psihologică și în caz de traumă pentru supraviețuitorii și martorii unui accident rutier, de exemplu prin asigurarea unor puncte de asistență care să-i ajute să-și îmbunătățească calitatea vieții; |
| --- | --- |

23.

încurajează statele membre să sublinieze importanța îngrijirii medicale după accident în politicile lor privind sectorul sănătății și să îmbunătățească și mai mult îngrijirea spitalicească pe termen lung, îngrijirea medicală după părăsirea spitalului și reabilitarea, inclusiv îngrijirea psihologică și în caz de traumă pentru supraviețuitorii și martorii unui accident rutier, de exemplu prin asigurarea unor puncte de asistență care să-i ajute să-și îmbunătățească calitatea vieții;

| 24. | solicită statelor membre să îmbunătățească gradul de sensibilizarea a populației cu privire la impactul vătămărilor grave prin dezvoltarea unor legături mai apropiate cu alte măsuri care au un impact social, cum ar fi gradul de deteriorare a funcțiilor motorii, de dizabilitate și de incapacitate funcțională, precum și să dezvolte programe educaționale referitoare la siguranța rutieră; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre să îmbunătățească gradul de sensibilizarea a populației cu privire la impactul vătămărilor grave prin dezvoltarea unor legături mai apropiate cu alte măsuri care au un impact social, cum ar fi gradul de deteriorare a funcțiilor motorii, de dizabilitate și de incapacitate funcțională, precum și să dezvolte programe educaționale referitoare la siguranța rutieră;

o

o o

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 54.

(2)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 72.

(3)  JO C 166, 7.6.2011, p. 30.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0274.

(5)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind punerea în aplicare a obiectivului 6 al orientărilor Comisiei Europene pentru politica de siguranţă rutieră 2011-2020 – Prima etapă spre o strategie în privinţa vătămărilor,

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/52

---

P7_TA(2013)0315

Situaţia drepturilor fundamentale: standardele şi practicile din Ungaria

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a Rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (2012/2130(INI))

(2016/C 075/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) care enunță valorile care stau la baza Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) care enunță valorile care stau la baza Uniunii,

| — | având în vedere articolele 3, 4, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), articolele 49, 56, 114, 167 și 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 4, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), articolele 49, 56, 114, 167 și 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului (CEDO),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria (1), Parlamentul European a însărcinat Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în cooperare cu Comisia Europeană, Consiliul Europei și Comisia de la Veneția, să urmărească dacă au fost aplicate recomandările prezentate în această rezoluție, precum și modul în care s-a făcut aceasta, și să își prezinte concluziile într-un raport, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria (1), Parlamentul European a însărcinat Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în cooperare cu Comisia Europeană, Consiliul Europei și Comisia de la Veneția, să urmărească dacă au fost aplicate recomandările prezentate în această rezoluție, precum și modul în care s-a făcut aceasta, și să își prezinte concluziile într-un raport,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 10 martie 2011 privind Legea mass-media din Ungaria (2) și din 5 iulie 2011 privind Constituția Ungariei revizuită (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 10 martie 2011 privind Legea mass-media din Ungaria (2) și din 5 iulie 2011 privind Constituția Ungariei revizuită (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2009) – punerea efectivă în aplicare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2009) – punerea efectivă în aplicare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011) (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană – „Respectarea și promovarea valorilor pe care se bazează Uniunea” (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană – „Respectarea și promovarea valorilor pe care se bazează Uniunea” (COM(2003)0606),

| — | având în vedere declarațiile Comisiei și Consiliului prezentate în cadrul dezbaterii în plen organizate de Parlamentul European la data de 18 ianuarie 2012, referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisiei și Consiliului prezentate în cadrul dezbaterii în plen organizate de Parlamentul European la data de 18 ianuarie 2012, referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria,

| — | având în vedere declarațiile premierului ungar, Viktor Orbán, care s-a adresat Parlamentului European la 18 ianuarie 2012, în dezbaterea în plen cu privire la recentele evoluții politice din Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile premierului ungar, Viktor Orbán, care s-a adresat Parlamentului European la 18 ianuarie 2012, în dezbaterea în plen cu privire la recentele evoluții politice din Ungaria,

| — | având în vedere audierea organizată de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, la 9 februarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea organizată de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, la 9 februarie 2012,

| — | având în vedere raportul delegației deputaților din Parlamentul European cu privire la vizita lor la Budapesta desfășurată în perioada 24–26 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației deputaților din Parlamentul European cu privire la vizita lor la Budapesta desfășurată în perioada 24–26 septembrie 2012,

| — | având în vedere documentele de lucru privind situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (în conformitate cu rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2012) cuprinzând documentele de lucru nr. 1 – Independența justiției, nr. 2 – Principii fundamentale și drepturile fundamentale, nr. 3 – Legislația privind mass-media, nr. 4 – Principiile democrației și statului de drept și nr. 5 – Observații finale ale raportorului, documente care au fost discutate în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la 10 iulie 2012, 20 septembrie 2012, 22 ianuarie 2013, 7 martie 2013, respectiv 8 aprilie 2013, precum și observațiile guvernului ungar cu privire la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de lucru privind situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (în conformitate cu rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2012) cuprinzând documentele de lucru nr. 1 – Independența justiției, nr. 2 – Principii fundamentale și drepturile fundamentale, nr. 3 – Legislația privind mass-media, nr. 4 – Principiile democrației și statului de drept și nr. 5 – Observații finale ale raportorului, documente care au fost discutate în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la 10 iulie 2012, 20 septembrie 2012, 22 ianuarie 2013, 7 martie 2013, respectiv 8 aprilie 2013, precum și observațiile guvernului ungar cu privire la acestea,

| — | având în vedere Legea fundamentală a Ungariei, adoptată la 18 aprilie 2011 de către Adunarea Națională a Republicii Ungaria, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012 (denumită în continuare „Legea fundamentală”) și Dispozițiile tranzitorii ale Legii fundamentale, adoptate la 30 decembrie 2011 de Adunarea Națională a Republicii Ungaria, care au intrat, de asemenea, în vigoare la 1 ianuarie 2012 (denumite în continuare „Dispoziții tranzitorii”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea fundamentală a Ungariei, adoptată la 18 aprilie 2011 de către Adunarea Națională a Republicii Ungaria, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012 (denumită în continuare „Legea fundamentală”) și Dispozițiile tranzitorii ale Legii fundamentale, adoptate la 30 decembrie 2011 de Adunarea Națională a Republicii Ungaria, care au intrat, de asemenea, în vigoare la 1 ianuarie 2012 (denumite în continuare „Dispoziții tranzitorii”),

| — | având în vedere primul amendament la Legea fundamentală, prezentat de ministrul economiei naționale la 17 aprilie 2012 și adoptat de Parlamentul Ungariei la 4 iunie 2012 prin care se stabilește că Dispozițiile tranzitorii sunt parte integrantă din Legea fundamentală, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul amendament la Legea fundamentală, prezentat de ministrul economiei naționale la 17 aprilie 2012 și adoptat de Parlamentul Ungariei la 4 iunie 2012 prin care se stabilește că Dispozițiile tranzitorii sunt parte integrantă din Legea fundamentală,

| — | având în vedere cel de-al doilea amendament la Legea fundamentală, prezentat la 18 septembrie 2012, sub forma unui proiect de lege depus individual de un membru al parlamentului și adoptat de Parlamentul Ungariei la 29 octombrie 2012, prin care se introduce în Dispozițiile tranzitorii obligația de înregistrare a alegătorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al doilea amendament la Legea fundamentală, prezentat la 18 septembrie 2012, sub forma unui proiect de lege depus individual de un membru al parlamentului și adoptat de Parlamentul Ungariei la 29 octombrie 2012, prin care se introduce în Dispozițiile tranzitorii obligația de înregistrare a alegătorilor,

| — | având în vedere cel de-al treilea amendament la Legea fundamentală, prezentat la 7 decembrie 2012, adoptat de Parlamentul Ungariei la 21 decembrie 2012, prin care se stabilește că limitele și condițiile de achiziționare și de utilizare ale terenurilor agricole și forestiere, precum și normele privind organizarea producției agricole integrate urmează a fi stabilite prin lege organică, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea amendament la Legea fundamentală, prezentat la 7 decembrie 2012, adoptat de Parlamentul Ungariei la 21 decembrie 2012, prin care se stabilește că limitele și condițiile de achiziționare și de utilizare ale terenurilor agricole și forestiere, precum și normele privind organizarea producției agricole integrate urmează a fi stabilite prin lege organică,

| — | având în vedere cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, depus la 8 februarie 2013, sub forma unui proiect individual de lege al unui deputat și adoptat de Parlamentul Ungariei la 11 martie 2013, prin care, printre alte dispoziții, Dispozițiile tranzitorii sunt integrate în textul Legii fundamentale (cu unele excepții care includ dispoziția care impune înregistrarea alegătorilor), anulate de Curtea Constituțională a Ungariei la 28 decembrie 2012, din motive de procedură (Decizia nr. 45/2012), rămânând în document dispoziții cu caracter tranzitoriu autentic, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, depus la 8 februarie 2013, sub forma unui proiect individual de lege al unui deputat și adoptat de Parlamentul Ungariei la 11 martie 2013, prin care, printre alte dispoziții, Dispozițiile tranzitorii sunt integrate în textul Legii fundamentale (cu unele excepții care includ dispoziția care impune înregistrarea alegătorilor), anulate de Curtea Constituțională a Ungariei la 28 decembrie 2012, din motive de procedură (Decizia nr. 45/2012), rămânând în document dispoziții cu caracter tranzitoriu autentic,

| — | având în vedere Legea CXI din 2012 privind modificarea Legii CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor judecătorești și Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea CXI din 2012 privind modificarea Legii CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor judecătorești și Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria,

| — | având în vedere Legea XX din 2013 privind modificările legislative referitoare la limitele superioare de vârstă aplicabile în cadrul anumitor relații juridice din domeniul judiciar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea XX din 2013 privind modificările legislative referitoare la limitele superioare de vârstă aplicabile în cadrul anumitor relații juridice din domeniul judiciar,

| — | având în vedere Legea CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, al confesiunilor și al comunităților religioase din Ungaria (Legea privind bisericile), care a fost adoptată la 30 decembrie 2011 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, al confesiunilor și al comunităților religioase din Ungaria (Legea privind bisericile), care a fost adoptată la 30 decembrie 2011 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012,

| — | având în vedere avizele nr. CDL (2011)016, CDL (2011)001, CDL-AD (2012)001, CDL-AD (2012)009, CDL-AD (2012)020 și CDL-AD (2012)004 ale Comisiei Europene pentru Democrație prin Drept (Comisia de la Veneția), cu privire la noua Constituție a Ungariei, la cele trei întrebări juridice care rezultă din procesul de redactare a noii Constituții a Ungariei, la Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria și la Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria, la Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei, la actele organice privind sistemul judiciar, care au fost modificate după adoptarea Avizului CDL-AD(2012)001 privind Ungaria, precum și la Legea privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele nr. CDL (2011)016, CDL (2011)001, CDL-AD (2012)001, CDL-AD (2012)009, CDL-AD (2012)020 și CDL-AD (2012)004 ale Comisiei Europene pentru Democrație prin Drept (Comisia de la Veneția), cu privire la noua Constituție a Ungariei, la cele trei întrebări juridice care rezultă din procesul de redactare a noii Constituții a Ungariei, la Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria și la Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria, la Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei, la actele organice privind sistemul judiciar, care au fost modificate după adoptarea Avizului CDL-AD(2012)001 privind Ungaria, precum și la Legea privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria,

| — | având în vedere Avizul comun nr. CDL-AD (2012)012 al Comisiei de la Veneția și al OSCE/ODIHR referitor la Legea privind alegerile membrilor Parlamentului Ungariei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul comun nr. CDL-AD (2012)012 al Comisiei de la Veneția și al OSCE/ODIHR referitor la Legea privind alegerile membrilor Parlamentului Ungariei,

| — | având în vedere observațiile guvernului ungar nr. CDL (2012)072, CDL (2012)046 și CDL (2012)045 privind proiectul de aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la legile organice referitoare la sistemul judiciar, care au fost modificate ca urmare a adoptării avizului CDL-AD (2012)001, referitoare la proiectul de aviz comun privind Legea alegerilor membrilor Parlamentului Ungariei și proiectul de aviz privind Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile guvernului ungar nr. CDL (2012)072, CDL (2012)046 și CDL (2012)045 privind proiectul de aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la legile organice referitoare la sistemul judiciar, care au fost modificate ca urmare a adoptării avizului CDL-AD (2012)001, referitoare la proiectul de aviz comun privind Legea alegerilor membrilor Parlamentului Ungariei și proiectul de aviz privind Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei,

| — | având în vedere inițiativele Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, inclusiv recomandările privind sistemul judiciar din scrisoarea sa din 24 aprilie 2012, adresate viceprim-ministrului Ungariei, Tibor Navracsics, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, inclusiv recomandările privind sistemul judiciar din scrisoarea sa din 24 aprilie 2012, adresate viceprim-ministrului Ungariei, Tibor Navracsics,

| — | având în vedere scrisorile de răspuns din 10 mai 2012 și din 7 iunie 2012 din partea domnului Navracsics prin care autoritățile ungare își declară intenția de a răspunde recomandărilor domnului Jagland, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile de răspuns din 10 mai 2012 și din 7 iunie 2012 din partea domnului Navracsics prin care autoritățile ungare își declară intenția de a răspunde recomandărilor domnului Jagland,

| — | având în vedere scrisoarea din 6 martie 2013 trimisă domnului Navracsics de Secretarul General al Consiliului Europei, domnul Jagland, care își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerea vizând cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală și solicită amânarea votului final, precum și scrisoarea de răspuns din 7 martie 2013, din partea dlui Navracsics, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 6 martie 2013 trimisă domnului Navracsics de Secretarul General al Consiliului Europei, domnul Jagland, care își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerea vizând cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală și solicită amânarea votului final, precum și scrisoarea de răspuns din 7 martie 2013, din partea dlui Navracsics,

| — | având în vedere scrisoarea din 6 martie 2013, adresată Președintelui Comisiei, José Manuel Barroso, de către miniștrii de externe din Germania, Țările de Jos, Danemarca și Finlanda, prin care se solicita instituirea unui mecanism vizând îmbunătățirea respectării valorilor fundamentale de către statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 6 martie 2013, adresată Președintelui Comisiei, José Manuel Barroso, de către miniștrii de externe din Germania, Țările de Jos, Danemarca și Finlanda, prin care se solicita instituirea unui mecanism vizând îmbunătățirea respectării valorilor fundamentale de către statele membre,

| — | având în vedere scrisoarea din 8 martie 2013, adresată de către ministrul ungar al Afacerilor Externe, dl János Martonyi, tuturor omologilor săi din statele membre ale UE, prin care oferea explicații cu privire la scopul celui de al patrulea amendament, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 8 martie 2013, adresată de către ministrul ungar al Afacerilor Externe, dl János Martonyi, tuturor omologilor săi din statele membre ale UE, prin care oferea explicații cu privire la scopul celui de al patrulea amendament,

| — | având în vedere scrisoarea domnului Barroso din 8 martie 2013, adresată dlui Orbán, vizând preocupările Comisiei Europene referitoare la cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, precum și scrisoarea de răspuns adresată de dl Orbán Președintelui Comisiei, trimisă în copie atât Președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, cât și Președintelui Parlamentului European, Martin Schulz, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea domnului Barroso din 8 martie 2013, adresată dlui Orbán, vizând preocupările Comisiei Europene referitoare la cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, precum și scrisoarea de răspuns adresată de dl Orbán Președintelui Comisiei, trimisă în copie atât Președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, cât și Președintelui Parlamentului European, Martin Schulz,

| — | având în vedere declarația comună din 11 martie 2013 a președintelui Barroso și a Secretarului General Jagland, prin care cei doi își reiterează îngrijorarea cu privire la cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, din perspectiva principiului statului de drept și având în vedere confirmarea prim-ministrului Orbán din scrisoarea sa adresată președintelui Barroso la 8 martie 2013 privind angajamentul deplin al Guvernului și Parlamentului Ungariei față de normele și valorile europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 11 martie 2013 a președintelui Barroso și a Secretarului General Jagland, prin care cei doi își reiterează îngrijorarea cu privire la cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, din perspectiva principiului statului de drept și având în vedere confirmarea prim-ministrului Orbán din scrisoarea sa adresată președintelui Barroso la 8 martie 2013 privind angajamentul deplin al Guvernului și Parlamentului Ungariei față de normele și valorile europene,

| — | având în vedere solicitarea unui aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la cel de-al patrulea amendament la Legea Fundamentală a Ungariei, trimisă la 13 martie 2013 domnului Jagland de către domnul Martonyi, |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea unui aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la cel de-al patrulea amendament la Legea Fundamentală a Ungariei, trimisă la 13 martie 2013 domnului Jagland de către domnul Martonyi,

| — | având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei privind situația constituțională din Ungaria, prezentate în dezbaterea în plen din Parlamentul European, la data de 17 aprilie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Consiliului și Comisiei privind situația constituțională din Ungaria, prezentate în dezbaterea în plen din Parlamentul European, la data de 17 aprilie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea din 16 decembrie 2011 adresată dlui Martonyi de către Comisarul pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei, Thomas Hammarberg, prin care se exprimau îngrijorări cu privire la noua lege a Ungariei privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și Statutul juridic al bisericilor, al confesiunilor religioase și al comunităților religioase, și având în vedere răspunsul domnului Martonyi din 12 ianuarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 16 decembrie 2011 adresată dlui Martonyi de către Comisarul pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei, Thomas Hammarberg, prin care se exprimau îngrijorări cu privire la noua lege a Ungariei privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și Statutul juridic al bisericilor, al confesiunilor religioase și al comunităților religioase, și având în vedere răspunsul domnului Martonyi din 12 ianuarie 2012,

| — | având în vedere Avizul nr. CommDH (2011)10 din 25 februarie 2011 al Comisarului pentru Drepturile Omului referitor la legislația privind mass-media din Ungaria, în contextul standardelor Consiliului Europei privind libertatea mass-media, precum și adnotările pe marginea acestui aviz, făcute la 30 mai 2011, de către ministrul ungar de stat pentru comunicarea guvernamentală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. CommDH (2011)10 din 25 februarie 2011 al Comisarului pentru Drepturile Omului referitor la legislația privind mass-media din Ungaria, în contextul standardelor Consiliului Europei privind libertatea mass-media, precum și adnotările pe marginea acestui aviz, făcute la 30 mai 2011, de către ministrul ungar de stat pentru comunicarea guvernamentală,

| — | având în vedere declarațiile făcute de Biroul Înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului (OHCHR) la 15 februarie 2012, respectiv la 11 decembrie 2012, prin care Ungaria este invitată să își reconsidere legislația care oferă autorităților locale posibilitatea de a penaliza persoanele fără adăpost și să respecte decizia Curții Constituționale privind dezincriminarea persoanelor fără adăpost, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile făcute de Biroul Înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului (OHCHR) la 15 februarie 2012, respectiv la 11 decembrie 2012, prin care Ungaria este invitată să își reconsidere legislația care oferă autorităților locale posibilitatea de a penaliza persoanele fără adăpost și să respecte decizia Curții Constituționale privind dezincriminarea persoanelor fără adăpost,

| — | având în vedere declarațiile făcute de OHCHR la 15 martie 2013, prin care se exprimau îngrijorări vizând adoptarea celui de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile făcute de OHCHR la 15 martie 2013, prin care se exprimau îngrijorări vizând adoptarea celui de-al patrulea amendament la Legea fundamentală,

| — | având în vedere procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în curs de desfășurare în cauza C-288/12, deschisă de Comisia Europeană împotriva Ungariei, privind legalitatea încetării mandatului fostului comisar pentru protecția datelor, care se află încă pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în curs de desfășurare în cauza C-288/12, deschisă de Comisia Europeană împotriva Ungariei, privind legalitatea încetării mandatului fostului comisar pentru protecția datelor, care se află încă pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 6 noiembrie 2012 privind reducerea radicală a vârstei de pensionare pentru judecătorii maghiari și având în vedere adoptarea ulterioară a Legii nr. XX din 2013 de modificare a Legii nr. CLXII din 2011 adoptate de Parlamentul Ungariei la 11 martie 2013 – în urma deciziei Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 6 noiembrie 2012 privind reducerea radicală a vârstei de pensionare pentru judecătorii maghiari și având în vedere adoptarea ulterioară a Legii nr. XX din 2013 de modificare a Legii nr. CLXII din 2011 adoptate de Parlamentul Ungariei la 11 martie 2013 – în urma deciziei Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Hotărârile Curții Constituționale a Ungariei din 16 iulie 2012 (nr. 33/2012) privind reducerea vârstei de pensionare a judecătorilor din Ungaria, din 28 decembrie 2012 (nr. 45/2012) privind Dispozițiile tranzitorii ale Legii fundamentale, din 4 ianuarie 2013 (nr. 1/2013) cu privire la Legea privind procedura electorală, precum și Hotărârea din 26 februarie 2013 (nr. 6/2013) referitoare la Legea privind libertatea religioasă și statutul juridic al bisericilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârile Curții Constituționale a Ungariei din 16 iulie 2012 (nr. 33/2012) privind reducerea vârstei de pensionare a judecătorilor din Ungaria, din 28 decembrie 2012 (nr. 45/2012) privind Dispozițiile tranzitorii ale Legii fundamentale, din 4 ianuarie 2013 (nr. 1/2013) cu privire la Legea privind procedura electorală, precum și Hotărârea din 26 februarie 2013 (nr. 6/2013) referitoare la Legea privind libertatea religioasă și statutul juridic al bisericilor,

| — | având în vedere raportul Comitetului de supraveghere al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului de supraveghere al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Legea LXXII din 2013 privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale; având în vedere scrisoarea din 27 mai 2013, adresată de Dr. András Zs. Varga Dr. András Cser-Palkovics, președintele Comisiei Parlamentului ungar pentru afaceri constituționale, juridice și procedurale, în care acesta exprimă îngrijorări cu privire la legislația adoptată privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale; |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea LXXII din 2013 privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale; având în vedere scrisoarea din 27 mai 2013, adresată de Dr. András Zs. Varga Dr. András Cser-Palkovics, președintele Comisiei Parlamentului ungar pentru afaceri constituționale, juridice și procedurale, în care acesta exprimă îngrijorări cu privire la legislația adoptată privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale;

| — | având în vedere viitoarea evaluare a celui de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, de către Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarea evaluare a celui de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, de către Comisia Europeană,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0229/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0229/2013),

I —   
  context și mizele principale<br>

Valorile europene comune

| A. | întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valorile demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și respectării drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, menționate la articolul 2 din TUE, pe respectul neechivoc pentru drepturile și libertățile fundamentale, așa cum stipulează Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană a drepturilor omului, precum și pe recunoașterea valorii juridice a acestor drepturi, libertăți și principii, fapt confirmat și prin aderarea viitoare a UE la CEDO, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valorile demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și respectării drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, menționate la articolul 2 din TUE, pe respectul neechivoc pentru drepturile și libertățile fundamentale, așa cum stipulează Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană a drepturilor omului, precum și pe recunoașterea valorii juridice a acestor drepturi, libertăți și principii, fapt confirmat și prin aderarea viitoare a UE la CEDO, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din TUE;

| B. | întrucât valorile comune consacrate în articolul 2 din TUE constituie nucleul de drepturi aferente persoanelor care trăiesc pe teritoriul UE și, în special, cetățenilor săi, indiferent de naționalitatea lor și de apartenența culturală sau religioasă; întrucât aceste persoane se pot bucura pe deplin de aceste drepturi numai dacă sunt respectate valorile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât valorile comune consacrate în articolul 2 din TUE constituie nucleul de drepturi aferente persoanelor care trăiesc pe teritoriul UE și, în special, cetățenilor săi, indiferent de naționalitatea lor și de apartenența culturală sau religioasă; întrucât aceste persoane se pot bucura pe deplin de aceste drepturi numai dacă sunt respectate valorile și principiile fundamentale ale Uniunii Europene;

| C. | întrucât dezbaterea politică și juridică legată de valorile consacrate în articolul 2 din TUE reprezintă un fundament esențial al societății noastre democratice și, prin urmare, toate instituțiile UE și toate statele membre ale UE trebuie să le asume în mod clar și neechivoc; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezbaterea politică și juridică legată de valorile consacrate în articolul 2 din TUE reprezintă un fundament esențial al societății noastre democratice și, prin urmare, toate instituțiile UE și toate statele membre ale UE trebuie să le asume în mod clar și neechivoc;

| D. | întrucât respectarea și promovarea acestor valori comune nu reprezintă doar un element esențial al identității Uniunii Europene, ci și o obligație explicită care decurge din articolul 3 alineatele (1) și (5) din TUE și, prin urmare, o condiție sine qua non pentru a deveni stat membru al UE, precum și pentru păstrarea integrală a prerogativelor ce decurg din statutul de stat membru; |
| --- | --- |

D.

întrucât respectarea și promovarea acestor valori comune nu reprezintă doar un element esențial al identității Uniunii Europene, ci și o obligație explicită care decurge din articolul 3 alineatele (1) și (5) din TUE și, prin urmare, o condiție sine qua non pentru a deveni stat membru al UE, precum și pentru păstrarea integrală a prerogativelor ce decurg din statutul de stat membru;

| E. | întrucât obligațiile care le revin țărilor candidate în conformitate cu criteriile de la Copenhaga continuă să se aplice statelor membre și după aderarea lor la UE, în temeiul articolului 2 din TUE și al principiului cooperării loiale, și întrucât toate statele membre ar trebui evaluate în mod regulat, pentru a se verifica respectarea continuă a valorilor comune ale UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât obligațiile care le revin țărilor candidate în conformitate cu criteriile de la Copenhaga continuă să se aplice statelor membre și după aderarea lor la UE, în temeiul articolului 2 din TUE și al principiului cooperării loiale, și întrucât toate statele membre ar trebui evaluate în mod regulat, pentru a se verifica respectarea continuă a valorilor comune ale UE;

| F. | întrucât articolul 6 alineatul (3) din TUE subliniază faptul că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate de CEDO și așa cum rezultă din tradițiile constituționale comune ale statelor membre, constituie principii generale ale dreptului Uniunii, și întrucât aceste drepturi constituie un patrimoniu comun și o resursă valoroasă a statelor democratice europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 6 alineatul (3) din TUE subliniază faptul că drepturile fundamentale, astfel cum sunt garantate de CEDO și așa cum rezultă din tradițiile constituționale comune ale statelor membre, constituie principii generale ale dreptului Uniunii, și întrucât aceste drepturi constituie un patrimoniu comun și o resursă valoroasă a statelor democratice europene;

| G. | întrucât, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în conformitate cu articolul 6 din TUE, Carta are aceeași valoare juridică ca tratatele, transformând astfel, valorile și principiile în drepturi concrete și executorii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și în conformitate cu articolul 6 din TUE, Carta are aceeași valoare juridică ca tratatele, transformând astfel, valorile și principiile în drepturi concrete și executorii;

| H. | întrucât, conform unei proceduri precise, articolul 7 alineatul (1) din TUE acordă instituțiilor UE atribuția de a evalua dacă există un risc clar de încălcare gravă a valorilor comune prevăzute la articolul 2 de către un stat membru și de a se angaja pe plan politic, împreună cu țara respectivă, în vederea prevenirii și a remedierii încălcărilor; întrucât, înainte de a proceda la această constatare, Consiliul audiază statul membru în cauză, hotărând după aceeași procedură; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform unei proceduri precise, articolul 7 alineatul (1) din TUE acordă instituțiilor UE atribuția de a evalua dacă există un risc clar de încălcare gravă a valorilor comune prevăzute la articolul 2 de către un stat membru și de a se angaja pe plan politic, împreună cu țara respectivă, în vederea prevenirii și a remedierii încălcărilor; întrucât, înainte de a proceda la această constatare, Consiliul audiază statul membru în cauză, hotărând după aceeași procedură;

| I. | întrucât domeniul de aplicare al articolului 2 din Tratatul UE nu este restricționat de limitarea prevăzută la articolul 51 alineatul (1) din Cartă, iar întrucât sfera de aplicare a articolului 7 din TUE nu se limitează la domeniile de competență ale legislației UE și întrucât, în consecință, UE poate acționa, de asemenea, în caz de încălcare sau în cazul unui risc clar de încălcare a valorilor comune, în domeniile de competență ale unui stat membru; |
| --- | --- |

I.

întrucât domeniul de aplicare al articolului 2 din Tratatul UE nu este restricționat de limitarea prevăzută la articolul 51 alineatul (1) din Cartă, iar întrucât sfera de aplicare a articolului 7 din TUE nu se limitează la domeniile de competență ale legislației UE și întrucât, în consecință, UE poate acționa, de asemenea, în caz de încălcare sau în cazul unui risc clar de încălcare a valorilor comune, în domeniile de competență ale unui stat membru;

| J. | întrucât, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din TUE, statele membre trebuie să faciliteze îndeplinirea sarcinilor Uniunii și să se abțină de la orice măsură care ar putea pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii, inclusiv obiectivul vizând respectarea și promovarea valorilor comune ale Uniunii; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut la articolul 4 alineatul (3) din TUE, statele membre trebuie să faciliteze îndeplinirea sarcinilor Uniunii și să se abțină de la orice măsură care ar putea pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii, inclusiv obiectivul vizând respectarea și promovarea valorilor comune ale Uniunii;

| K. | întrucât respectul pentru valorile comune ale Uniunii este legat inevitabil de angajamentul UE în favoarea diversității, exprimat prin obligația Uniunii de a respecta „egalitatea statelor membre în raport cu tratatele, precum și identitatea lor națională, inerentă structurilor lor fundamentale politice și constituționale”, după cum se prevede la articolul 4 alineatul (2) din TUE; întrucât valorile europene fundamentale prevăzute la articolul 2 din TUE rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre și, prin urmare, nu pot fi îndreptate împotriva obligației prevăzute la articolul 4 din TUE, ci reprezintă cadrul fundamental în care statele membre își pot conserva și dezvolta identitatea națională proprie; |
| --- | --- |

K.

întrucât respectul pentru valorile comune ale Uniunii este legat inevitabil de angajamentul UE în favoarea diversității, exprimat prin obligația Uniunii de a respecta „egalitatea statelor membre în raport cu tratatele, precum și identitatea lor națională, inerentă structurilor lor fundamentale politice și constituționale”, după cum se prevede la articolul 4 alineatul (2) din TUE; întrucât valorile europene fundamentale prevăzute la articolul 2 din TUE rezultă din tradițiile constituționale comune statelor membre și, prin urmare, nu pot fi îndreptate împotriva obligației prevăzute la articolul 4 din TUE, ci reprezintă cadrul fundamental în care statele membre își pot conserva și dezvolta identitatea națională proprie;

| L. | întrucât, în cadrul tratatelor, respectarea identităților naționale [articolul 4 alineatul (2) din TUE] și a diferitelor sisteme de drept și tradiții juridice ale statelor membre (articolul 67 din TFUE) este intrinsec asociată cu principiile cooperării loiale [articolul 4 alineatul (3) din TUE], ale recunoașterii reciproce (articolele 81 și 82 din TFUE) și, deci, ale încrederii reciproce, precum și ale respectării diversității culturale și lingvistice [articolul 3 alineatul (3) din TUE]; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cadrul tratatelor, respectarea identităților naționale [articolul 4 alineatul (2) din TUE] și a diferitelor sisteme de drept și tradiții juridice ale statelor membre (articolul 67 din TFUE) este intrinsec asociată cu principiile cooperării loiale [articolul 4 alineatul (3) din TUE], ale recunoașterii reciproce (articolele 81 și 82 din TFUE) și, deci, ale încrederii reciproce, precum și ale respectării diversității culturale și lingvistice [articolul 3 alineatul (3) din TUE];

| M. | întrucât o încălcare a principiilor și a valorilor comune ale Uniunii de către un stat membru nu poate fi justificată prin tradițiile naționale și nici prin exprimarea identității naționale, dacă această încălcare are drept rezultat deteriorarea principiilor și a valorilor fundamentale ale construcției europene, cum ar fi valorile democratice, statul de drept sau principiul recunoașterii reciproce și, în consecință, menționarea articolului 4 alineatul (2) din TUE este valabilă numai în măsura în care un stat membru respectă valorile consacrate de articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

M.

întrucât o încălcare a principiilor și a valorilor comune ale Uniunii de către un stat membru nu poate fi justificată prin tradițiile naționale și nici prin exprimarea identității naționale, dacă această încălcare are drept rezultat deteriorarea principiilor și a valorilor fundamentale ale construcției europene, cum ar fi valorile democratice, statul de drept sau principiul recunoașterii reciproce și, în consecință, menționarea articolului 4 alineatul (2) din TUE este valabilă numai în măsura în care un stat membru respectă valorile consacrate de articolul 2 din TUE;

| N. | întrucât obiectivul Uniunii de a-și susține și promova valorile în relațiile sale cu restul lumii, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (4) din TUE, este și mai mult consolidat de obligația specifică ca acțiunile Uniunii pe scena internațională să aibă la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea Uniunii: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și ale libertăților fundamentale (articolul 21 alineatul (1) din TUE); |
| --- | --- |

N.

întrucât obiectivul Uniunii de a-și susține și promova valorile în relațiile sale cu restul lumii, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (4) din TUE, este și mai mult consolidat de obligația specifică ca acțiunile Uniunii pe scena internațională să aibă la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea Uniunii: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și ale libertăților fundamentale (articolul 21 alineatul (1) din TUE);

| O. | întrucât, dacă statele membre nu ar putea sau nu sunt dispuse să respecte standardele pe care le-au acceptat și la care s-au angajat prin tratate, ar fi compromise nu numai credibilitatea statelor membre și a UE pe scena internațională, ci și obiectivele Uniunii în acțiunile sale externe; |
| --- | --- |

O.

întrucât, dacă statele membre nu ar putea sau nu sunt dispuse să respecte standardele pe care le-au acceptat și la care s-au angajat prin tratate, ar fi compromise nu numai credibilitatea statelor membre și a UE pe scena internațională, ci și obiectivele Uniunii în acțiunile sale externe;

| P. | întrucât respectarea de către statele membre a aceluiași set de valori fundamentale reprezintă o condiție indispensabilă pentru asigurarea încrederii reciproce și, prin urmare, a funcționării corecte a recunoașterii reciproce, care stă la baza creării și dezvoltării pieței interne, precum și a spațiului european de libertate, securitate și justiție; întrucât, în consecință, orice încercare de nerespectare sau de diminuare a valorilor comune afectează în mod negativ întreaga construcție a procesului de integrare economică, socială și politică europeană; |
| --- | --- |

P.

întrucât respectarea de către statele membre a aceluiași set de valori fundamentale reprezintă o condiție indispensabilă pentru asigurarea încrederii reciproce și, prin urmare, a funcționării corecte a recunoașterii reciproce, care stă la baza creării și dezvoltării pieței interne, precum și a spațiului european de libertate, securitate și justiție; întrucât, în consecință, orice încercare de nerespectare sau de diminuare a valorilor comune afectează în mod negativ întreaga construcție a procesului de integrare economică, socială și politică europeană;

| Q. | întrucât valorile comune prevăzute la articolul 2 din TUE și proclamate în preambulurile la tratate și în Carta drepturilor fundamentale și menționate în preambulul la CEDO și în articolul 3 din Statutul Consiliului Europei, impun o separare a puterilor între instituții independente, pe baza unui sistem funcțional de echilibru al puterilor, și întrucât caracteristicile fundamentale ale acestor principii includ: respectarea legilor, inclusiv un proces transparent, responsabil și democratic de adoptare a legilor; certitudinea juridică; un sistem solid de democrație reprezentativă, bazat pe alegeri libere și pe respectarea drepturilor opoziției; un control eficient al conformității legislației cu Constituția; un guvern și o administrație eficiente, transparente, participative și care răspund public, un sistem judiciar independent și imparțial, mass-media independentă, precum și respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât valorile comune prevăzute la articolul 2 din TUE și proclamate în preambulurile la tratate și în Carta drepturilor fundamentale și menționate în preambulul la CEDO și în articolul 3 din Statutul Consiliului Europei, impun o separare a puterilor între instituții independente, pe baza unui sistem funcțional de echilibru al puterilor, și întrucât caracteristicile fundamentale ale acestor principii includ: respectarea legilor, inclusiv un proces transparent, responsabil și democratic de adoptare a legilor; certitudinea juridică; un sistem solid de democrație reprezentativă, bazat pe alegeri libere și pe respectarea drepturilor opoziției; un control eficient al conformității legislației cu Constituția; un guvern și o administrație eficiente, transparente, participative și care răspund public, un sistem judiciar independent și imparțial, mass-media independentă, precum și respectarea drepturilor fundamentale;

| R. | întrucât, conform articolului 17 din TUE, Comisia asigură aplicarea tratatelor și supraveghează aplicarea dreptului Uniunii, sub controlul Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

R.

întrucât, conform articolului 17 din TUE, Comisia asigură aplicarea tratatelor și supraveghează aplicarea dreptului Uniunii, sub controlul Curții de Justiție a Uniunii Europene;

Reformele din Ungaria

| S. | întrucât Ungaria a fost prima țară fostă comunistă care a aderat la CEDO, iar în calitate de stat membru al UE, Ungaria a ratificat prima Tratatul de la Lisabona, la 17 decembrie 2007, și întrucât Ungaria a jucat un rol activ în lucrările Convenției și ale Conferinței interguvernamentale din 2003 și 2004, printre altele, în redactarea articolului 2 din TUE, și a luat inițiativa, care a condus la includerea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; |
| --- | --- |

S.

întrucât Ungaria a fost prima țară fostă comunistă care a aderat la CEDO, iar în calitate de stat membru al UE, Ungaria a ratificat prima Tratatul de la Lisabona, la 17 decembrie 2007, și întrucât Ungaria a jucat un rol activ în lucrările Convenției și ale Conferinței interguvernamentale din 2003 și 2004, printre altele, în redactarea articolului 2 din TUE, și a luat inițiativa, care a condus la includerea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților;

| T. | întrucât de-a lungul istoriei de secole a Ungariei conviețuirea pașnică a diferitelor naționalități și grupuri etnice a avut un impact pozitiv asupra bogăției culturale și a bunăstării națiunii; întrucât Ungaria este îndemnată să continue această tradiție și să se opună ferm oricăror tentative de discriminare a grupurilor individuale; |
| --- | --- |

T.

întrucât de-a lungul istoriei de secole a Ungariei conviețuirea pașnică a diferitelor naționalități și grupuri etnice a avut un impact pozitiv asupra bogăției culturale și a bunăstării națiunii; întrucât Ungaria este îndemnată să continue această tradiție și să se opună ferm oricăror tentative de discriminare a grupurilor individuale;

| U. | întrucât Ungaria este, de asemenea, parte la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și la alte instrumente juridice internaționale, prin care este obligată să respecte și să aplice principiile democratice internaționale; |
| --- | --- |

U.

întrucât Ungaria este, de asemenea, parte la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și la alte instrumente juridice internaționale, prin care este obligată să respecte și să aplice principiile democratice internaționale;

| V. | întrucât, în urma alegerilor generale din Ungaria din 2010, majoritatea guvernamentală a câștigat peste două treimi din mandatele parlamentare, ceea ce i-a permis să inițieze rapid o activitate legislativă intensă cu scopul de a reface întreaga ordine constituțională a țării (până în momentul de față Constituția anterioară a fost modificată de 12 ori, iar Legea fundamentală de patru ori) și, astfel, să modifice în mod substanțial cadrul instituțional și juridic, precum și o serie de aspecte fundamentale nu doar ale vieții publice, ci și ale vieții private; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în urma alegerilor generale din Ungaria din 2010, majoritatea guvernamentală a câștigat peste două treimi din mandatele parlamentare, ceea ce i-a permis să inițieze rapid o activitate legislativă intensă cu scopul de a reface întreaga ordine constituțională a țării (până în momentul de față Constituția anterioară a fost modificată de 12 ori, iar Legea fundamentală de patru ori) și, astfel, să modifice în mod substanțial cadrul instituțional și juridic, precum și o serie de aspecte fundamentale nu doar ale vieții publice, ci și ale vieții private;

| W. | întrucât orice stat membru al Uniunii Europene este absolut liber să își revizuiască Constituția și întrucât sensul propriu-zis al alternanței democratice este acela de a permite unui nou guvern să adopte o legislație ce reflectă voința poporului său, valorile și angajamentele sale politice, cu condiția de a nu încălca, prin acțiunile sale, valorile și principiile democrației și statului de drept predominante în Uniunea Europeană; întrucât în toate statele membre, anumite proceduri constituționale speciale fac mai dificilă modificarea Constituției în comparație cu procedurile care reglementează legislația obișnuită, și anume prin utilizarea unei majorități calificate, a unor procese decizionale suplimentare, a unor amânări temporale și a unor referendumuri; |
| --- | --- |

W.

întrucât orice stat membru al Uniunii Europene este absolut liber să își revizuiască Constituția și întrucât sensul propriu-zis al alternanței democratice este acela de a permite unui nou guvern să adopte o legislație ce reflectă voința poporului său, valorile și angajamentele sale politice, cu condiția de a nu încălca, prin acțiunile sale, valorile și principiile democrației și statului de drept predominante în Uniunea Europeană; întrucât în toate statele membre, anumite proceduri constituționale speciale fac mai dificilă modificarea Constituției în comparație cu procedurile care reglementează legislația obișnuită, și anume prin utilizarea unei majorități calificate, a unor procese decizionale suplimentare, a unor amânări temporale și a unor referendumuri;

| X. | întrucât istoria tradițiilor democratice din Europa arată că reformarea unei constituții trebuie făcută cu cea mai mare grijă, acordând atenția cuvenită pentru procedurile și garanțiile ce vizează păstrarea unor principii cum ar fi statul de drept, separarea puterilor și ierarhia normelor juridice – Constituția fiind legea supremă a țării; |
| --- | --- |

X.

întrucât istoria tradițiilor democratice din Europa arată că reformarea unei constituții trebuie făcută cu cea mai mare grijă, acordând atenția cuvenită pentru procedurile și garanțiile ce vizează păstrarea unor principii cum ar fi statul de drept, separarea puterilor și ierarhia normelor juridice – Constituția fiind legea supremă a țării;

| Y. | întrucât scara reformelor cuprinzătoare și sistematice ale constituției și instituțiilor, pe care noul guvern și parlament ungar le-a efectuat într-o perioadă extrem de scurtă, este fără precedent și explică de ce un mare număr de instituții și organizații europene (Uniunea Europeană, Consiliul Europei, OSCE) au considerat că trebuie evaluat impactul unora dintre reforme; întrucât nu ar trebui să existe standarde duble în modul în care sunt tratate statele membre, aceasta însemnând că ar trebui monitorizată și situația din alte state membre, consolidând totodată principiul egalității statelor membre în raport cu tratatele; |
| --- | --- |

Y.

întrucât scara reformelor cuprinzătoare și sistematice ale constituției și instituțiilor, pe care noul guvern și parlament ungar le-a efectuat într-o perioadă extrem de scurtă, este fără precedent și explică de ce un mare număr de instituții și organizații europene (Uniunea Europeană, Consiliul Europei, OSCE) au considerat că trebuie evaluat impactul unora dintre reforme; întrucât nu ar trebui să existe standarde duble în modul în care sunt tratate statele membre, aceasta însemnând că ar trebui monitorizată și situația din alte state membre, consolidând totodată principiul egalității statelor membre în raport cu tratatele;

| Z. | întrucât, în cadrul comunității valorilor democratice menționate mai sus, este necesar un dialog bazat pe deschidere, incluziune, solidaritate și respect reciproc între instituțiile europene și autoritățile ungare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în cadrul comunității valorilor democratice menționate mai sus, este necesar un dialog bazat pe deschidere, incluziune, solidaritate și respect reciproc între instituțiile europene și autoritățile ungare;

| AA. | întrucât Comisia, în exercitarea responsabilității sale privind supravegherea aplicării dreptului european, trebuie să acționeze cu cel mai înalt grad de competență, să respecte independența și să acționeze eficient, fără întârziere și foarte rapid, în special când este vorba despre posibilitatea unei încălcări grave de către un stat membru a valorilor Uniunii; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Comisia, în exercitarea responsabilității sale privind supravegherea aplicării dreptului european, trebuie să acționeze cu cel mai înalt grad de competență, să respecte independența și să acționeze eficient, fără întârziere și foarte rapid, în special când este vorba despre posibilitatea unei încălcări grave de către un stat membru a valorilor Uniunii;

Legea fundamentală și dispozițiile sale tranzitorii

| AB. | întrucât adoptarea Legii fundamentale a Ungariei – care a fost votată la 18 aprilie 2011, numai cu voturile membrilor coaliției de guvernare și pe baza unui proiect de text pregătit de către reprezentanții coaliției de guvernare –, a fost realizată într-un interval de timp scurt de 35 de zile calendaristice, calculate de la prezentarea propunerii (T/2627) parlamentului, limitând astfel posibilitățile de organizare a unei dezbateri aprofundate și substanțiale a proiectului de text cu partidele de opoziție și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

AB.

întrucât adoptarea Legii fundamentale a Ungariei – care a fost votată la 18 aprilie 2011, numai cu voturile membrilor coaliției de guvernare și pe baza unui proiect de text pregătit de către reprezentanții coaliției de guvernare –, a fost realizată într-un interval de timp scurt de 35 de zile calendaristice, calculate de la prezentarea propunerii (T/2627) parlamentului, limitând astfel posibilitățile de organizare a unei dezbateri aprofundate și substanțiale a proiectului de text cu partidele de opoziție și cu societatea civilă;

| AC. | întrucât proiectul constituțional prezentat parlamentului maghiar la 14 martie 2011 era cel pregătit de reprezentanții aleși ai coaliției FIDESZ/KDNP și nu documentul de lucru redactat în baza reflecției din cadrul Comisiei parlamentare ad-hoc, deși această comisie a fost instituită în mod expres pentru redactarea noii Legi fundamentale; întrucât această situația a agravat lipsa consultării opoziției; |
| --- | --- |

AC.

întrucât proiectul constituțional prezentat parlamentului maghiar la 14 martie 2011 era cel pregătit de reprezentanții aleși ai coaliției FIDESZ/KDNP și nu documentul de lucru redactat în baza reflecției din cadrul Comisiei parlamentare ad-hoc, deși această comisie a fost instituită în mod expres pentru redactarea noii Legi fundamentale; întrucât această situația a agravat lipsa consultării opoziției;

| AD. | întrucât procesul de „consultare națională” privind elaborarea Constituției a constat dintr-o listă de 12 întrebări referitoare la aspecte foarte specifice, redactate de partidul aflat la guvernare astfel încât să sugereze răspunsurile și întrucât consultarea nu a inclus textul proiectului Legii fundamentale; |
| --- | --- |

AD.

întrucât procesul de „consultare națională” privind elaborarea Constituției a constat dintr-o listă de 12 întrebări referitoare la aspecte foarte specifice, redactate de partidul aflat la guvernare astfel încât să sugereze răspunsurile și întrucât consultarea nu a inclus textul proiectului Legii fundamentale;

| AE. | întrucât, la 28 decembrie 2012, în urma unei petiții constituționale depuse de Comisarul Ungariei pentru drepturile fundamentale, Curtea Constituțională a Ungariei a anulat (prin Decizia nr. 45/2012) peste două treimi din Dispozițiile tranzitorii, pe motiv că acestea nu aveau caracter tranzitoriu; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, la 28 decembrie 2012, în urma unei petiții constituționale depuse de Comisarul Ungariei pentru drepturile fundamentale, Curtea Constituțională a Ungariei a anulat (prin Decizia nr. 45/2012) peste două treimi din Dispozițiile tranzitorii, pe motiv că acestea nu aveau caracter tranzitoriu;

| AF. | întrucât cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, adoptat la 11 martie 2013, integrează în textul Legii fundamentale majoritatea Dispozițiilor tranzitorii anulate de către Curtea Constituțională, alături de alte dispoziții considerate anterior neconstituționale; |
| --- | --- |

AF.

întrucât cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală, adoptat la 11 martie 2013, integrează în textul Legii fundamentale majoritatea Dispozițiilor tranzitorii anulate de către Curtea Constituțională, alături de alte dispoziții considerate anterior neconstituționale;

Recursul extensiv la legile organice

| AG. | întrucât Legea fundamentală a Ungariei se referă la 26 de teme care urmează să fie definite de legi organice (legi a căror adoptare necesită o majoritate de două treimi), care acoperă o gamă largă de probleme legate de sistemul instituțional al Ungariei, exercitarea drepturilor fundamentale și aranjamente importante în societate; |
| --- | --- |

AG.

întrucât Legea fundamentală a Ungariei se referă la 26 de teme care urmează să fie definite de legi organice (legi a căror adoptare necesită o majoritate de două treimi), care acoperă o gamă largă de probleme legate de sistemul instituțional al Ungariei, exercitarea drepturilor fundamentale și aranjamente importante în societate;

| AH. | întrucât, de la adoptarea Legii fundamentale, Parlamentul a adoptat 49 de legi organice (6) (într-un an și jumătate); |
| --- | --- |

AH.

întrucât, de la adoptarea Legii fundamentale, Parlamentul a adoptat 49 de legi organice (6) (într-un an și jumătate);

| AI. | întrucât o serie de teme, cum ar fi aspecte specifice ce țin de dreptul familiei și de sistemele fiscale și de pensii, care, de obicei, intră în atribuțiile decizionale ordinare ale unei legislaturi, sunt reglementate prin legi organice; |
| --- | --- |

AI.

întrucât o serie de teme, cum ar fi aspecte specifice ce țin de dreptul familiei și de sistemele fiscale și de pensii, care, de obicei, intră în atribuțiile decizionale ordinare ale unei legislaturi, sunt reglementate prin legi organice;

Procedurile legislative accelerate, practica proiectelor legislative depuse individual de deputați, dezbaterile parlamentare

| AJ. | întrucât legi importante, inclusiv Legea fundamentală, cel de-al doilea și de-al patrulea amendament, Dispozițiile tranzitorii din Legea fundamentală și o serie de legi organice au fost adoptate pe baza proiectelor de lege depuse individual de deputați, proiecte cărora nu li se aplică normele stabilite în Legea CXXXI din 2010 privind participarea societății civile la elaborarea legislației și în Decretul 24/2011 al ministrului Administrației Publice și Justiției privind analiza de impact preliminară și ex post, ceea ce a determinat ca legislația adoptată prin această procedură simplificată să fie supusă unei dezbateri publice restrânse; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât legi importante, inclusiv Legea fundamentală, cel de-al doilea și de-al patrulea amendament, Dispozițiile tranzitorii din Legea fundamentală și o serie de legi organice au fost adoptate pe baza proiectelor de lege depuse individual de deputați, proiecte cărora nu li se aplică normele stabilite în Legea CXXXI din 2010 privind participarea societății civile la elaborarea legislației și în Decretul 24/2011 al ministrului Administrației Publice și Justiției privind analiza de impact preliminară și ex post, ceea ce a determinat ca legislația adoptată prin această procedură simplificată să fie supusă unei dezbateri publice restrânse;

| AK. | întrucât adoptarea unui număr mare de legi organice într-un interval de timp foarte scurt, (inclusiv legile cu privire la statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria și la organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria, precum și cele privind libertatea de religie și Banca Națională a Ungariei) a limitat inevitabil posibilitățile de a organiza o consultare adecvată a partidelor de opoziție și a societății civile, inclusiv, dacă este necesar, a patronatelor, sindicatelor și grupurilor de interese; |
| --- | --- |

AK.

întrucât adoptarea unui număr mare de legi organice într-un interval de timp foarte scurt, (inclusiv legile cu privire la statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria și la organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria, precum și cele privind libertatea de religie și Banca Națională a Ungariei) a limitat inevitabil posibilitățile de a organiza o consultare adecvată a partidelor de opoziție și a societății civile, inclusiv, dacă este necesar, a patronatelor, sindicatelor și grupurilor de interese;

| AL. | întrucât Legea XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională a acordat președintelui parlamentului competențe discreționare extinse de a limita libertatea de exprimare a deputaților în cadrul parlamentului; |
| --- | --- |

AL.

întrucât Legea XXXVI din 2012 privind Adunarea Națională a acordat președintelui parlamentului competențe discreționare extinse de a limita libertatea de exprimare a deputaților în cadrul parlamentului;

Fragilizarea echilibrului puterilor: Curtea Constituțională, Parlamentul Ungariei, Autoritatea pentru protecția datelor

| AM. | întrucât, în temeiul Legii fundamentale, a fost introdusă posibilitatea de a depune două noi tipuri de plângeri constituționale pe lângă Curtea Constituțională, în timp ce actio popularis pentru analiza ex post a fost abrogată; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în temeiul Legii fundamentale, a fost introdusă posibilitatea de a depune două noi tipuri de plângeri constituționale pe lângă Curtea Constituțională, în timp ce actio popularis pentru analiza ex post a fost abrogată;

| AN. | întrucât Legea LXXII din 2013 privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale a fost publicată la 3 iunie 2013; întrucât această lege a generat îngrijorări, exprimate îndeosebi de către adjunctul Procurorului General al Ungariei, în ce privește respectarea principiului separării puterilor, independența sistemului judiciar, respectarea vieții private și de familie și dreptul la o cale de atac eficace; |
| --- | --- |

AN.

întrucât Legea LXXII din 2013 privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale a fost publicată la 3 iunie 2013; întrucât această lege a generat îngrijorări, exprimate îndeosebi de către adjunctul Procurorului General al Ungariei, în ce privește respectarea principiului separării puterilor, independența sistemului judiciar, respectarea vieții private și de familie și dreptul la o cale de atac eficace;

| AO. | întrucât, în conformitate cu Legea fundamentală, atribuțiile Curții Constituționale de a analiza ex post constituționalitatea legilor legate de buget din punctul de vedere al fondului au fost substanțial limitate la încălcările unei liste exhaustive de drepturi, obstrucționându-se astfel, verificarea constituționalității în cazurile de încălcare a altor drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la proprietate, dreptul la un proces echitabil și dreptul de a nu fi discriminat; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, în conformitate cu Legea fundamentală, atribuțiile Curții Constituționale de a analiza ex post constituționalitatea legilor legate de buget din punctul de vedere al fondului au fost substanțial limitate la încălcările unei liste exhaustive de drepturi, obstrucționându-se astfel, verificarea constituționalității în cazurile de încălcare a altor drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la proprietate, dreptul la un proces echitabil și dreptul de a nu fi discriminat;

| AP. | întrucât cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală nu a modificat dreptul deja existent al Curții Constituționale de a revizui amendamentele la Legea fundamentală din motive procedurale și întrucât amendamentul respectiv exclude, pe viitor, posibilitatea ca Curtea să examineze pe fond amendamentele constituționale; |
| --- | --- |

AP.

întrucât cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală nu a modificat dreptul deja existent al Curții Constituționale de a revizui amendamentele la Legea fundamentală din motive procedurale și întrucât amendamentul respectiv exclude, pe viitor, posibilitatea ca Curtea să examineze pe fond amendamentele constituționale;

| AQ. | întrucât Curtea Constituțională, în Decizia nr. 45/2012 menționată mai sus, afirmă că „Legalitatea constituțională nu presupune doar cerințe procedurale, formale și de drept public în materie de validitate, ci și cerințe de fond. Criteriile de constituționalitate ale unui stat democratic într-un stat de drept cuprind, totodată, valorile constituționale, principiile și libertățile democratice fundamentale consacrate în tratate, acceptate și recunoscute de comunitățile de state democratice aflate într-un regim de stat de drept, precum și de ius cogens, care este parțial identic cu principiile amintite anterior. Dacă este cazul, Curtea Constituțională poate chiar să examineze executarea liberă și constituționalizarea cerințelor de fond, a garanțiilor și a valorilor statelor democratice dintr-un regim de stat de drept. (Punctul IV.7 din hotărâre); |
| --- | --- |

AQ.

întrucât Curtea Constituțională, în Decizia nr. 45/2012 menționată mai sus, afirmă că „Legalitatea constituțională nu presupune doar cerințe procedurale, formale și de drept public în materie de validitate, ci și cerințe de fond. Criteriile de constituționalitate ale unui stat democratic într-un stat de drept cuprind, totodată, valorile constituționale, principiile și libertățile democratice fundamentale consacrate în tratate, acceptate și recunoscute de comunitățile de state democratice aflate într-un regim de stat de drept, precum și de ius cogens, care este parțial identic cu principiile amintite anterior. Dacă este cazul, Curtea Constituțională poate chiar să examineze executarea liberă și constituționalizarea cerințelor de fond, a garanțiilor și a valorilor statelor democratice dintr-un regim de stat de drept. (Punctul IV.7 din hotărâre);

| AR. | întrucât cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală prevede, de asemenea, că hotărârile Curții Constituționale adoptate înainte de data intrării în vigoare a Legii fundamentale se abrogă și, procedând, astfel contrazice în mod explicit Decizia nr. 22/2012 a Curții Constituționale prin care Curtea stabilește că rămân valabile declarațiile sale privind valorile fundamentale, drepturile omului și libertățile, precum și instituțiile constituționale care nu au fost modificate în mod esențial prin Legea fundamentală; întrucât cel de-al patrulea amendament a reintrodus în Legea fundamentală o serie de dispoziții declarate anterior neconstituționale de Curtea Constituțională; |
| --- | --- |

AR.

întrucât cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală prevede, de asemenea, că hotărârile Curții Constituționale adoptate înainte de data intrării în vigoare a Legii fundamentale se abrogă și, procedând, astfel contrazice în mod explicit Decizia nr. 22/2012 a Curții Constituționale prin care Curtea stabilește că rămân valabile declarațiile sale privind valorile fundamentale, drepturile omului și libertățile, precum și instituțiile constituționale care nu au fost modificate în mod esențial prin Legea fundamentală; întrucât cel de-al patrulea amendament a reintrodus în Legea fundamentală o serie de dispoziții declarate anterior neconstituționale de Curtea Constituțională;

| AS. | întrucât a fost acordat drept de veto la adoptarea bugetului general unui organism neparlamentar, Consiliul pentru buget, organism cu o legitimitate democratică limitată, ceea ce a restrâns sfera de acțiune a legislativului ales în mod democratic și a permis președintelui republicii să dizolve parlamentul; |
| --- | --- |

AS.

întrucât a fost acordat drept de veto la adoptarea bugetului general unui organism neparlamentar, Consiliul pentru buget, organism cu o legitimitate democratică limitată, ceea ce a restrâns sfera de acțiune a legislativului ales în mod democratic și a permis președintelui republicii să dizolve parlamentul;

| AT. | întrucât noua Lege privind libertatea de informare, adoptată în iulie 2011, a abolit instituția Comisarului pentru protecția datelor și libertatea de informare, încheind, astfel, prematur mandatul de șase ani al comisarului și transferând atribuțiile sale Autorității naționale pentru protecția datelor, nou înființată; întrucât astfel de schimbări sunt în prezent în curs de examinare de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

AT.

întrucât noua Lege privind libertatea de informare, adoptată în iulie 2011, a abolit instituția Comisarului pentru protecția datelor și libertatea de informare, încheind, astfel, prematur mandatul de șase ani al comisarului și transferând atribuțiile sale Autorității naționale pentru protecția datelor, nou înființată; întrucât astfel de schimbări sunt în prezent în curs de examinare de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene;

| AU. | întrucât, la 8 iunie 2012, Comisia a inițiat împotriva Ungariei o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, declarând că Ungaria nu a reușit să-și îndeplinească obligațiile în temeiul Directivei 95/46/CE, destitui președintele în funcție a Autorității de protecție a datelor înainte de sfârșitul mandatului, punând astfel, în pericol independența autorității; |
| --- | --- |

AU.

întrucât, la 8 iunie 2012, Comisia a inițiat împotriva Ungariei o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, declarând că Ungaria nu a reușit să-și îndeplinească obligațiile în temeiul Directivei 95/46/CE, destitui președintele în funcție a Autorității de protecție a datelor înainte de sfârșitul mandatului, punând astfel, în pericol independența autorității;

Independența sistemului judiciar

| AV. | întrucât, în conformitate cu Legea fundamentală și Dispozițiile sale tranzitorii, mandatul de șase ani al fostului președinte al Curții Supreme de Justiție (redenumită acum „Kúria”) a fost încheiat prematur după doi ani; |
| --- | --- |

AV.

întrucât, în conformitate cu Legea fundamentală și Dispozițiile sale tranzitorii, mandatul de șase ani al fostului președinte al Curții Supreme de Justiție (redenumită acum „Kúria”) a fost încheiat prematur după doi ani;

| AW. | întrucât, la 2 iulie 2012, Ungaria a modificat legile organice referitoare la sistemul judiciar (Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor și Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor), implementând parțial recomandările Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

AW.

întrucât, la 2 iulie 2012, Ungaria a modificat legile organice referitoare la sistemul judiciar (Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor și Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor), implementând parțial recomandările Comisiei de la Veneția;

| AX. | întrucât principalele garanțiile ale independenței judecătorești, cum ar fi inamovibilitatea, durata garantată a mandatului, structura și componența organismelor de conducere, nu sunt reglementate de Legea fundamentală, ci sunt încă prevăzute în legile organice modificate, împreună cu normele detaliate privind organizarea și administrarea sistemului judecătoresc; |
| --- | --- |

AX.

întrucât principalele garanțiile ale independenței judecătorești, cum ar fi inamovibilitatea, durata garantată a mandatului, structura și componența organismelor de conducere, nu sunt reglementate de Legea fundamentală, ci sunt încă prevăzute în legile organice modificate, împreună cu normele detaliate privind organizarea și administrarea sistemului judecătoresc;

| AY. | întrucât nici independența Curții Constituționale, nici independența administrării sistemului judiciar nu sunt stabilite în Legea fundamentală a Ungariei; |
| --- | --- |

AY.

întrucât nici independența Curții Constituționale, nici independența administrării sistemului judiciar nu sunt stabilite în Legea fundamentală a Ungariei;

| AZ. | întrucât modificarea legilor organice referitoare la sistemul judiciar cu privire la competența președintelui Oficiului Național Judiciar de a transfera cauze de la instanța pe care o prezidează la o altă instanță, pentru a asigura judecarea cauzelor într-un termen rezonabil de timp nu stabilește criterii normative obiective pentru selectarea cauzelor care urmează să fie transferate; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât modificarea legilor organice referitoare la sistemul judiciar cu privire la competența președintelui Oficiului Național Judiciar de a transfera cauze de la instanța pe care o prezidează la o altă instanță, pentru a asigura judecarea cauzelor într-un termen rezonabil de timp nu stabilește criterii normative obiective pentru selectarea cauzelor care urmează să fie transferate;

| BA. | întrucât, în urma intrării în vigoare a Legii fundamentale, Dispozițiile tranzitorii ale acesteia și Legea organică nr. CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor, a fost redusă vârsta de pensionare obligatorie pentru judecători de la 70 la 62 de ani; |
| --- | --- |

BA.

întrucât, în urma intrării în vigoare a Legii fundamentale, Dispozițiile tranzitorii ale acesteia și Legea organică nr. CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor, a fost redusă vârsta de pensionare obligatorie pentru judecători de la 70 la 62 de ani;

| BB. | întrucât Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene, adoptată la 6 noiembrie 2012, afirmă că reducerea drastică a vârstei de pensionare pentru judecătorii maghiari, precum și pentru procurori și notari de la 70 la 62 de ani constituie o discriminare nejustificată pe motive de vârstă, și întrucât la 20 iunie 2012 la CEDO au fost depuse două plângeri de către două grupuri de judecători maghiari solicitând o hotărâre de constatare că legislația Ungariei cu privire la reducerea vârstei de pensionare pentru judecători încalcă CEDO; |
| --- | --- |

BB.

întrucât Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene, adoptată la 6 noiembrie 2012, afirmă că reducerea drastică a vârstei de pensionare pentru judecătorii maghiari, precum și pentru procurori și notari de la 70 la 62 de ani constituie o discriminare nejustificată pe motive de vârstă, și întrucât la 20 iunie 2012 la CEDO au fost depuse două plângeri de către două grupuri de judecători maghiari solicitând o hotărâre de constatare că legislația Ungariei cu privire la reducerea vârstei de pensionare pentru judecători încalcă CEDO;

| BC. | întrucât, la 11 martie 2013, parlamentul maghiar a adoptat Legea nr. XX din 2013 de modificare a limitelor de vârstă superioare, pentru a respecta parțial Decizia Curții Constituționale maghiare din 16 iulie 2012, respectiv Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 6 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

BC.

întrucât, la 11 martie 2013, parlamentul maghiar a adoptat Legea nr. XX din 2013 de modificare a limitelor de vârstă superioare, pentru a respecta parțial Decizia Curții Constituționale maghiare din 16 iulie 2012, respectiv Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 6 noiembrie 2012;

Reforma electorală

| BD. | întrucât majoritatea guvernamentală din parlament a reformat sistemul electoral în mod unilateral, fără a încerca să se ajungă la un consens cu opoziția; |
| --- | --- |

BD.

întrucât majoritatea guvernamentală din parlament a reformat sistemul electoral în mod unilateral, fără a încerca să se ajungă la un consens cu opoziția;

| BE. | întrucât, ca urmare a recentei reforme electorale parlamentul ungar a votat, la 26 noiembrie 2012, pe baza proiectului depus individual de un deputat, Legea privind procedura referitoare la alegeri, care urmărea să înlocuiască înregistrarea anterioară automată a alegătorilor pentru toți cetățenii cu domiciliul în Ungaria, printr-un sistem de înregistrare voluntară, ca o condiție pentru exercitarea dreptului unei persoane de a vota; |
| --- | --- |

BE.

întrucât, ca urmare a recentei reforme electorale parlamentul ungar a votat, la 26 noiembrie 2012, pe baza proiectului depus individual de un deputat, Legea privind procedura referitoare la alegeri, care urmărea să înlocuiască înregistrarea anterioară automată a alegătorilor pentru toți cetățenii cu domiciliul în Ungaria, printr-un sistem de înregistrare voluntară, ca o condiție pentru exercitarea dreptului unei persoane de a vota;

| BF. | întrucât cel de-al doilea amendament la Legea fundamentală, care consacră obligația de înregistrare a alegătorilor, a fost prezentat ca proiect de lege depus individual de un deputat, în aceeași zi ca și proiectul de lege privind procedura referitoare la alegeri, și anume la 18 septembrie 2012, și a fost adoptat la 29 octombrie 2012; |
| --- | --- |

BF.

întrucât cel de-al doilea amendament la Legea fundamentală, care consacră obligația de înregistrare a alegătorilor, a fost prezentat ca proiect de lege depus individual de un deputat, în aceeași zi ca și proiectul de lege privind procedura referitoare la alegeri, și anume la 18 septembrie 2012, și a fost adoptat la 29 octombrie 2012;

| BG. | întrucât Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au elaborat la 15 și 16 iunie 2012 un aviz comun referitor la Legea privind alegerea membrilor Parlamentului Ungariei; |
| --- | --- |

BG.

întrucât Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au elaborat la 15 și 16 iunie 2012 un aviz comun referitor la Legea privind alegerea membrilor Parlamentului Ungariei;

| BH. | întrucât, ca urmare a cererii Președintelui Republicii din 6 decembrie 2012, Curtea Constituțională a stabilit că obligația de înregistrare reprezintă o restricție nejustificată a drepturilor de vot ale rezidenților ungari, și prin urmare, este neconstituțională; |
| --- | --- |

BH.

întrucât, ca urmare a cererii Președintelui Republicii din 6 decembrie 2012, Curtea Constituțională a stabilit că obligația de înregistrare reprezintă o restricție nejustificată a drepturilor de vot ale rezidenților ungari, și prin urmare, este neconstituțională;

| BI. | întrucât, deși consideră justificată înregistrarea alegătorilor pentru cetățenii care locuiesc în străinătate, Curtea Constituțională, în decizia sa din 4 ianuarie 2013, a hotărât că excluderea alegătorilor fără o adresă, dar care locuiesc în Ungaria, de la posibilitatea de a se înregistra personal este discriminatorie și că dispozițiile privind difuzarea publicității politice numai în mass-media publice în timpul campaniei electorale, precum și normele care interzic publicarea sondajelor de opinie publică în termen de șase zile de la alegeri, limitează în mod disproporționat libertatea de exprimare și libertatea presei |
| --- | --- |

BI.

întrucât, deși consideră justificată înregistrarea alegătorilor pentru cetățenii care locuiesc în străinătate, Curtea Constituțională, în decizia sa din 4 ianuarie 2013, a hotărât că excluderea alegătorilor fără o adresă, dar care locuiesc în Ungaria, de la posibilitatea de a se înregistra personal este discriminatorie și că dispozițiile privind difuzarea publicității politice numai în mass-media publice în timpul campaniei electorale, precum și normele care interzic publicarea sondajelor de opinie publică în termen de șase zile de la alegeri, limitează în mod disproporționat libertatea de exprimare și libertatea presei

Legislația privind mass-media

| BJ. | întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valorile democrației și statului de drept și, deci, garantează și promovează libertatea de exprimare și informare, consacrate în articolul 11 al Cartei și în articolul 10 din CEDO, și întrucât aceste drepturi includ libertatea de a exprima opinii și libertatea de a primi și a comunica informații fără control, imixtiuni sau presiuni din partea autorităților publice; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât Uniunea Europeană este fondată pe valorile democrației și statului de drept și, deci, garantează și promovează libertatea de exprimare și informare, consacrate în articolul 11 al Cartei și în articolul 10 din CEDO, și întrucât aceste drepturi includ libertatea de a exprima opinii și libertatea de a primi și a comunica informații fără control, imixtiuni sau presiuni din partea autorităților publice;

| BK. | întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a hotărât că există o obligație pozitivă a statelor membre de a asigura pluralismul mass-mediei, ce decurge din articolul 10 al CEDO, și întrucât prevederile Convenției sunt similare cu cele cuprinse în articolul 11 al Cartei, ca parte din acquis-ul comunitar; |
| --- | --- |

BK.

întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a hotărât că există o obligație pozitivă a statelor membre de a asigura pluralismul mass-mediei, ce decurge din articolul 10 al CEDO, și întrucât prevederile Convenției sunt similare cu cele cuprinse în articolul 11 al Cartei, ca parte din acquis-ul comunitar;

| BL. | întrucât existența unei sfere publice autonome și puternice, bazate pe mass-media independente și pluraliste, constituie mediul necesar pentru exercitarea plenară a libertăților colective ale societății civile (cum ar fi dreptul de întrunire și de asociere), precum și a libertăților individuale (cum ar fi dreptul la libertatea de exprimare și dreptul de acces la informații) și întrucât jurnaliștii nu ar trebui să fie supuși presiunilor exercitate de proprietari, directori sau de guverne, și nici amenințărilor financiare; |
| --- | --- |

BL.

întrucât existența unei sfere publice autonome și puternice, bazate pe mass-media independente și pluraliste, constituie mediul necesar pentru exercitarea plenară a libertăților colective ale societății civile (cum ar fi dreptul de întrunire și de asociere), precum și a libertăților individuale (cum ar fi dreptul la libertatea de exprimare și dreptul de acces la informații) și întrucât jurnaliștii nu ar trebui să fie supuși presiunilor exercitate de proprietari, directori sau de guverne, și nici amenințărilor financiare;

| BM. | întrucât Consiliul Europei și OSCE, prin declarații, rezoluții, recomandări, avize și rapoarte vizând libertatea presei, pluralismul și concentrarea mass-mediei au creat un corpus consistent de standarde paneuropene minime, comune în acest domeniu; |
| --- | --- |

BM.

întrucât Consiliul Europei și OSCE, prin declarații, rezoluții, recomandări, avize și rapoarte vizând libertatea presei, pluralismul și concentrarea mass-mediei au creat un corpus consistent de standarde paneuropene minime, comune în acest domeniu;

| BN. | întrucât statele membre au datoria de a promova în mod constant și de a proteja libertatea de opinie, de exprimare, de informare și libertatea mass-mediei și întrucât, dacă aceste libertăți sunt afectate grav sau încălcate într-un stat membru, Uniunea este obligată să intervină în timp util și într-o manieră eficace, pe baza competențelor sale consacrate în tratate și în Cartă, pentru a proteja ordinea democratică și pluralistă europeană și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

BN.

întrucât statele membre au datoria de a promova în mod constant și de a proteja libertatea de opinie, de exprimare, de informare și libertatea mass-mediei și întrucât, dacă aceste libertăți sunt afectate grav sau încălcate într-un stat membru, Uniunea este obligată să intervină în timp util și într-o manieră eficace, pe baza competențelor sale consacrate în tratate și în Cartă, pentru a proteja ordinea democratică și pluralistă europeană și drepturile fundamentale;

| BO. | întrucât Parlamentul European și-a exprimat în repetate rânduri îngrijorarea cu privire la libertatea mass-media, pluralismul și concentrarea mass-mediei în UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

BO.

întrucât Parlamentul European și-a exprimat în repetate rânduri îngrijorarea cu privire la libertatea mass-media, pluralismul și concentrarea mass-mediei în UE și statele sale membre;

| BP. | întrucât Parlamentul și Comisia au criticat o serie de prevederi legislative referitoare la media ungară, alături de reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-media și Comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului, de Secretarul General al Consiliului Europei, de Raportorul Special al ONU privind promovarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, de un mare număr de organizații internaționale și naționale ale jurnaliștilor, redactori și editori, ONG-uri active în domeniul drepturilor omului și a libertăților civile, precum și de către statele membre; |
| --- | --- |

BP.

întrucât Parlamentul și Comisia au criticat o serie de prevederi legislative referitoare la media ungară, alături de reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-media și Comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului, de Secretarul General al Consiliului Europei, de Raportorul Special al ONU privind promovarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, de un mare număr de organizații internaționale și naționale ale jurnaliștilor, redactori și editori, ONG-uri active în domeniul drepturilor omului și a libertăților civile, precum și de către statele membre;

| BQ. | întrucât criticile suscitate s-au referit în principal la adoptarea legislației în cadrul procedurii parlamentare a legiferării pe baza proiectelor legislative depuse individual de deputați, la gradul accentuat de ierarhizare a structurii supravegherii mass-mediei, la autoritatea managerială a președintelui Autorității de reglementare, la lipsa de dispoziții care să asigure independența autorității, la amploarea atribuțiilor acesteia în materie de supraveghere și sancționare, la impactul considerabil al anumitor dispoziții asupra conținutului programării, la lipsa unei reglementări specifice pentru mass-media, la lipsa de transparență din cadrul procedurilor de acordare prin licitație a licențelor și la caracterul vag al normelor, care riscă să ducă la acte arbitrare în aplicarea și executarea acestora; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât criticile suscitate s-au referit în principal la adoptarea legislației în cadrul procedurii parlamentare a legiferării pe baza proiectelor legislative depuse individual de deputați, la gradul accentuat de ierarhizare a structurii supravegherii mass-mediei, la autoritatea managerială a președintelui Autorității de reglementare, la lipsa de dispoziții care să asigure independența autorității, la amploarea atribuțiilor acesteia în materie de supraveghere și sancționare, la impactul considerabil al anumitor dispoziții asupra conținutului programării, la lipsa unei reglementări specifice pentru mass-media, la lipsa de transparență din cadrul procedurilor de acordare prin licitație a licențelor și la caracterul vag al normelor, care riscă să ducă la acte arbitrare în aplicarea și executarea acestora;

| BR. | întrucât în Rezoluția sa din 10 martie 2011 privind legea mass-media din Ungaria, Parlamentul a subliniat că Legea privind mass-media din Ungaria ar trebui să fie suspendată de urgență și revizuită pe baza observațiilor și propunerilor Comisiei, ale OSCE și ale Consiliului Europei; întrucât Parlamentul a solicitat Comisiei să continue monitorizarea și evaluarea atentă a conformității legii ungare privind media, astfel cum a fost modificată, cu legislația europeană și, în special, cu Carta; |
| --- | --- |

BR.

întrucât în Rezoluția sa din 10 martie 2011 privind legea mass-media din Ungaria, Parlamentul a subliniat că Legea privind mass-media din Ungaria ar trebui să fie suspendată de urgență și revizuită pe baza observațiilor și propunerilor Comisiei, ale OSCE și ale Consiliului Europei; întrucât Parlamentul a solicitat Comisiei să continue monitorizarea și evaluarea atentă a conformității legii ungare privind media, astfel cum a fost modificată, cu legislația europeană și, în special, cu Carta;

| BS. | întrucât Comisarul pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei a subliniat că trebuie modificată legislația pentru a se rezolva încălcările libertății mass-mediei, cum ar fi intruziunile făcute în scop normativ pentru a hotărî informațiile și relatările tuturor furnizorilor media, impunerea de sancțiuni mass-mediei, restricțiile preventive ale libertății presei sub forma obligațiilor de înregistrare și excepțiile prevăzute în cazul protecției surselor jurnaliștilor; întrucât, în ceea ce privește independența și pluralismul mass-mediei, comisarul a declarat că trebuie abordate probleme precum garanțiile constituționale vulnerabilizate ale pluralismului, lipsa independenței organismelor de reglementare a mass-mediei, lipsa de garanții pentru independența serviciului public de radiodifuziune, precum și absența la nivel național a unor căi de atac eficiente pentru persoanele din mass-media cărora li se aplică deciziile Consiliului pentru mass-media; |
| --- | --- |

BS.

întrucât Comisarul pentru Drepturile Omului al Consiliului Europei a subliniat că trebuie modificată legislația pentru a se rezolva încălcările libertății mass-mediei, cum ar fi intruziunile făcute în scop normativ pentru a hotărî informațiile și relatările tuturor furnizorilor media, impunerea de sancțiuni mass-mediei, restricțiile preventive ale libertății presei sub forma obligațiilor de înregistrare și excepțiile prevăzute în cazul protecției surselor jurnaliștilor; întrucât, în ceea ce privește independența și pluralismul mass-mediei, comisarul a declarat că trebuie abordate probleme precum garanțiile constituționale vulnerabilizate ale pluralismului, lipsa independenței organismelor de reglementare a mass-mediei, lipsa de garanții pentru independența serviciului public de radiodifuziune, precum și absența la nivel național a unor căi de atac eficiente pentru persoanele din mass-media cărora li se aplică deciziile Consiliului pentru mass-media;

| BT. | întrucât Comisia și-a exprimat îngrijorarea față de conformitatea legii privind media cu Directiva serviciilor media audiovizuale și cu acquis-ul comunitar în general, în special în ceea ce privește obligația de a asigura o relatare echilibrată, aplicabilă tuturor furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale, punând, de asemenea, sub semnul întrebării conformitatea acestei legislații cu principiul proporționalității și cu respectarea dreptului fundamental la libertatea de exprimare și de informare consacrat la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale, principiul țării de origine și cerințele de înregistrare; întrucât, în urma negocierilor cu Comisia, parlamentul ungar a modificat legea pentru a remedia aspectele invocate de Comisie; |
| --- | --- |

BT.

întrucât Comisia și-a exprimat îngrijorarea față de conformitatea legii privind media cu Directiva serviciilor media audiovizuale și cu acquis-ul comunitar în general, în special în ceea ce privește obligația de a asigura o relatare echilibrată, aplicabilă tuturor furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale, punând, de asemenea, sub semnul întrebării conformitatea acestei legislații cu principiul proporționalității și cu respectarea dreptului fundamental la libertatea de exprimare și de informare consacrat la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale, principiul țării de origine și cerințele de înregistrare; întrucât, în urma negocierilor cu Comisia, parlamentul ungar a modificat legea pentru a remedia aspectele invocate de Comisie;

| BU. | întrucât OSCE și-a exprimat rezerve serioase în ceea ce privește domeniul de aplicare material și teritorial al legislației ungare, componența politică omogenă a Autorității mass-media și a Consiliului mass-media, sancțiunile disproporționate impuse, lipsa unei proceduri automate de suspendare a sancțiunilor în cazul unei căi de atac în instanțele judecătorești împotriva unei hotărâri a Consiliului mass-media, încălcarea principiului confidențialității surselor jurnalistice și protecția valorilor familiale; |
| --- | --- |

BU.

întrucât OSCE și-a exprimat rezerve serioase în ceea ce privește domeniul de aplicare material și teritorial al legislației ungare, componența politică omogenă a Autorității mass-media și a Consiliului mass-media, sancțiunile disproporționate impuse, lipsa unei proceduri automate de suspendare a sancțiunilor în cazul unei căi de atac în instanțele judecătorești împotriva unei hotărâri a Consiliului mass-media, încălcarea principiului confidențialității surselor jurnalistice și protecția valorilor familiale;

| BV. | întrucât printre recomandările OSCE (7) se numără și eliminarea din textele de lege a cerințelor juridice referitoare la relatarea echilibrată și a altor indicații referitoare la conținut, protecția independenței editoriale, asigurări potrivit cărora norme diferite reglementează forme diferite de mass-media: tipărită, audiovizuală și online, eliminarea cerințelor de înregistrare considerate excesive, asigurări potrivit cărora organismul de reglementare este independent și competent, asigurarea obiectivității și pluralismului procesului de numire a organismelor care reglementează sectorul mass-mediei, evitarea includerii presei scrise sub jurisdicția organismului de reglementare și încurajarea efectivă a autoreglementării; |
| --- | --- |

BV.

întrucât printre recomandările OSCE (7) se numără și eliminarea din textele de lege a cerințelor juridice referitoare la relatarea echilibrată și a altor indicații referitoare la conținut, protecția independenței editoriale, asigurări potrivit cărora norme diferite reglementează forme diferite de mass-media: tipărită, audiovizuală și online, eliminarea cerințelor de înregistrare considerate excesive, asigurări potrivit cărora organismul de reglementare este independent și competent, asigurarea obiectivității și pluralismului procesului de numire a organismelor care reglementează sectorul mass-mediei, evitarea includerii presei scrise sub jurisdicția organismului de reglementare și încurajarea efectivă a autoreglementării;

| BW. | întrucât, deși legile au fost modificate în 2011 în urma negocierilor cu Comisia Europeană și în mai 2012, ca urmare a deciziei Curții Constituționale din decembrie 2011, invalidând ca neconstituționale mai multe dispoziții în ceea ce privește reglementarea conținutului presei tipărite, protecția surselor jurnaliștilor, cerința de a pune la dispoziție date și instituția Comisarului pentru Mass-media și Telecomunicații, Reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-media a deplâns faptul că au fost introduse mai multe amendamente, adoptate ulterior într-un termen scurt, fără consultarea părților interesate și că nu au fost îmbunătățite elemente fundamentale din legislație, în special numirea președintelui și a membrilor Autorității pentru mass-media și ai Consiliului pentru mass-media, influența lor foarte mare asupra conținutului mediei difuzate, impunerea unor amenzi mari și lipsa de garanții cu privire la independența financiară și editorială a radiodifuzorilor publici; |
| --- | --- |

BW.

întrucât, deși legile au fost modificate în 2011 în urma negocierilor cu Comisia Europeană și în mai 2012, ca urmare a deciziei Curții Constituționale din decembrie 2011, invalidând ca neconstituționale mai multe dispoziții în ceea ce privește reglementarea conținutului presei tipărite, protecția surselor jurnaliștilor, cerința de a pune la dispoziție date și instituția Comisarului pentru Mass-media și Telecomunicații, Reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-media a deplâns faptul că au fost introduse mai multe amendamente, adoptate ulterior într-un termen scurt, fără consultarea părților interesate și că nu au fost îmbunătățite elemente fundamentale din legislație, în special numirea președintelui și a membrilor Autorității pentru mass-media și ai Consiliului pentru mass-media, influența lor foarte mare asupra conținutului mediei difuzate, impunerea unor amenzi mari și lipsa de garanții cu privire la independența financiară și editorială a radiodifuzorilor publici;

| BX. | întrucât, deși salută modificările aduse legislației privind mass-media, adoptată în martie 2011, Raportorul special al ONU privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare a subliniat că trebuie soluționate și celelalte preocupări referitoare la reglementarea conținutului media, la garanțiile insuficiente pentru a asigura independența și imparțialitatea Autorității mass-media, amenzile excesive și alte sancțiuni administrative, aplicabilitatea legislației privind mass-media la toate tipurile de mass-media, inclusiv a presei și a internetului, cerințele de înregistrare, precum și lipsa unei protecții suficiente a surselor jurnalistice; |
| --- | --- |

BX.

întrucât, deși salută modificările aduse legislației privind mass-media, adoptată în martie 2011, Raportorul special al ONU privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare a subliniat că trebuie soluționate și celelalte preocupări referitoare la reglementarea conținutului media, la garanțiile insuficiente pentru a asigura independența și imparțialitatea Autorității mass-media, amenzile excesive și alte sancțiuni administrative, aplicabilitatea legislației privind mass-media la toate tipurile de mass-media, inclusiv a presei și a internetului, cerințele de înregistrare, precum și lipsa unei protecții suficiente a surselor jurnalistice;

| BY. | întrucât analiza realizată de experții Consiliului Europei (8) (care au evaluat conformitatea legilor privind mass-media propuse spre modificare în 2012 cu textele Consiliului Europei care stabileau standardele europene în domeniul mass-media și libertatea de exprimare) a recomandat ca dispozițiile specifice cu privire la înregistrare și transparență, reglementarea conținutului, obligațiile vizând conținutul știrilor, protejarea surselor, serviciul public de mass-media și organismele de reglementare să fie revizuite masiv, clarificate și, în unele cazuri, eliminate; |
| --- | --- |

BY.

întrucât analiza realizată de experții Consiliului Europei (8) (care au evaluat conformitatea legilor privind mass-media propuse spre modificare în 2012 cu textele Consiliului Europei care stabileau standardele europene în domeniul mass-media și libertatea de exprimare) a recomandat ca dispozițiile specifice cu privire la înregistrare și transparență, reglementarea conținutului, obligațiile vizând conținutul știrilor, protejarea surselor, serviciul public de mass-media și organismele de reglementare să fie revizuite masiv, clarificate și, în unele cazuri, eliminate;

| BZ. | întrucât, în urma dialogului purtat cu UE și cu Secretarul General al Consiliului Europei, printr-un schimb de scrisori și reuniuni ale experților, în februarie 2013, au fost operate modificări legislative vizând consolidarea și garantarea independenței organismelor de reglementare mass-media, în special în ceea ce privește normele referitoare la condițiile de numire și alegere a președintelui Autorității naționale de mass-media și Infocomunicații și al Consiliului mass-mediei, respectiv procedura de selecție, persoana care face numirea și numirea repetată; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât, în urma dialogului purtat cu UE și cu Secretarul General al Consiliului Europei, printr-un schimb de scrisori și reuniuni ale experților, în februarie 2013, au fost operate modificări legislative vizând consolidarea și garantarea independenței organismelor de reglementare mass-media, în special în ceea ce privește normele referitoare la condițiile de numire și alegere a președintelui Autorității naționale de mass-media și Infocomunicații și al Consiliului mass-mediei, respectiv procedura de selecție, persoana care face numirea și numirea repetată;

| CA. | întrucât autoritățile ungare și-au declarat intenția de revizui normele privind restricțiile referitoare la publicitatea politică din cursul campaniilor electorale; întrucât guvernul maghiar se află în consultare cu Comisia Europeană în vederea perfecționării normelor privind publicitatea politică; întrucât cel de-al patrulea amendament impune o interdicție amplă și eventual vagă asupra exprimării vizând încălcarea demnității grupurilor, inclusiv a națiunii maghiare, care ar putea fi folosită pentru a interveni în mod arbitrar în libertatea de exprimare și ar putea avea un efect inhibitiv asupra jurnaliștilor și, de asemenea, asupra artiștilor și a altor persoane; |
| --- | --- |

CA.

întrucât autoritățile ungare și-au declarat intenția de revizui normele privind restricțiile referitoare la publicitatea politică din cursul campaniilor electorale; întrucât guvernul maghiar se află în consultare cu Comisia Europeană în vederea perfecționării normelor privind publicitatea politică; întrucât cel de-al patrulea amendament impune o interdicție amplă și eventual vagă asupra exprimării vizând încălcarea demnității grupurilor, inclusiv a națiunii maghiare, care ar putea fi folosită pentru a interveni în mod arbitrar în libertatea de exprimare și ar putea avea un efect inhibitiv asupra jurnaliștilor și, de asemenea, asupra artiștilor și a altor persoane;

| CB. | întrucât Autoritatea națională de mass-media și Infocomunicații și Consiliul mass-mediei nu au făcut evaluări privind efectele legislației asupra calității jurnalismului, a libertății editoriale și a calității condițiilor de muncă pentru jurnaliști; |
| --- | --- |

CB.

întrucât Autoritatea națională de mass-media și Infocomunicații și Consiliul mass-mediei nu au făcut evaluări privind efectele legislației asupra calității jurnalismului, a libertății editoriale și a calității condițiilor de muncă pentru jurnaliști;

Respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților

| CC. | întrucât respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților este recunoscută în mod explicit printre valorile enunțate la articolul 2 din TUE, iar întrucât Uniunea s-a angajat să promoveze aceste valori și să combată excluderea socială, rasismul, antisemitismul și discriminarea; |
| --- | --- |

CC.

întrucât respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților este recunoscută în mod explicit printre valorile enunțate la articolul 2 din TUE, iar întrucât Uniunea s-a angajat să promoveze aceste valori și să combată excluderea socială, rasismul, antisemitismul și discriminarea;

| CD. | întrucât nediscriminarea se numără printre drepturile fundamentale consacrate la articolul 21 din cartă; |
| --- | --- |

CD.

întrucât nediscriminarea se numără printre drepturile fundamentale consacrate la articolul 21 din cartă;

| CE. | întrucât responsabilitatea statelor membre de a garanta tuturor persoanelor respectarea drepturilor omului, indiferent de etnia sau de convingerile acestora, vizează toate nivelurile administrației publice, precum și autoritățile de aplicare a legii, și presupune, totodată, promovarea activă a toleranței și condamnarea cu fermitate a unor fenomene precum violența rasială, discursul antisemitic și anti-romi care incită la ură, în special atunci când este exprimat în forumurile oficiale sau publice, inclusiv în parlamentul Ungariei; |
| --- | --- |

CE.

întrucât responsabilitatea statelor membre de a garanta tuturor persoanelor respectarea drepturilor omului, indiferent de etnia sau de convingerile acestora, vizează toate nivelurile administrației publice, precum și autoritățile de aplicare a legii, și presupune, totodată, promovarea activă a toleranței și condamnarea cu fermitate a unor fenomene precum violența rasială, discursul antisemitic și anti-romi care incită la ură, în special atunci când este exprimat în forumurile oficiale sau publice, inclusiv în parlamentul Ungariei;

| CF. | întrucât lipsa de reacție a autorităților însărcinate cu aplicarea legii în cazurile de infracțiuni comise din motive rasiale (9) a dus la neîncrederea în forțele de poliție; |
| --- | --- |

CF.

întrucât lipsa de reacție a autorităților însărcinate cu aplicarea legii în cazurile de infracțiuni comise din motive rasiale (9) a dus la neîncrederea în forțele de poliție;

| CG. | întrucât trebuie remarcat faptul că Parlamentul ungar a adoptat acte legislative în domeniile penal și civil în scopul combaterii incitării rasiale și a discursului care instigă la ură; |
| --- | --- |

CG.

întrucât trebuie remarcat faptul că Parlamentul ungar a adoptat acte legislative în domeniile penal și civil în scopul combaterii incitării rasiale și a discursului care instigă la ură;

| CH. | întrucât, cu toate că intoleranța față de membrii comunității rome și ai comunității evreiești nu este o problemă asociată în mod exclusiv cu Ungaria, și întrucât alte state membre se confruntă cu aceeași problemă, evenimentele recente au dat naștere la îngrijorări în ceea ce privește intensificarea discursului anti-romi și a discursului antisemitic care instigă la ură în Ungaria; |
| --- | --- |

CH.

întrucât, cu toate că intoleranța față de membrii comunității rome și ai comunității evreiești nu este o problemă asociată în mod exclusiv cu Ungaria, și întrucât alte state membre se confruntă cu aceeași problemă, evenimentele recente au dat naștere la îngrijorări în ceea ce privește intensificarea discursului anti-romi și a discursului antisemitic care instigă la ură în Ungaria;

| CI. | întrucât s-a ajuns la o creștere masivă a nesiguranței sociale și a sărăciei ca urmare a aplicării retroactive a legislației din domeniul fiscal și al sistemului de pensii, ceea ce conduce nu doar la o îngrijorare în rândul populației, ci reprezintă și o încălcare a dreptului la proprietate, subminând drepturi și libertăți civile fundamentale; |
| --- | --- |

CI.

întrucât s-a ajuns la o creștere masivă a nesiguranței sociale și a sărăciei ca urmare a aplicării retroactive a legislației din domeniul fiscal și al sistemului de pensii, ceea ce conduce nu doar la o îngrijorare în rândul populației, ci reprezintă și o încălcare a dreptului la proprietate, subminând drepturi și libertăți civile fundamentale;

Libertatea de religie sau credință și recunoașterea bisericilor

| CJ. | întrucât libertatea de gândire, de conștiință și de religie, consacrată la articolul 9 din CEDO și la articolul 10 din Cartă constituie unul din fundamentele unei societăți democratice și întrucât, în acest domeniu, rolul statului ar trebui să fie de garant neutru și imparțial al dreptului de a practica diferite religii, credințe și convingeri; |
| --- | --- |

CJ.

întrucât libertatea de gândire, de conștiință și de religie, consacrată la articolul 9 din CEDO și la articolul 10 din Cartă constituie unul din fundamentele unei societăți democratice și întrucât, în acest domeniu, rolul statului ar trebui să fie de garant neutru și imparțial al dreptului de a practica diferite religii, credințe și convingeri;

| CK. | întrucât Legea privind bisericile a instituit un nou regim juridic pentru reglementarea asociațiilor religioase și bisericilor din Ungaria, care a impus o serie de cerințe pentru recunoașterea bisericilor și a condiționat o astfel de recunoaștere de aprobarea prealabilă de către parlament, cu o majoritate de două treimi; |
| --- | --- |

CK.

întrucât Legea privind bisericile a instituit un nou regim juridic pentru reglementarea asociațiilor religioase și bisericilor din Ungaria, care a impus o serie de cerințe pentru recunoașterea bisericilor și a condiționat o astfel de recunoaștere de aprobarea prealabilă de către parlament, cu o majoritate de două treimi;

| CL. | întrucât obligația prevăzută în Legea privind bisericile, de a obține recunoașterea de către parlament, ca o condiție pentru înființarea unei biserici, a fost considerată de către Comisia de la Veneția (10) drept o restrângere a libertății religiei; |
| --- | --- |

CL.

întrucât obligația prevăzută în Legea privind bisericile, de a obține recunoașterea de către parlament, ca o condiție pentru înființarea unei biserici, a fost considerată de către Comisia de la Veneția (10) drept o restrângere a libertății religiei;

| CM. | întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a prevederilor retroactive ale Legii privind bisericile, peste 300 de biserici și-au pierdut statutul juridic de biserică; |
| --- | --- |

CM.

întrucât, ca urmare a intrării în vigoare a prevederilor retroactive ale Legii privind bisericile, peste 300 de biserici și-au pierdut statutul juridic de biserică;

| CN. | întrucât, la solicitarea mai multor comunități religioase și a Comisarului ungar pentru drepturile fundamentale, Curtea Constituțională a examinat constituționalitatea prevederilor Legii privind bisericile și, în Hotărârea sa 6/2013 din 26 februarie 2013, a statuat că unele dintre acestea erau neconstituționale și le-a anulat cu efect retroactiv; |
| --- | --- |

CN.

întrucât, la solicitarea mai multor comunități religioase și a Comisarului ungar pentru drepturile fundamentale, Curtea Constituțională a examinat constituționalitatea prevederilor Legii privind bisericile și, în Hotărârea sa 6/2013 din 26 februarie 2013, a statuat că unele dintre acestea erau neconstituționale și le-a anulat cu efect retroactiv;

| CO. | întrucât, în decizia respectivă, deși nu pune la îndoială dreptul parlamentului de a stabili condițiile de fond pentru recunoașterea unei biserici, Curtea Constituțională a considerat că recunoașterea statutului de biserică printr-un vot în parlament ar putea duce la decizii părtinitoare din punct de vedere politic, și întrucât Curtea Constituțională a declarat că legea nu cuprinde nicio obligație de a prezenta o motivare detaliată a unei decizii prin care se refuză recunoașterea statutului de biserică, că nu a fost specificat niciun termen pentru acțiunile parlamentului și că legea nu a asigurat posibilitatea unei căi de atac efective în cazul unui refuz sau al lipsei unei decizii; |
| --- | --- |

CO.

întrucât, în decizia respectivă, deși nu pune la îndoială dreptul parlamentului de a stabili condițiile de fond pentru recunoașterea unei biserici, Curtea Constituțională a considerat că recunoașterea statutului de biserică printr-un vot în parlament ar putea duce la decizii părtinitoare din punct de vedere politic, și întrucât Curtea Constituțională a declarat că legea nu cuprinde nicio obligație de a prezenta o motivare detaliată a unei decizii prin care se refuză recunoașterea statutului de biserică, că nu a fost specificat niciun termen pentru acțiunile parlamentului și că legea nu a asigurat posibilitatea unei căi de atac efective în cazul unui refuz sau al lipsei unei decizii;

| CP. | întrucât cel de al patrulea amendament la Legea fundamentală, adoptat la două săptămâni după hotărârea Curții Constituționale, a modificat articolul VII din Legea fundamentală și a acordat caracter constituțional prerogativei parlamentului de a adopta legi organice în scopul recunoașterii anumitor organizații implicate în activități religioase precum cultele religioase, anulând, astfel, decizia Curții Constituționale, |
| --- | --- |

CP.

întrucât cel de al patrulea amendament la Legea fundamentală, adoptat la două săptămâni după hotărârea Curții Constituționale, a modificat articolul VII din Legea fundamentală și a acordat caracter constituțional prerogativei parlamentului de a adopta legi organice în scopul recunoașterii anumitor organizații implicate în activități religioase precum cultele religioase, anulând, astfel, decizia Curții Constituționale,

II —   
  Evaluare

Legea fundamentală a Ungariei și punerea sa în aplicare

| 1. | reamintește că respectarea legalității, ce include un proces transparent, responsabil și democratic de adoptare a legilor, de adoptare a unei Legi fundamentale și a unui sistem solid de democrație reprezentativă, întemeiat pe alegeri libere și pe respectarea drepturilor opoziției, constituie elemente esențiale ale conceptelor democrației și statului de drept, consacrate la articolul 2 din TUE, care prevede că „Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților”; Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați”, astfel cum sunt proclamate în preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană și al Cartei; regretă că instituțiile UE nu s-au ridicat întotdeauna la nivelul propriilor standarde în ceea ce privește protejarea valorilor fundamentale europene; subliniază, prin urmare, responsabilitatea lor deosebită în a pleda la nivelul Uniunii și în statele membre pentru protejarea drepturilor fundamentale europene în sensul articolului 2 din TUE; |
| --- | --- |

1.

reamintește că respectarea legalității, ce include un proces transparent, responsabil și democratic de adoptare a legilor, de adoptare a unei Legi fundamentale și a unui sistem solid de democrație reprezentativă, întemeiat pe alegeri libere și pe respectarea drepturilor opoziției, constituie elemente esențiale ale conceptelor democrației și statului de drept, consacrate la articolul 2 din TUE, care prevede că „Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților”; Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați”, astfel cum sunt proclamate în preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană și al Cartei; regretă că instituțiile UE nu s-au ridicat întotdeauna la nivelul propriilor standarde în ceea ce privește protejarea valorilor fundamentale europene; subliniază, prin urmare, responsabilitatea lor deosebită în a pleda la nivelul Uniunii și în statele membre pentru protejarea drepturilor fundamentale europene în sensul articolului 2 din TUE;

| 2. | reiterează în mod ferm faptul că, deși elaborarea și adoptarea unei noi constituții intră în sfera de competențe a statelor membre, acestea, împreună cu UE, au responsabilitatea de a garanta conformitatea proceselor constituționale și a dispozițiilor constituțiilor cu angajamentele luate de statul membre în tratatul său de aderare la Uniunea Europeană; și anume, cu valorile comune ale Uniunii, ale cartei și ale CEDO; |
| --- | --- |

2.

reiterează în mod ferm faptul că, deși elaborarea și adoptarea unei noi constituții intră în sfera de competențe a statelor membre, acestea, împreună cu UE, au responsabilitatea de a garanta conformitatea proceselor constituționale și a dispozițiilor constituțiilor cu angajamentele luate de statul membre în tratatul său de aderare la Uniunea Europeană; și anume, cu valorile comune ale Uniunii, ale cartei și ale CEDO;

| 3. | regretă faptul că procesul de elaborare și adoptare a Legii fundamentale a Ungariei nu a fost transparent, deschis, incluziv și, în esență, nu a avut, baza consensuală necesară unui proces constitutiv modern și democratic, slăbind, astfel, însăși legitimitatea Legii fundamentale, |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că procesul de elaborare și adoptare a Legii fundamentale a Ungariei nu a fost transparent, deschis, incluziv și, în esență, nu a avut, baza consensuală necesară unui proces constitutiv modern și democratic, slăbind, astfel, însăși legitimitatea Legii fundamentale,

| 4. | ia act de Decizia Curții Constituționale din 28 decembrie 2012, menționată mai sus, care statuează că parlamentul Ungariei și-a depășit autoritatea legislativă atunci când a adoptat o serie de norme permanente și generale în cadrul Dispozițiilor tranzitorii ale Legii fundamentale, printre altele, că „puterii constitutive îi revine sarcina și responsabilitatea de a clarifica situația după anularea parțială. Parlamentul clarifică situația juridică”, adăugând totodată cerința că aceasta nu înseamnă inserarea automată a dispozițiilor anulate în Legea fundamentală, fără distincție, deoarece parlamentul „trebuie să revizuiască aspectele legate de reglementare ale dispozițiilor netranzitorii anulate și trebuie să decidă asupra celor care necesită o reglementare repetată și asupra nivelului izvoarelor de drept. De asemenea, parlamentului îi revine sarcina de a decide asupra dispozițiilor – supuse unei reglementări repetate – care trebuie introduse în Legea fundamentală și asupra dispozițiilor care ar trebui prevăzute într-un act al parlamentului”; |
| --- | --- |

4.

ia act de Decizia Curții Constituționale din 28 decembrie 2012, menționată mai sus, care statuează că parlamentul Ungariei și-a depășit autoritatea legislativă atunci când a adoptat o serie de norme permanente și generale în cadrul Dispozițiilor tranzitorii ale Legii fundamentale, printre altele, că „puterii constitutive îi revine sarcina și responsabilitatea de a clarifica situația după anularea parțială. Parlamentul clarifică situația juridică”, adăugând totodată cerința că aceasta nu înseamnă inserarea automată a dispozițiilor anulate în Legea fundamentală, fără distincție, deoarece parlamentul „trebuie să revizuiască aspectele legate de reglementare ale dispozițiilor netranzitorii anulate și trebuie să decidă asupra celor care necesită o reglementare repetată și asupra nivelului izvoarelor de drept. De asemenea, parlamentului îi revine sarcina de a decide asupra dispozițiilor – supuse unei reglementări repetate – care trebuie introduse în Legea fundamentală și asupra dispozițiilor care ar trebui prevăzute într-un act al parlamentului”;

| 5. | critică în mod ferm prevederile celui de al patrulea amendament la Legea fundamentală, care subminează supremația acesteia prin reintroducerea în text a unei serii de norme declarate neconstituționale anterior de către Curtea Constituțională, adică incompatibile, din motive de procedură sau de fond, cu Legea fundamentală; |
| --- | --- |

5.

critică în mod ferm prevederile celui de al patrulea amendament la Legea fundamentală, care subminează supremația acesteia prin reintroducerea în text a unei serii de norme declarate neconstituționale anterior de către Curtea Constituțională, adică incompatibile, din motive de procedură sau de fond, cu Legea fundamentală;

| 6. | reamintește că, în Decizia sa din 28 decembrie 2012, menționată anterior, Curtea Constituțională s-a pronunțat în mod clar cu privire la standardele de constituționalitate, declarând că „în statele democratice bazate pe statul de drept, constituțiile conțin norme și cerințe procedurale și de fond constante. Cerințele constituționale procedurale și de fond nu se stabilesc la un nivel inferior în perioada Legii fundamentale, comparativ cu nivelul acestora de la momentul (Legii) Constituției. Cerințele unui stat constituțional bazat pe statul de drept continuă să fie aplicate în mod constant în prezent, constituind programe pentru viitor. Statul constituțional bazat pe statul de drept este un sistem de valori, principii și garanții constante”; consideră că o astfel de declarație clară și demnă este valabilă pentru Uniunea Europeană și toate statele sale membre; |
| --- | --- |

6.

reamintește că, în Decizia sa din 28 decembrie 2012, menționată anterior, Curtea Constituțională s-a pronunțat în mod clar cu privire la standardele de constituționalitate, declarând că „în statele democratice bazate pe statul de drept, constituțiile conțin norme și cerințe procedurale și de fond constante. Cerințele constituționale procedurale și de fond nu se stabilesc la un nivel inferior în perioada Legii fundamentale, comparativ cu nivelul acestora de la momentul (Legii) Constituției. Cerințele unui stat constituțional bazat pe statul de drept continuă să fie aplicate în mod constant în prezent, constituind programe pentru viitor. Statul constituțional bazat pe statul de drept este un sistem de valori, principii și garanții constante”; consideră că o astfel de declarație clară și demnă este valabilă pentru Uniunea Europeană și toate statele sale membre;

| 7. | reamintește că valorile comune ale Uniunii, democrația și statul de drept necesită un sistem solid de democrație reprezentativă, întemeiat pe alegeri libere și pe respectarea drepturilor opoziției și că, în conformitate cu articolul 3 din Protocolul 1 la CEDO, alegerile garantează „exprimarea opiniei poporului cu privire la alegerea legiuitorului”; |
| --- | --- |

7.

reamintește că valorile comune ale Uniunii, democrația și statul de drept necesită un sistem solid de democrație reprezentativă, întemeiat pe alegeri libere și pe respectarea drepturilor opoziției și că, în conformitate cu articolul 3 din Protocolul 1 la CEDO, alegerile garantează „exprimarea opiniei poporului cu privire la alegerea legiuitorului”;

| 8. | consideră că, deși utilizarea legilor votate cu o majoritate de două treimi este comună în alte state membre și constituie o caracteristică a ordinii constituționale și juridice a Ungariei din 1990, utilizarea la scară largă a legilor organice în vederea instituirii unor norme foarte precise și detaliate subminează principiile democrației și statului de drept, deoarece a permis actualului guvern, ce se bucură de sprijinul unei majorități calificate, să fixeze definitiv opțiuni politice, iar în consecință, pentru orice nou guvern viitor ce va beneficia doar de o majoritate simplă în parlament, va fi mai dificil să răspundă schimbărilor sociale, diminuând, astfel, în mod potențial, importanța unor noi alegeri; consideră că o astfel de utilizare ar trebui reevaluată, pentru a se asigura că viitoarelor guverne și majorități parlamentare le este permis să legifereze în mod credibil și cuprinzător; |
| --- | --- |

8.

consideră că, deși utilizarea legilor votate cu o majoritate de două treimi este comună în alte state membre și constituie o caracteristică a ordinii constituționale și juridice a Ungariei din 1990, utilizarea la scară largă a legilor organice în vederea instituirii unor norme foarte precise și detaliate subminează principiile democrației și statului de drept, deoarece a permis actualului guvern, ce se bucură de sprijinul unei majorități calificate, să fixeze definitiv opțiuni politice, iar în consecință, pentru orice nou guvern viitor ce va beneficia doar de o majoritate simplă în parlament, va fi mai dificil să răspundă schimbărilor sociale, diminuând, astfel, în mod potențial, importanța unor noi alegeri; consideră că o astfel de utilizare ar trebui reevaluată, pentru a se asigura că viitoarelor guverne și majorități parlamentare le este permis să legifereze în mod credibil și cuprinzător;

| 9. | consideră că utilizarea procedurii propunerilor de lege prezentate cu titlu individual de către deputați pentru a pune în aplicare dispozițiile Constituției (prin intermediul unor legi organice) nu constituie un proces legislativ transparent, responsabil și democratic deoarece acesteia îi lipsesc garanțiile privind dezbaterile și consultările sociale importante și s-ar putea aceasta să contravină Legii fundamentale care obligă guvernul (și nu deputații, în mod individual) să prezinte în parlament proiectele de lege necesare pentru punerea în aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

9.

consideră că utilizarea procedurii propunerilor de lege prezentate cu titlu individual de către deputați pentru a pune în aplicare dispozițiile Constituției (prin intermediul unor legi organice) nu constituie un proces legislativ transparent, responsabil și democratic deoarece acesteia îi lipsesc garanțiile privind dezbaterile și consultările sociale importante și s-ar putea aceasta să contravină Legii fundamentale care obligă guvernul (și nu deputații, în mod individual) să prezinte în parlament proiectele de lege necesare pentru punerea în aplicare a acesteia;

| 10. | ia act de Avizul Comisiei de la Veneția (nr. CDL-AD(2011)016), care „salută faptul că această nouă Constituție instituie o ordine constituțională bazată pe democrație, pe statul de drept și pe protecția drepturilor fundamentale în calitate de principii subiacente”; de asemenea, ia act de opinia Comisiei de la Veneția exprimată în avizul nr. CDL-AD(2012)001, potrivit căreia adoptarea unui număr mare de acte legislative într-o perioadă de timp foarte scurtă ar putea explica de ce unele din noile prevederi nu corespund standardelor europene; ia act, de asemenea, de Avizul Comisiei de la Veneția privind cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală (nr. CDL-AD(2013)012), în care se afirmă că „cel de-al patrulea amendament cauzează sau perpetuează deficiențe în sistemul constituțional din Ungaria”; |
| --- | --- |

10.

ia act de Avizul Comisiei de la Veneția (nr. CDL-AD(2011)016), care „salută faptul că această nouă Constituție instituie o ordine constituțională bazată pe democrație, pe statul de drept și pe protecția drepturilor fundamentale în calitate de principii subiacente”; de asemenea, ia act de opinia Comisiei de la Veneția exprimată în avizul nr. CDL-AD(2012)001, potrivit căreia adoptarea unui număr mare de acte legislative într-o perioadă de timp foarte scurtă ar putea explica de ce unele din noile prevederi nu corespund standardelor europene; ia act, de asemenea, de Avizul Comisiei de la Veneția privind cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală (nr. CDL-AD(2013)012), în care se afirmă că „cel de-al patrulea amendament cauzează sau perpetuează deficiențe în sistemul constituțional din Ungaria”;

| 11. | salută faptul că Legea fundamentală a Ungariei reiterează și reafirmă articolele din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și că Ungaria, în calitate de a patra țară din UE, recunoaște limbajul maghiar al semnelor (LMS) ca limbaj complet dezvoltat și apără LMS ca parte a culturii maghiare la articolul H; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că Legea fundamentală a Ungariei reiterează și reafirmă articolele din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și că Ungaria, în calitate de a patra țară din UE, recunoaște limbajul maghiar al semnelor (LMS) ca limbaj complet dezvoltat și apără LMS ca parte a culturii maghiare la articolul H;

| 12. | salută faptul că, la articolul XV, Legea fundamentală a Ungariei interzice, în mod specific discriminarea pe criterii de rasă, culoare, gen, handicap, limbă, religie, opinii politice sau alt gen de opinii, origine națională sau socială, pe criterii financiare, pe criteriul nașterii sau în alte circumstanțe, și stipulează faptul că Ungaria va adopta măsuri speciale pentru a proteja copiii, femeile, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap în conformitate cu articolele 20-26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că, la articolul XV, Legea fundamentală a Ungariei interzice, în mod specific discriminarea pe criterii de rasă, culoare, gen, handicap, limbă, religie, opinii politice sau alt gen de opinii, origine națională sau socială, pe criterii financiare, pe criteriul nașterii sau în alte circumstanțe, și stipulează faptul că Ungaria va adopta măsuri speciale pentru a proteja copiii, femeile, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap în conformitate cu articolele 20-26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

Sistemul democratic de echilibru al puterilor

| 13. | reamintește că democrația și statul de drept necesită o separare a puterilor între instituții independente, întemeiată pe un sistem de echilibru al puterilor ce funcționează în mod adecvat și pe controlul efectiv al conformității legislației cu Constituția; |
| --- | --- |

13.

reamintește că democrația și statul de drept necesită o separare a puterilor între instituții independente, întemeiată pe un sistem de echilibru al puterilor ce funcționează în mod adecvat și pe controlul efectiv al conformității legislației cu Constituția;

| 14. | reamintește că majoritatea constituțională a crescut numărul judecătorilor constituționali de la 11 la 15 și a eliminat cerința de a ajunge la un acord cu opoziția în ceea ce privește alegerea judecătorilor constituționali; este preocupat de faptul că din cauza acestor măsuri, 8 din cei 15 judecători constituționali actuali au fost aleși exclusiv de către majoritatea de două treimi (cu o excepție), incluzând doi membri noi care au fost numiți direct din funcția de deputat în parlament; |
| --- | --- |

14.

reamintește că majoritatea constituțională a crescut numărul judecătorilor constituționali de la 11 la 15 și a eliminat cerința de a ajunge la un acord cu opoziția în ceea ce privește alegerea judecătorilor constituționali; este preocupat de faptul că din cauza acestor măsuri, 8 din cei 15 judecători constituționali actuali au fost aleși exclusiv de către majoritatea de două treimi (cu o excepție), incluzând doi membri noi care au fost numiți direct din funcția de deputat în parlament;

| 15. | salută introducerea posibilității de a depune două noi tipuri de plângeri constituționale pe lângă Curtea Constituțională și înțelege că un sistem democratic bazat pe statul de drept nu necesită în mod neapărat o curte constituțională pentru a funcționa în mod adecvat; cu toate acestea, reamintește că Avizul nr. CDL-AD (2011)016 al Comisiei de la Veneția, care prevede că, în statele care au optat pentru o curte constituțională, aceasta ar trebui să aibă dreptul de a verifica respectarea, de către toate legile, a drepturilor omului garantate în Constituție; consideră, prin urmare, că limitarea jurisdicției constituționale referitoare la legile privind bugetul central și impozitele slăbește garanțiile instituționale și procedurale de protecție a unei serii de drepturi constituționale și de control al competențelor parlamentului și guvernului în domeniul bugetar; |
| --- | --- |

15.

salută introducerea posibilității de a depune două noi tipuri de plângeri constituționale pe lângă Curtea Constituțională și înțelege că un sistem democratic bazat pe statul de drept nu necesită în mod neapărat o curte constituțională pentru a funcționa în mod adecvat; cu toate acestea, reamintește că Avizul nr. CDL-AD (2011)016 al Comisiei de la Veneția, care prevede că, în statele care au optat pentru o curte constituțională, aceasta ar trebui să aibă dreptul de a verifica respectarea, de către toate legile, a drepturilor omului garantate în Constituție; consideră, prin urmare, că limitarea jurisdicției constituționale referitoare la legile privind bugetul central și impozitele slăbește garanțiile instituționale și procedurale de protecție a unei serii de drepturi constituționale și de control al competențelor parlamentului și guvernului în domeniul bugetar;

| 16. | reamintește că, potrivit Hotărârii nr. 45/2012 a Curții Constituționale, „Legalitatea constituțională nu presupune doar cerințe procedurale, formale și de drept public în materie de validitate, ci și cerințe de fond [...]. După caz, Curtea Constituțională poate chiar să examineze executarea liberă și constituționalizarea cerințelor de fond, a garanțiilor și a valorilor statelor democratice întemeiate pe statul de drept”; |
| --- | --- |

16.

reamintește că, potrivit Hotărârii nr. 45/2012 a Curții Constituționale, „Legalitatea constituțională nu presupune doar cerințe procedurale, formale și de drept public în materie de validitate, ci și cerințe de fond [...]. După caz, Curtea Constituțională poate chiar să examineze executarea liberă și constituționalizarea cerințelor de fond, a garanțiilor și a valorilor statelor democratice întemeiate pe statul de drept”;

| 17. | consideră că, având în vedere modificările sistematice aduse Legii fundamentale după voința politică, Curtea Constituțională nu își mai poate îndeplini rolul de organ suprem de protecție a Constituției, în special deoarece al patrulea amendament interzice în mod explicit Curții să analizeze modificările aduse Constituției care contrazic alte cerințe și principii constituționale; |
| --- | --- |

17.

consideră că, având în vedere modificările sistematice aduse Legii fundamentale după voința politică, Curtea Constituțională nu își mai poate îndeplini rolul de organ suprem de protecție a Constituției, în special deoarece al patrulea amendament interzice în mod explicit Curții să analizeze modificările aduse Constituției care contrazic alte cerințe și principii constituționale;

| 18. | ținând seama de dreptul unui parlament ales în mod democratic de a adopta legi în conformitate cu drepturile fundamentale, cu respectarea minorităților politice și conform unei proceduri democratice adecvate și transparente, precum și de dreptul instanțelor de serviciu, atât ordinare cât și constituționale, de a garanta compatibilitatea legilor cu Constituția, subliniază importanța principiului separării puterilor și a unui sistem de control și echilibru al puterilor ce funcționează corect; este îngrijorat, în acest sens, de transferul de competențe în materie constituțională în avantajul parlamentului și în detrimentul Curții Constituționale, care subminează grav principiul separării puterilor și un sistem de control și echilibru al puterilor ce funcționează corect, ambele fiind consecințe logice esențiale ale statului de drept; salută, în acest sens, declarația comună din 16 mai 2013, de la Eger, a președinților Curților Constituționale din Ungaria și România, Péter Paczolay și Augustin Zegrean, în care a fost subliniată responsabilitatea deosebită a curților constituționale în țări care sunt guvernate cu majorități de două treimi; |
| --- | --- |

18.

ținând seama de dreptul unui parlament ales în mod democratic de a adopta legi în conformitate cu drepturile fundamentale, cu respectarea minorităților politice și conform unei proceduri democratice adecvate și transparente, precum și de dreptul instanțelor de serviciu, atât ordinare cât și constituționale, de a garanta compatibilitatea legilor cu Constituția, subliniază importanța principiului separării puterilor și a unui sistem de control și echilibru al puterilor ce funcționează corect; este îngrijorat, în acest sens, de transferul de competențe în materie constituțională în avantajul parlamentului și în detrimentul Curții Constituționale, care subminează grav principiul separării puterilor și un sistem de control și echilibru al puterilor ce funcționează corect, ambele fiind consecințe logice esențiale ale statului de drept; salută, în acest sens, declarația comună din 16 mai 2013, de la Eger, a președinților Curților Constituționale din Ungaria și România, Péter Paczolay și Augustin Zegrean, în care a fost subliniată responsabilitatea deosebită a curților constituționale în țări care sunt guvernate cu majorități de două treimi;

| 19. | este, de asemenea, profund îngrijorat de acele prevederi din cel de al patrulea amendament care abrogă 20 de ani de jurisprudență constituțională, ce cuprinde un întreg sistem de principii fondatoare și cerințe constituționale, inclusiv orice eventuală jurisprudență care afectează aplicarea legislației UE și a legislației europene în materie de drepturile omului; ia act de faptul că Curtea a utilizat deja deciziile sale anterioare ca sursă de interpretare; este îngrijorat, totuși, de faptul că alte instanțe ar putea să nu fie în măsură să-și întemeieze hotărârile pe jurisprudența anterioară a Curții Constituționale; |
| --- | --- |

19.

este, de asemenea, profund îngrijorat de acele prevederi din cel de al patrulea amendament care abrogă 20 de ani de jurisprudență constituțională, ce cuprinde un întreg sistem de principii fondatoare și cerințe constituționale, inclusiv orice eventuală jurisprudență care afectează aplicarea legislației UE și a legislației europene în materie de drepturile omului; ia act de faptul că Curtea a utilizat deja deciziile sale anterioare ca sursă de interpretare; este îngrijorat, totuși, de faptul că alte instanțe ar putea să nu fie în măsură să-și întemeieze hotărârile pe jurisprudența anterioară a Curții Constituționale;

| 20. | este, de asemenea, preocupat de conformitatea prevederii din cel de al patrulea amendament cu legislația UE care permite guvernului ungar să impună o taxă specială în vederea punerii în aplicare a hotărârilor Curții de Justiție a UE, ceea ce implică obligații de plată într-un moment în care bugetul de stat nu dispune de fonduri disponibile suficiente, iar datoria publică depășește jumătate din produsul intern brut; ia act de dialogul în curs dintre guvernul ungar și Comisia Europeană cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

20.

este, de asemenea, preocupat de conformitatea prevederii din cel de al patrulea amendament cu legislația UE care permite guvernului ungar să impună o taxă specială în vederea punerii în aplicare a hotărârilor Curții de Justiție a UE, ceea ce implică obligații de plată într-un moment în care bugetul de stat nu dispune de fonduri disponibile suficiente, iar datoria publică depășește jumătate din produsul intern brut; ia act de dialogul în curs dintre guvernul ungar și Comisia Europeană cu privire la această chestiune;

| 21. | critică procesul accelerat de adoptare a legilor importante, deoarece subminează drepturile partidelor de opoziție de a se implica efectiv în procesul legislativ, limitând, astfel, examinarea, de către acestea, a acțiunilor majorității și guvernului și, în esență, afectând în mod negativ sistemul de control și echilibru al puterilor; |
| --- | --- |

21.

critică procesul accelerat de adoptare a legilor importante, deoarece subminează drepturile partidelor de opoziție de a se implica efectiv în procesul legislativ, limitând, astfel, examinarea, de către acestea, a acțiunilor majorității și guvernului și, în esență, afectând în mod negativ sistemul de control și echilibru al puterilor;

| 22. | este preocupat de mai multe dispoziții din Legea LXXII din 2013 privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale, deoarece acestea ar putea avea un efect negativ asupra separării puterilor, independenței sistemului judiciar, respectării vieții private și a vieții de familie și a dreptului la o cale de atac eficace; |
| --- | --- |

22.

este preocupat de mai multe dispoziții din Legea LXXII din 2013 privind instituirea de noi norme și reglementări referitoare la supravegherea securității naționale, deoarece acestea ar putea avea un efect negativ asupra separării puterilor, independenței sistemului judiciar, respectării vieții private și a vieții de familie și a dreptului la o cale de atac eficace;

| 23. | reamintește că independența autorităților de protecție a datelor este garantată de articolul 16 din TFUE și de articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale a UE; |
| --- | --- |

23.

reamintește că independența autorităților de protecție a datelor este garantată de articolul 16 din TFUE și de articolul 8 din Carta Drepturilor Fundamentale a UE;

| 24. | subliniază faptul că, în conformitate cu legislația UE, protecția împotriva îndepărtării din funcție pe durata mandatului este un element esențial al independenței autorităților naționale de protecție a datelor; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că, în conformitate cu legislația UE, protecția împotriva îndepărtării din funcție pe durata mandatului este un element esențial al independenței autorităților naționale de protecție a datelor;

| 25. | evidențiază procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansată de Comisie împotriva Ungariei referitoare la legalitatea încetării mandatului fostului Comisar pentru protecția datelor în legătură cu independența adecvată a acestui organism, cauză care se află în prezent pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

25.

evidențiază procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansată de Comisie împotriva Ungariei referitoare la legalitatea încetării mandatului fostului Comisar pentru protecția datelor în legătură cu independența adecvată a acestui organism, cauză care se află în prezent pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene;

| 26. | deplânge faptul că schimbările instituționale menționate anterior au dus la o fragilizare clară a sistemului echilibrului puterilor pe care îl necesită un stat de drept și principiul democratic al separării puterilor; |
| --- | --- |

26.

deplânge faptul că schimbările instituționale menționate anterior au dus la o fragilizare clară a sistemului echilibrului puterilor pe care îl necesită un stat de drept și principiul democratic al separării puterilor;

Independența sistemului judiciar

| 27. | reamintește că independența justiției este cerută de articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale și de articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și este o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor, ce decurge din articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

27.

reamintește că independența justiției este cerută de articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale și de articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și este o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor, ce decurge din articolul 2 din TUE;

| 28. | reamintește că Curtea Constituțională, în Hotărârea nr. 33/2012, menționată anterior, a descris independența sistemului judiciar și a judecătorilor drept o realizare a Constituției istorice a Ungariei, declarând că „principiul independenței justiției, cu toate elementele sale, este o realizare dincolo de orice îndoială. Prin urmare, Curtea Constituțională statuează că independența judiciară, precum și principiul inamovibilității ce decurge din aceasta, reprezintă nu numai o prevedere normativă din Legea fundamentală, dar și o realizare a Constituției istorice. Astfel, acesta este un principiu de interpretare general obligatoriu, întemeiat pe prevederile Legii fundamentale, și care se aplică, de asemenea, atunci când se examinează alte conținuturi posibile ale Legii fundamentale (11)”; |
| --- | --- |

28.

reamintește că Curtea Constituțională, în Hotărârea nr. 33/2012, menționată anterior, a descris independența sistemului judiciar și a judecătorilor drept o realizare a Constituției istorice a Ungariei, declarând că „principiul independenței justiției, cu toate elementele sale, este o realizare dincolo de orice îndoială. Prin urmare, Curtea Constituțională statuează că independența judiciară, precum și principiul inamovibilității ce decurge din aceasta, reprezintă nu numai o prevedere normativă din Legea fundamentală, dar și o realizare a Constituției istorice. Astfel, acesta este un principiu de interpretare general obligatoriu, întemeiat pe prevederile Legii fundamentale, și care se aplică, de asemenea, atunci când se examinează alte conținuturi posibile ale Legii fundamentale (11)”;

| 29. | subliniază faptul că protejarea efectivă a independenței sistemului judiciar constituie baza democrației în Europa și este o condiție prealabilă pentru consolidarea încrederii reciproce între autoritățile judiciare din diferite state membre și, prin urmare, pentru o bună cooperare transfrontalieră în domeniul comun al justiției, pe baza principiului recunoașterii reciproce, consacrat la articolul 81 din TFUE (în materie civilă) și la articolul 82 din TFUE (în materie penală); |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că protejarea efectivă a independenței sistemului judiciar constituie baza democrației în Europa și este o condiție prealabilă pentru consolidarea încrederii reciproce între autoritățile judiciare din diferite state membre și, prin urmare, pentru o bună cooperare transfrontalieră în domeniul comun al justiției, pe baza principiului recunoașterii reciproce, consacrat la articolul 81 din TFUE (în materie civilă) și la articolul 82 din TFUE (în materie penală);

| 30. | regretă faptul că numeroasele măsuri adoptate, precum și unele reforme în curs, nu oferă garanții suficiente de protecție constituțională cu privire la independența sistemului judiciar și la independența Curții Constituționale a Ungariei; |
| --- | --- |

30.

regretă faptul că numeroasele măsuri adoptate, precum și unele reforme în curs, nu oferă garanții suficiente de protecție constituțională cu privire la independența sistemului judiciar și la independența Curții Constituționale a Ungariei;

| 31. | consideră că încetarea prematură a mandatului președintelui Curții Supreme de Justiție încalcă garantarea siguranței mandatului, care este un element esențial al independenței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

31.

consideră că încetarea prematură a mandatului președintelui Curții Supreme de Justiție încalcă garantarea siguranței mandatului, care este un element esențial al independenței sistemului judiciar;

| 32. | salută Hotărârea 33/2012, menționată anterior, a Curții Constituționale în care aceasta statuează că încetarea obligatorie a activității judecătorilor la vârsta de 62 de ani este neconstituțională, precum și Hotărârea din 6 noiembrie 2012 a Curții de Justiție a Uniunii Europene, menționată anterior, care a statuat că reducerea radicală a vârstei de pensionare a judecătorilor din Ungaria constituie o discriminare nejustificată pe motive de vârstă și reprezintă, prin urmare, o încălcare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului; |
| --- | --- |

32.

salută Hotărârea 33/2012, menționată anterior, a Curții Constituționale în care aceasta statuează că încetarea obligatorie a activității judecătorilor la vârsta de 62 de ani este neconstituțională, precum și Hotărârea din 6 noiembrie 2012 a Curții de Justiție a Uniunii Europene, menționată anterior, care a statuat că reducerea radicală a vârstei de pensionare a judecătorilor din Ungaria constituie o discriminare nejustificată pe motive de vârstă și reprezintă, prin urmare, o încălcare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului;

| 33. | salută modificările la Legea CLXI din 2011 referitoare la organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria și modificările la Legea CLXII din 2011 referitoare la statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria, adoptate de parlamentul ungar la 2 iulie 2012, ce răspunde numeroaselor preocupări exprimate în Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2012 și în avizul Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

33.

salută modificările la Legea CLXI din 2011 referitoare la organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria și modificările la Legea CLXII din 2011 referitoare la statutul juridic și remunerarea judecătorilor din Ungaria, adoptate de parlamentul ungar la 2 iulie 2012, ce răspunde numeroaselor preocupări exprimate în Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2012 și în avizul Comisiei de la Veneția;

| 34. | regretă, totuși, că nu toate recomandările Comisiei de la Veneția au fost puse în aplicare, în special cele referitoare la necesitatea limitării competențelor discreționare ale președintelui Biroului Judiciar Național, în ceea ce privește transferul cauzelor, fapt care poate afecta dreptul la un proces echitabil și dreptul la un judecător legitim; ia act de intenția exprimată de guvernul ungar de a revizui sistemul de transfer al cauzelor; consideră că ar trebui puse în aplicare recomandările în acest sens ale Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

34.

regretă, totuși, că nu toate recomandările Comisiei de la Veneția au fost puse în aplicare, în special cele referitoare la necesitatea limitării competențelor discreționare ale președintelui Biroului Judiciar Național, în ceea ce privește transferul cauzelor, fapt care poate afecta dreptul la un proces echitabil și dreptul la un judecător legitim; ia act de intenția exprimată de guvernul ungar de a revizui sistemul de transfer al cauzelor; consideră că ar trebui puse în aplicare recomandările în acest sens ale Comisiei de la Veneția;

| 35. | salută adoptarea Legii XX din 2013 privind modificările legislative referitoare la limita superioară de vârstă aplicabilă în cadrul anumitor relații juridice, care stabilește vârsta de pensionare a judecătorilor la vârsta de 65 de ani, la sfârșitul unei perioade de tranziție de zece ani și stabilește reintegrarea judecătorilor disponibilizați în mod ilegal; |
| --- | --- |

35.

salută adoptarea Legii XX din 2013 privind modificările legislative referitoare la limita superioară de vârstă aplicabilă în cadrul anumitor relații juridice, care stabilește vârsta de pensionare a judecătorilor la vârsta de 65 de ani, la sfârșitul unei perioade de tranziție de zece ani și stabilește reintegrarea judecătorilor disponibilizați în mod ilegal;

| 36. | regretă, totuși, că, în cazul judecătorilor președinți de complete, Legea XX din 2013 prevede reintegrarea lor în funcțiile de conducere inițiale doar în cazul în care aceste funcții judiciare mai sunt vacante, cu consecința că doar câțiva judecători disponibilizați în mod ilegal au garanția că vor fi reintegrați în exact același post, cu aceleași sarcini și responsabilități pe care le dețineau înainte de a fi disponibilizați; |
| --- | --- |

36.

regretă, totuși, că, în cazul judecătorilor președinți de complete, Legea XX din 2013 prevede reintegrarea lor în funcțiile de conducere inițiale doar în cazul în care aceste funcții judiciare mai sunt vacante, cu consecința că doar câțiva judecători disponibilizați în mod ilegal au garanția că vor fi reintegrați în exact același post, cu aceleași sarcini și responsabilități pe care le dețineau înainte de a fi disponibilizați;

| 37. | salută propunerea Comisiei privind înființarea unui tabel de indicatori permanent referitor la justiția din toate cele 27 de state membre ale UE, propunere prezentată de vicepreședinta Reding, lucru ce demonstrează că protejarea independenței justiției este o preocupare generală a UE; subliniază faptul că aceste aspecte constituie motive serioase de îngrijorare în unele state membre; solicită extinderea propunerii privind un tabel de indicatori referitor la justiție pentru a cuprinde, de asemenea, justiția penală, drepturile fundamentale, statul de drept și democrația, astfel cum a s-a solicitat deja; |
| --- | --- |

37.

salută propunerea Comisiei privind înființarea unui tabel de indicatori permanent referitor la justiția din toate cele 27 de state membre ale UE, propunere prezentată de vicepreședinta Reding, lucru ce demonstrează că protejarea independenței justiției este o preocupare generală a UE; subliniază faptul că aceste aspecte constituie motive serioase de îngrijorare în unele state membre; solicită extinderea propunerii privind un tabel de indicatori referitor la justiție pentru a cuprinde, de asemenea, justiția penală, drepturile fundamentale, statul de drept și democrația, astfel cum a s-a solicitat deja;

| 38. | recunoaște profesionalismul și dedicația comunității judiciare din Ungaria și angajamentul acesteia față de statul de drept și reamintește că, de la începutul procesului democratic în Ungaria, Curtea Constituțională a fost recunoscută ca un organism constituțional excepțional în Europa și în întreaga lume; |
| --- | --- |

38.

recunoaște profesionalismul și dedicația comunității judiciare din Ungaria și angajamentul acesteia față de statul de drept și reamintește că, de la începutul procesului democratic în Ungaria, Curtea Constituțională a fost recunoscută ca un organism constituțional excepțional în Europa și în întreaga lume;

Reforma electorală

| 39. | reamintește faptul că reorganizarea districtelor electorale și adoptarea Legii privind alegerea membrilor în Parlamentul Ungariei și a Legii privind procedura electorală schimbă în mod considerabil cadrul juridic și instituțional pentru următoarele alegeri din 2014; regretă, prin urmare, faptul că aceste legi au fost adoptate în mod unilateral de către partidele de guvernământ, fără o consultare amplă cu opoziția; |
| --- | --- |

39.

reamintește faptul că reorganizarea districtelor electorale și adoptarea Legii privind alegerea membrilor în Parlamentul Ungariei și a Legii privind procedura electorală schimbă în mod considerabil cadrul juridic și instituțional pentru următoarele alegeri din 2014; regretă, prin urmare, faptul că aceste legi au fost adoptate în mod unilateral de către partidele de guvernământ, fără o consultare amplă cu opoziția;

| 40. | este preocupat de faptul că, în actualul mediu politic, dispozițiile în vigoare privind procedura de numire a membrilor în cadrul Comitetului electoral național nu garantează în mod adecvat o reprezentare echilibrată și nici independența acestuia; |
| --- | --- |

40.

este preocupat de faptul că, în actualul mediu politic, dispozițiile în vigoare privind procedura de numire a membrilor în cadrul Comitetului electoral național nu garantează în mod adecvat o reprezentare echilibrată și nici independența acestuia;

| 41. | salută faptul că autoritățile ungare au solicitat, la 20 ianuarie 2012, avizul Comisiei de la Veneția cu privire la Legea privind alegerea deputaților în Parlamentul Ungariei; consideră, totuși, că este necesară o analiză cuprinzătoare pentru a se evalua peisajul electoral modificat în mod fundamental; |
| --- | --- |

41.

salută faptul că autoritățile ungare au solicitat, la 20 ianuarie 2012, avizul Comisiei de la Veneția cu privire la Legea privind alegerea deputaților în Parlamentul Ungariei; consideră, totuși, că este necesară o analiză cuprinzătoare pentru a se evalua peisajul electoral modificat în mod fundamental;

| 42. | salută faptul că Legea XXXVI din 2013 privind procedura referitoare la alegeri în Ungaria, în special articolul 42, prevede ca persoanele cu handicap să beneficieze, la cerere, de instrucțiuni în Braille, de informații pertinente ușor de citit, de mostre de buletin de vot în Braille la alegeri, precum și de accesibilitate deplină la alegeri, inclusiv de o atenție specială acordată nevoilor utilizatorilor de scaun rulant; în plus, în conformitate cu articolul 50 din legea sus-menționată, alegătorii cu handicap pot solicita să fie înregistrați la un alt centru de votare, mai accesibil, pentru a-și exprima voturile în circumscripția electorală în cauză, în conformitate cu obligația, prevăzută la articolul 81, de a înființa cel puțin un centru de votare pe deplin accesibil în fiecare circumscripție electorală; |
| --- | --- |

42.

salută faptul că Legea XXXVI din 2013 privind procedura referitoare la alegeri în Ungaria, în special articolul 42, prevede ca persoanele cu handicap să beneficieze, la cerere, de instrucțiuni în Braille, de informații pertinente ușor de citit, de mostre de buletin de vot în Braille la alegeri, precum și de accesibilitate deplină la alegeri, inclusiv de o atenție specială acordată nevoilor utilizatorilor de scaun rulant; în plus, în conformitate cu articolul 50 din legea sus-menționată, alegătorii cu handicap pot solicita să fie înregistrați la un alt centru de votare, mai accesibil, pentru a-și exprima voturile în circumscripția electorală în cauză, în conformitate cu obligația, prevăzută la articolul 81, de a înființa cel puțin un centru de votare pe deplin accesibil în fiecare circumscripție electorală;

Pluralismul mijloacelor media

| 43. | recunoaște eforturile depuse de autoritățile ungare care au condus la modificări legislative menite să corecteze o serie de deficiențe identificate cu scopul de a îmbunătăți legislația privind mass-media și de a o aduce în concordanță cu standardele UE și ale Consiliului Europei; |
| --- | --- |

43.

recunoaște eforturile depuse de autoritățile ungare care au condus la modificări legislative menite să corecteze o serie de deficiențe identificate cu scopul de a îmbunătăți legislația privind mass-media și de a o aduce în concordanță cu standardele UE și ale Consiliului Europei;

| 44. | salută dialogul constructiv continuu cu actorii internaționali și subliniază faptul că cooperarea dintre Consiliul Europei și guvernul ungar a avut rezultate concrete, reflectate în Legea XXXIII din 2013, care remediază unele dintre problemele evidențiate anterior în evaluările juridice ale legislației privind mass-media, în special în privința procedurilor de numire și de alegere a președinților Autorității pentru mass-media și ai Consiliului mass-mediei; reamintește, totuși, că există, încă, preocupări în ce privește independența Autorității pentru mass-media; |
| --- | --- |

44.

salută dialogul constructiv continuu cu actorii internaționali și subliniază faptul că cooperarea dintre Consiliul Europei și guvernul ungar a avut rezultate concrete, reflectate în Legea XXXIII din 2013, care remediază unele dintre problemele evidențiate anterior în evaluările juridice ale legislației privind mass-media, în special în privința procedurilor de numire și de alegere a președinților Autorității pentru mass-media și ai Consiliului mass-mediei; reamintește, totuși, că există, încă, preocupări în ce privește independența Autorității pentru mass-media;

| 45. | își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele dispoziției din cel de al patrulea amendament care interzice publicitatea politică în mijloacele mass-media comerciale deoarece, deși obiectivul declarat al acestei dispoziții este reducerea costurilor campaniilor politice și crearea de oportunități egale pentru părți, aceasta pune în pericol furnizarea unor informații echilibrate; constată că guvernul maghiar se consultă cu Comisia Europeană pe tema reglementărilor privind publicitatea politică; constată că și în alte țări europene există restricții; ia act de Avizul Comisiei de la Veneția privind cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală a Ungariei (nr. CDL-AD(2013)012), în care se afirmă că „limitele impuse publicității politice trebuie privite în contextul juridic al statului membru respectiv” și că „interzicerea oricărei forme de publicitate politică în serviciile mass-media comerciale, care sunt utilizate pe o scară mai largă în Ungaria decât serviciile publice de mass-media, va priva opoziția de o posibilitate importantă de a-și prezenta ideile în mod eficace și, astfel, de a contracara poziția dominantă a guvernului în relatările mass-mediei”; |
| --- | --- |

45.

își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele dispoziției din cel de al patrulea amendament care interzice publicitatea politică în mijloacele mass-media comerciale deoarece, deși obiectivul declarat al acestei dispoziții este reducerea costurilor campaniilor politice și crearea de oportunități egale pentru părți, aceasta pune în pericol furnizarea unor informații echilibrate; constată că guvernul maghiar se consultă cu Comisia Europeană pe tema reglementărilor privind publicitatea politică; constată că și în alte țări europene există restricții; ia act de Avizul Comisiei de la Veneția privind cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală a Ungariei (nr. CDL-AD(2013)012), în care se afirmă că „limitele impuse publicității politice trebuie privite în contextul juridic al statului membru respectiv” și că „interzicerea oricărei forme de publicitate politică în serviciile mass-media comerciale, care sunt utilizate pe o scară mai largă în Ungaria decât serviciile publice de mass-media, va priva opoziția de o posibilitate importantă de a-și prezenta ideile în mod eficace și, astfel, de a contracara poziția dominantă a guvernului în relatările mass-mediei”;

| 46. | reiterează apelul său adresat autorităților ungare de a lua măsuri în vederea elaborării sau comandării unor evaluări periodice proactive privind impactul legislației asupra sectorului mass-mediei (reducerea calității jurnalismului, cazuri de autocenzură, limitarea libertății editoriale și erodarea calității condițiilor de muncă și a siguranței locului de muncă pentru jurnaliști); |
| --- | --- |

46.

reiterează apelul său adresat autorităților ungare de a lua măsuri în vederea elaborării sau comandării unor evaluări periodice proactive privind impactul legislației asupra sectorului mass-mediei (reducerea calității jurnalismului, cazuri de autocenzură, limitarea libertății editoriale și erodarea calității condițiilor de muncă și a siguranței locului de muncă pentru jurnaliști);

| 47. | deplânge faptul că înființarea Agenției Ungare de Știri (MTI) ca unic furnizor de știri pentru serviciile publice de radiodifuziune, chiar dacă se presupune că toate serviciile importante de radiodifuziune private dispun de un serviciu de știri propriu, a însemnat că aceasta are, practic, un monopol pe piață, având în vedere că cele mai multe dintre știrile prezentate sunt disponibile în mod gratuit; reamintește recomandarea Consiliului Europei de a elimina obligația impusă serviciilor de radiodifuziune publice de a utiliza agenția națională de știri, deoarece acest lucru constituie o restricție excesivă și injustă aplicată pluralității furnizării știrilor; |
| --- | --- |

47.

deplânge faptul că înființarea Agenției Ungare de Știri (MTI) ca unic furnizor de știri pentru serviciile publice de radiodifuziune, chiar dacă se presupune că toate serviciile importante de radiodifuziune private dispun de un serviciu de știri propriu, a însemnat că aceasta are, practic, un monopol pe piață, având în vedere că cele mai multe dintre știrile prezentate sunt disponibile în mod gratuit; reamintește recomandarea Consiliului Europei de a elimina obligația impusă serviciilor de radiodifuziune publice de a utiliza agenția națională de știri, deoarece acest lucru constituie o restricție excesivă și injustă aplicată pluralității furnizării știrilor;

| 48. | ia act de faptul că autoritatea națională pentru concurență trebuie să efectueze evaluări periodice ale sectoarelor și piețelor media, subliniind eventualele amenințări la adresa pluralismului; |
| --- | --- |

48.

ia act de faptul că autoritatea națională pentru concurență trebuie să efectueze evaluări periodice ale sectoarelor și piețelor media, subliniind eventualele amenințări la adresa pluralismului;

| 49. | subliniază faptul că nu trebuie să se abuzeze de măsurile vizând reglementarea accesului canalelor mass-media la piață, prin proceduri de acordare de licențe de difuzare și de autorizare a difuzării, prin norme privind siguranța și ordinea publică de stat, națională sau militară și prin norme privind moralitatea publică pentru a impune un control sau o cenzură politică sau partizană asupra mass-mediei, și subliniază faptul că trebuie asigurat un echilibru adecvat în acest sens; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că nu trebuie să se abuzeze de măsurile vizând reglementarea accesului canalelor mass-media la piață, prin proceduri de acordare de licențe de difuzare și de autorizare a difuzării, prin norme privind siguranța și ordinea publică de stat, națională sau militară și prin norme privind moralitatea publică pentru a impune un control sau o cenzură politică sau partizană asupra mass-mediei, și subliniază faptul că trebuie asigurat un echilibru adecvat în acest sens;

| 50. | este preocupat de faptul că serviciul public de radiodifuziune este controlat de un sistem instituțional extrem de centralizat, care ia deciziile operaționale reale fără o examinare publică; subliniază că practicile părtinitoare și opace de organizare a licitațiilor, precum și informațiile pline de prejudecăți difuzate de serviciul public de radiodifuziune, care ajung la un public larg, distorsionează piața mass-media; subliniază faptul că, în conformitate cu Protocolul nr. 29 la Tratatul de la Lisabona (privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre), sistemul de radiodifuziune publică în statele membre este în mod direct legat de nevoile democratice, sociale și culturale ale fiecărei societăți și de necesitatea de a păstra pluralismul mass-mediei; |
| --- | --- |

50.

este preocupat de faptul că serviciul public de radiodifuziune este controlat de un sistem instituțional extrem de centralizat, care ia deciziile operaționale reale fără o examinare publică; subliniază că practicile părtinitoare și opace de organizare a licitațiilor, precum și informațiile pline de prejudecăți difuzate de serviciul public de radiodifuziune, care ajung la un public larg, distorsionează piața mass-media; subliniază faptul că, în conformitate cu Protocolul nr. 29 la Tratatul de la Lisabona (privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre), sistemul de radiodifuziune publică în statele membre este în mod direct legat de nevoile democratice, sociale și culturale ale fiecărei societăți și de necesitatea de a păstra pluralismul mass-mediei;

| 51. | reamintește că reglementările în materie de conținut mediatic ar trebui să fie clare și să permită cetățenilor și firmelor de media să prevadă cazurile în care se poate încălca legea, și ar trebui să stabilească consecințele juridice ale posibilelor încălcări; ia act cu îngrijorare de faptul că, în ciuda unor reglementări în materie de conținut atât de detaliate, pozițiile publice recente anti-romi au rămas până în prezent nesancționate de către Autoritatea pentru mass-media din Ungaria și solicită aplicarea echilibrată a legislației; |
| --- | --- |

51.

reamintește că reglementările în materie de conținut mediatic ar trebui să fie clare și să permită cetățenilor și firmelor de media să prevadă cazurile în care se poate încălca legea, și ar trebui să stabilească consecințele juridice ale posibilelor încălcări; ia act cu îngrijorare de faptul că, în ciuda unor reglementări în materie de conținut atât de detaliate, pozițiile publice recente anti-romi au rămas până în prezent nesancționate de către Autoritatea pentru mass-media din Ungaria și solicită aplicarea echilibrată a legislației;

Drepturile persoanelor care aparțin minorităților

| 52. | ia act de faptul că parlamentul maghiar a adoptat acte legislative în domeniile penal și civil în scopul combaterii incitării rasiale și a discursului care instigă la ură; consideră că măsurile legislative adoptate constituie un punct de plecare important pentru realizarea obiectivului de a crea o societate fără intoleranță și discriminare în Europa, deoarece măsuri concrete se pot lua numai pe baza unei legislații ferme; evidențiază, totuși, că legislația trebuie implementată în mod activ; |
| --- | --- |

52.

ia act de faptul că parlamentul maghiar a adoptat acte legislative în domeniile penal și civil în scopul combaterii incitării rasiale și a discursului care instigă la ură; consideră că măsurile legislative adoptate constituie un punct de plecare important pentru realizarea obiectivului de a crea o societate fără intoleranță și discriminare în Europa, deoarece măsuri concrete se pot lua numai pe baza unei legislații ferme; evidențiază, totuși, că legislația trebuie implementată în mod activ;

| 53. | subliniază faptul că autoritățile din statele membre au o obligație pozitivă de a acționa în vederea evitării încălcării drepturilor minorităților, nu pot rămâne neutre și ar trebui să adopte măsurile juridice, educaționale și politice necesare atunci când se confruntă cu astfel de încălcări; ia act de modificarea din 2011 adusă codului penal cu scopul de a împiedica campaniile grupurilor extremiste ce vizează intimidarea comunităților de romi, modificare ce pedepsește cu până la trei ani de închisoare „comportamentul antisocial provocator” care provoacă teamă unui membru al unei comunități naționale, etnice, rasiale sau religioase; recunoaște rolul important al Guvernului Ungariei în lansarea, în 2011, în perioada în care a deținut președinția UE, a Cadrului european pentru strategiile naționale de integrare a romilor; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că autoritățile din statele membre au o obligație pozitivă de a acționa în vederea evitării încălcării drepturilor minorităților, nu pot rămâne neutre și ar trebui să adopte măsurile juridice, educaționale și politice necesare atunci când se confruntă cu astfel de încălcări; ia act de modificarea din 2011 adusă codului penal cu scopul de a împiedica campaniile grupurilor extremiste ce vizează intimidarea comunităților de romi, modificare ce pedepsește cu până la trei ani de închisoare „comportamentul antisocial provocator” care provoacă teamă unui membru al unei comunități naționale, etnice, rasiale sau religioase; recunoaște rolul important al Guvernului Ungariei în lansarea, în 2011, în perioada în care a deținut președinția UE, a Cadrului european pentru strategiile naționale de integrare a romilor;

| 54. | ia act cu îngrijorare de modificările repetate aduse ordinii juridice care limitează drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgen (LGBT), de exemplu prin încercarea de a exclude din definiția „familiei” prevăzută de Legea fundamentală cuplurile de același sex și copiii acestora, dar și alte structuri diferite de familii; subliniază faptul că acest lucru este contrar jurisprudenței recente a Curții Europene a Drepturilor Omului și alimentează un climat de intoleranță față de persoanele LGBT; |
| --- | --- |

54.

ia act cu îngrijorare de modificările repetate aduse ordinii juridice care limitează drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgen (LGBT), de exemplu prin încercarea de a exclude din definiția „familiei” prevăzută de Legea fundamentală cuplurile de același sex și copiii acestora, dar și alte structuri diferite de familii; subliniază faptul că acest lucru este contrar jurisprudenței recente a Curții Europene a Drepturilor Omului și alimentează un climat de intoleranță față de persoanele LGBT;

| 55. | salută introducerea, de către cel de-al patrulea amendament, a unor dispoziții în Constituția Ungariei care stipulează că „Ungaria va depune eforturi pentru a oferi fiecărei persoane condiții decente de locuit și acces la serviciile publice” și că „guvernul central și administrația locală vor contribui, de asemenea, la crearea de condiții decente de locuit depunând eforturi de a oferi o locuință tuturor persoanelor fără adăpost”; își exprimă, totuși, preocuparea cu privire la faptul că „în vederea protejării ordinii publice, a siguranței publice, a sănătății publice și a valorilor culturale, un act adoptat de Parlament sau o ordonanță locală poate declara drept ilegală șederea într-un spațiu public cu titlu de domiciliu permanent într-o anumită parte a acestui spațiu public”, fapt ce ar duce la abordarea situației persoanelor fără adăpost cu ajutorul legislației penale; reamintește faptul că Curtea Constituțională a Ungariei a statuat că măsuri similare cuprinse în Legea privind infracțiunile mai puțin grave erau neconstituționale deoarece încălcau demnitatea umană; |
| --- | --- |

55.

salută introducerea, de către cel de-al patrulea amendament, a unor dispoziții în Constituția Ungariei care stipulează că „Ungaria va depune eforturi pentru a oferi fiecărei persoane condiții decente de locuit și acces la serviciile publice” și că „guvernul central și administrația locală vor contribui, de asemenea, la crearea de condiții decente de locuit depunând eforturi de a oferi o locuință tuturor persoanelor fără adăpost”; își exprimă, totuși, preocuparea cu privire la faptul că „în vederea protejării ordinii publice, a siguranței publice, a sănătății publice și a valorilor culturale, un act adoptat de Parlament sau o ordonanță locală poate declara drept ilegală șederea într-un spațiu public cu titlu de domiciliu permanent într-o anumită parte a acestui spațiu public”, fapt ce ar duce la abordarea situației persoanelor fără adăpost cu ajutorul legislației penale; reamintește faptul că Curtea Constituțională a Ungariei a statuat că măsuri similare cuprinse în Legea privind infracțiunile mai puțin grave erau neconstituționale deoarece încălcau demnitatea umană;

Libertatea de religie sau credință și recunoașterea bisericilor

| 56. | constată cu îngrijorare că modificările aduse Legii fundamentale prin cel de al patrulea amendament conferă parlamentului competența de a recunoaște, prin intermediul unor legi organice și fără obligația constituțională de a justifica un refuz al recunoașterii, anumite organizații implicate în activități religioase, cum ar fi bisericile, ceea ce ar putea afecta în mod negativ obligația statului de a rămâne neutru și imparțial în relațiile sale cu diversele religii și credințe; |
| --- | --- |

56.

constată cu îngrijorare că modificările aduse Legii fundamentale prin cel de al patrulea amendament conferă parlamentului competența de a recunoaște, prin intermediul unor legi organice și fără obligația constituțională de a justifica un refuz al recunoașterii, anumite organizații implicate în activități religioase, cum ar fi bisericile, ceea ce ar putea afecta în mod negativ obligația statului de a rămâne neutru și imparțial în relațiile sale cu diversele religii și credințe;

Concluzie

| 57. | reafirmă faptul că acordă cea mai mare importanță respectării principiului egalității dintre toate statele membre și refuză aplicarea de standarde duble în raport cu statele membre; subliniază faptul că situații, cadre juridice și prevederi similare ar trebui evaluate în același mod; afirmă că simpla modificare și adoptare a legilor nu pot fi considerate incompatibile cu valorile tratatelor; invită Comisia să identifice cazurile de incompatibilitate cu legislația UE și solicită Curții de Justiție a Uniunii Europene să judece astfel de cauze; |
| --- | --- |

57.

reafirmă faptul că acordă cea mai mare importanță respectării principiului egalității dintre toate statele membre și refuză aplicarea de standarde duble în raport cu statele membre; subliniază faptul că situații, cadre juridice și prevederi similare ar trebui evaluate în același mod; afirmă că simpla modificare și adoptare a legilor nu pot fi considerate incompatibile cu valorile tratatelor; invită Comisia să identifice cazurile de incompatibilitate cu legislația UE și solicită Curții de Justiție a Uniunii Europene să judece astfel de cauze;

| 58. | conchide – din motivele prezentate anterior – că tendința sistemică și generală de a modifica în mod repetat cadrul constituțional și juridic în perioade de timp foarte scurte, precum și conținutul acestor modificări, sunt incompatibile cu valorile menționate la articolul 2, articolul 3 alineatul (1) și articolul 6 din TUE și deviază de la principiile menționate la articolul 4 alineatul (3) din TUE; consideră că – în cazul în care nu este corectată în timp util și în mod adecvat – această tendință va duce la un risc clar de încălcare gravă a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

58.

conchide – din motivele prezentate anterior – că tendința sistemică și generală de a modifica în mod repetat cadrul constituțional și juridic în perioade de timp foarte scurte, precum și conținutul acestor modificări, sunt incompatibile cu valorile menționate la articolul 2, articolul 3 alineatul (1) și articolul 6 din TUE și deviază de la principiile menționate la articolul 4 alineatul (3) din TUE; consideră că – în cazul în care nu este corectată în timp util și în mod adecvat – această tendință va duce la un risc clar de încălcare gravă a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE;

III —   
  recomandări

Preambul

| 59. | reafirmă faptul că prezenta rezoluția nu privește doar Ungaria, ci, în mod inseparabil, Uniunea Europeană în ansamblul său, precum și reconstrucția și dezvoltarea sa democratică după prăbușirea regimurilor totalitare din secolul 20; rezoluția privește familia europeană, valorile și standardele sale comune, caracterul inclusiv și capacitatea sa de a iniția un dialog; ea se referă la necesitatea de a pune în aplicare tratatele la care statele membre au aderat de bunăvoie. ea se referă la ajutorul reciproc și încrederea reciprocă pe care Uniunea, cetățenii săi și statele membre trebuie să o manifeste pentru ca aceste tratate să nu fie doar simple cuvinte pe hârtie, ci temeiul juridic al unei Europe adevărate, juste și deschise, care respectă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

59.

reafirmă faptul că prezenta rezoluția nu privește doar Ungaria, ci, în mod inseparabil, Uniunea Europeană în ansamblul său, precum și reconstrucția și dezvoltarea sa democratică după prăbușirea regimurilor totalitare din secolul 20; rezoluția privește familia europeană, valorile și standardele sale comune, caracterul inclusiv și capacitatea sa de a iniția un dialog; ea se referă la necesitatea de a pune în aplicare tratatele la care statele membre au aderat de bunăvoie. ea se referă la ajutorul reciproc și încrederea reciprocă pe care Uniunea, cetățenii săi și statele membre trebuie să o manifeste pentru ca aceste tratate să nu fie doar simple cuvinte pe hârtie, ci temeiul juridic al unei Europe adevărate, juste și deschise, care respectă drepturile fundamentale;

| 60. | împărtășește ideea unei Uniuni, care este nu numai o „uniune de democrații” ci și, de asemenea, o „Uniune a democrației”, întemeiată pe societăți pluraliste în care primează respectul pentru drepturile omului și statul de drept; |
| --- | --- |

60.

împărtășește ideea unei Uniuni, care este nu numai o „uniune de democrații” ci și, de asemenea, o „Uniune a democrației”, întemeiată pe societăți pluraliste în care primează respectul pentru drepturile omului și statul de drept;

| 61. | reafirmă că, deși în vremuri de criză economică și socială s-ar putea ceda tentației de a ignora principiile constituționale, credibilitatea și robustețea instituțiilor constituționale joacă un rol esențial în susținerea politicilor economice, fiscale și sociale, precum și a coeziunii sociale; |
| --- | --- |

61.

reafirmă că, deși în vremuri de criză economică și socială s-ar putea ceda tentației de a ignora principiile constituționale, credibilitatea și robustețea instituțiilor constituționale joacă un rol esențial în susținerea politicilor economice, fiscale și sociale, precum și a coeziunii sociale;

Apel către toate statele membre

| 62. | invită statele membre să se conformeze fără întârziere obligațiilor prevăzute în tratat de a respecta, a garanta, a proteja și a promova valorile comune ale Uniunii, condiție indispensabilă pentru respectarea democrației și, prin urmare, a fondului cetățeniei Uniunii, pentru edificarea unei culturi a încrederii reciproce, care să permită o cooperare transfrontalieră eficientă, precum și a unui spațiu real de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

62.

invită statele membre să se conformeze fără întârziere obligațiilor prevăzute în tratat de a respecta, a garanta, a proteja și a promova valorile comune ale Uniunii, condiție indispensabilă pentru respectarea democrației și, prin urmare, a fondului cetățeniei Uniunii, pentru edificarea unei culturi a încrederii reciproce, care să permită o cooperare transfrontalieră eficientă, precum și a unui spațiu real de libertate, securitate și justiție;

| 63. | consideră că este de datoria morală și juridică a tuturor statelor membre, precum și a instituțiilor Uniunii, să apere valorile europene consacrate în tratate, în Carta drepturilor fundamentale și în Convenția europeană a drepturilor omului la care fiecare stat membru este semnatar și la care UE va adera în curând; |
| --- | --- |

63.

consideră că este de datoria morală și juridică a tuturor statelor membre, precum și a instituțiilor Uniunii, să apere valorile europene consacrate în tratate, în Carta drepturilor fundamentale și în Convenția europeană a drepturilor omului la care fiecare stat membru este semnatar și la care UE va adera în curând;

| 64. | invită parlamentele naționale să își consolideze rolul lor în monitorizarea respectării valorilor fundamentale și să denunțe orice riscuri de deteriorare a acestor valori, care pot apărea în interiorul frontierelor UE, cu scopul de a menține credibilitatea Uniunii față de țările terțe, credibilitate întemeiată pe seriozitatea cu care Uniunea și statele sale membre tratează valorile pe care le-au ales ca temelii; |
| --- | --- |

64.

invită parlamentele naționale să își consolideze rolul lor în monitorizarea respectării valorilor fundamentale și să denunțe orice riscuri de deteriorare a acestor valori, care pot apărea în interiorul frontierelor UE, cu scopul de a menține credibilitatea Uniunii față de țările terțe, credibilitate întemeiată pe seriozitatea cu care Uniunea și statele sale membre tratează valorile pe care le-au ales ca temelii;

| 65. | se așteaptă ca toate statele membre să adopte măsurile necesare, în special în cadrul Consiliului Uniunii Europene, pentru a contribui în mod loial la promovarea valorilor Uniunii și pentru a coopera cu Parlamentul și Comisia la monitorizarea respectării acestora, în special în cadrul „trialogului prevăzut la articolul 2”, menționat la punctul 85; |
| --- | --- |

65.

se așteaptă ca toate statele membre să adopte măsurile necesare, în special în cadrul Consiliului Uniunii Europene, pentru a contribui în mod loial la promovarea valorilor Uniunii și pentru a coopera cu Parlamentul și Comisia la monitorizarea respectării acestora, în special în cadrul „trialogului prevăzut la articolul 2”, menționat la punctul 85;

Apel către Consiliul European

| 66. | reamintește Consiliului European responsabilitățile sale în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

66.

reamintește Consiliului European responsabilitățile sale în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție;

| 67. | constată cu dezamăgire că Consiliul European este singura instituție politică a UE care nu s-a exprimat în această privință, în timp ce Comisia, Parlamentul European, Consiliul Europei, OSCE și chiar Administrația SUA și-au exprimat îngrijorarea față de situația din Ungaria; |
| --- | --- |

67.

constată cu dezamăgire că Consiliul European este singura instituție politică a UE care nu s-a exprimat în această privință, în timp ce Comisia, Parlamentul European, Consiliul Europei, OSCE și chiar Administrația SUA și-au exprimat îngrijorarea față de situația din Ungaria;

| 68. | consideră că Consiliul European nu poate rămâne pasiv în cazul în care unul din statele membre încalcă drepturi fundamentale sau implementează schimbări care pot afecta în mod negativ statul de drept din acea țară și, prin urmare, statul de drept din Uniunea Europeană în general, îndeosebi atunci când încrederea reciprocă în sistemul juridic și cooperarea judiciară ar putea fi puse în pericol, datorită faptului că acest lucru are un impact negativ asupra Uniunii înseși; |
| --- | --- |

68.

consideră că Consiliul European nu poate rămâne pasiv în cazul în care unul din statele membre încalcă drepturi fundamentale sau implementează schimbări care pot afecta în mod negativ statul de drept din acea țară și, prin urmare, statul de drept din Uniunea Europeană în general, îndeosebi atunci când încrederea reciprocă în sistemul juridic și cooperarea judiciară ar putea fi puse în pericol, datorită faptului că acest lucru are un impact negativ asupra Uniunii înseși;

| 69. | invită Președintele Consiliului European să informeze Parlamentul cu privire la analiza pe care a făcut-o asupra situației; |
| --- | --- |

69.

invită Președintele Consiliului European să informeze Parlamentul cu privire la analiza pe care a făcut-o asupra situației;

Recomandări pentru Comisie

| 70. | invită Comisia, în calitatea sa de gardian al tratatelor și de supraveghetor al aplicării dreptului Uniunii, sub controlul Curții de Justiție a Uniunii Europene;






  — | să informeze Parlamentul cu privire la analiza pe care a făcut-o celui de al patrulea amendament la Legea fundamentală și la impactul acestuia asupra cooperării în cadrul UE; |
| --- | --- | --- |

70.

invită Comisia, în calitatea sa de gardian al tratatelor și de supraveghetor al aplicării dreptului Uniunii, sub controlul Curții de Justiție a Uniunii Europene;

—

să informeze Parlamentul cu privire la analiza pe care a făcut-o celui de al patrulea amendament la Legea fundamentală și la impactul acestuia asupra cooperării în cadrul UE;

| — | să fie hotărâtă în asigurarea respectării depline a valorilor și drepturilor comune fundamentale prevăzute la articolul 2 din TUE, având în vedere că încălcarea acestora subminează chiar temeliile Uniunii, precum și încrederea reciprocă dintre statele membre; |
| --- | --- |

—

să fie hotărâtă în asigurarea respectării depline a valorilor și drepturilor comune fundamentale prevăzute la articolul 2 din TUE, având în vedere că încălcarea acestora subminează chiar temeliile Uniunii, precum și încrederea reciprocă dintre statele membre;

| — | să lanseze o anchetă obiectivă și să deschidă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul în care consideră că un stat membru nu și-a îndeplinit o obligație în conformitate cu tratatele și, în special, acesta încalcă drepturile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

—

să lanseze o anchetă obiectivă și să deschidă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul în care consideră că un stat membru nu și-a îndeplinit o obligație în conformitate cu tratatele și, în special, acesta încalcă drepturile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE;

| — | să evite orice situație de standarde duble în raport cu statele membre, luând toate măsurile pentru ca, în situații similare, toate statele membre să fie tratate în mod similar, respectând, prin urmare, pe deplin, principiul egalității statelor membre în raport cu tratatele; |
| --- | --- |

—

să evite orice situație de standarde duble în raport cu statele membre, luând toate măsurile pentru ca, în situații similare, toate statele membre să fie tratate în mod similar, respectând, prin urmare, pe deplin, principiul egalității statelor membre în raport cu tratatele;

| — | să se concentreze nu numai asupra încălcărilor specifice ale legislației UE, ce trebuie remediate, în special, prin intermediul articolului 258 din TFUE, dar să răspundă în mod adecvat unei schimbări sistemice a sistemului constituțional și juridic și a practicilor dintr-un stat membru în care încălcări multiple și recurente duc, din nefericire, la o stare de insecuritate juridică, care nu mai respectă cerințele prevăzute la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

—

să se concentreze nu numai asupra încălcărilor specifice ale legislației UE, ce trebuie remediate, în special, prin intermediul articolului 258 din TFUE, dar să răspundă în mod adecvat unei schimbări sistemice a sistemului constituțional și juridic și a practicilor dintr-un stat membru în care încălcări multiple și recurente duc, din nefericire, la o stare de insecuritate juridică, care nu mai respectă cerințele prevăzute la articolul 2 din TUE;

| — | să adopte o abordare mai cuprinzătoare pentru a face față, într-o fază incipientă, oricăror eventuale riscuri de încălcare gravă a valorilor fundamentale într-un stat membru și să participe imediat la un dialog politic structurat cu statul membru în cauză și cu celelalte instituții ale UE; acest dialog politic structurat ar trebui să fie coordonat la cel mai înalt nivel politic al Comisiei și să aibă un impact clar asupra întregului spectru de negocieri dintre Comisie și statul membru în cauză, în diferite domenii de activitate ale UE; |
| --- | --- |

—

să adopte o abordare mai cuprinzătoare pentru a face față, într-o fază incipientă, oricăror eventuale riscuri de încălcare gravă a valorilor fundamentale într-un stat membru și să participe imediat la un dialog politic structurat cu statul membru în cauză și cu celelalte instituții ale UE; acest dialog politic structurat ar trebui să fie coordonat la cel mai înalt nivel politic al Comisiei și să aibă un impact clar asupra întregului spectru de negocieri dintre Comisie și statul membru în cauză, în diferite domenii de activitate ale UE;

| — | să creeze – de îndată ce riscul de încălcare a articolului 2 din TUE este identificat – un „program de avertizare în cazul încălcării articolul 2 din TUE”, cu alte cuvinte, un mecanism de monitorizare a valorilor Uniunii, care să fie analizat de urgență și cu prioritate exclusivă de către Comisie, coordonat la cel mai înalt nivel politic și luat pe deplin în considerare în diversele politici sectoriale ale UE până la restabilirea respectării depline a articolului 2 din TUE și îndepărtarea oricăror riscuri de încălcare a acestuia, ca cel avut în vedere, de asemenea, în scrisoarea miniștrilor de externe din patru state membre în care aceștia prezintă președintelui Comisiei necesitatea elaborării unei noi metode, mai eficiente, de a proteja valorile fundamentale, pentru a pune un accent mai mare pe promovarea unei culturi a respectului pentru statul de drept, de care s-a ținut seama în concluziile Consiliului privind drepturile fundamentale și statul de drept și Raportul Comisiei pe 2012 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 6 și 7 iunie 2013; |
| --- | --- |

—

să creeze – de îndată ce riscul de încălcare a articolului 2 din TUE este identificat – un „program de avertizare în cazul încălcării articolul 2 din TUE”, cu alte cuvinte, un mecanism de monitorizare a valorilor Uniunii, care să fie analizat de urgență și cu prioritate exclusivă de către Comisie, coordonat la cel mai înalt nivel politic și luat pe deplin în considerare în diversele politici sectoriale ale UE până la restabilirea respectării depline a articolului 2 din TUE și îndepărtarea oricăror riscuri de încălcare a acestuia, ca cel avut în vedere, de asemenea, în scrisoarea miniștrilor de externe din patru state membre în care aceștia prezintă președintelui Comisiei necesitatea elaborării unei noi metode, mai eficiente, de a proteja valorile fundamentale, pentru a pune un accent mai mare pe promovarea unei culturi a respectului pentru statul de drept, de care s-a ținut seama în concluziile Consiliului privind drepturile fundamentale și statul de drept și Raportul Comisiei pe 2012 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 6 și 7 iunie 2013;

| — | să organizeze reuniuni la nivel tehnic cu serviciile statului membru în cauză, dar să nu încheie niciun fel de negocieri, în niciun domeniu de politici, cu excepția celor legate de articolul - 2 din TUE, până în momentul în care nu a fost asigurată respectarea deplină a articolului 2 din TUE; |
| --- | --- |

—

să organizeze reuniuni la nivel tehnic cu serviciile statului membru în cauză, dar să nu încheie niciun fel de negocieri, în niciun domeniu de politici, cu excepția celor legate de articolul - 2 din TUE, până în momentul în care nu a fost asigurată respectarea deplină a articolului 2 din TUE;

| — | să aplice o abordare orizontală, cu participarea tuturor serviciilor implicate ale Comisiei, cu scopul de a asigura respectarea statului de drept în toate domeniile, inclusiv în sectorul economic și social; |
| --- | --- |

—

să aplice o abordare orizontală, cu participarea tuturor serviciilor implicate ale Comisiei, cu scopul de a asigura respectarea statului de drept în toate domeniile, inclusiv în sectorul economic și social;

| — | să implementeze și, după caz, să actualizeze comunicarea sa din 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (COM(2003)0606) și să elaboreze o propunere detaliată pentru crearea unui mecanism de monitorizare rapid și independent și a unui sistem de avertizare timpurie; |
| --- | --- |

—

să implementeze și, după caz, să actualizeze comunicarea sa din 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (COM(2003)0606) și să elaboreze o propunere detaliată pentru crearea unui mecanism de monitorizare rapid și independent și a unui sistem de avertizare timpurie;

| — | să monitorizeze în mod periodic funcționarea corectă a spațiului european de justiție și să adopte măsuri dacă independența sistemului judiciar este pus în pericol în orice stat membru, cu scopul de a evita slăbirea încrederii reciproce dintre autoritățile judiciare naționale, fapt ce ar crea în mod inevitabil obstacole în calea aplicării corecte a instrumentelor UE privind recunoașterea reciprocă și cooperarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

—

să monitorizeze în mod periodic funcționarea corectă a spațiului european de justiție și să adopte măsuri dacă independența sistemului judiciar este pus în pericol în orice stat membru, cu scopul de a evita slăbirea încrederii reciproce dintre autoritățile judiciare naționale, fapt ce ar crea în mod inevitabil obstacole în calea aplicării corecte a instrumentelor UE privind recunoașterea reciprocă și cooperarea transfrontalieră;

| — | să se asigure că statele membre garantează punerea corectă în aplicare a Cartei Drepturilor Fundamentale în ce privește pluralismul mass-mediei și accesul egal la informație; |
| --- | --- |

—

să se asigure că statele membre garantează punerea corectă în aplicare a Cartei Drepturilor Fundamentale în ce privește pluralismul mass-mediei și accesul egal la informație;

| — | să monitorizeze punerea în aplicare eficace a normelor ce asigură proceduri transparente și echitabile de finanțare a mijloacelor mass-media, de alocare a publicității și sponsorizării de stat, astfel încât să garanteze că acestea nu produc ingerințe în libertatea de informare și de exprimare, în pluralismul sau pozițiilor editoriale ale mijloacelor mass-media; |
| --- | --- |

—

să monitorizeze punerea în aplicare eficace a normelor ce asigură proceduri transparente și echitabile de finanțare a mijloacelor mass-media, de alocare a publicității și sponsorizării de stat, astfel încât să garanteze că acestea nu produc ingerințe în libertatea de informare și de exprimare, în pluralismul sau pozițiilor editoriale ale mijloacelor mass-media;

| — | să ia măsuri adecvate, în timp util, proporționale și progresive în cazul în care apar probleme privind libertatea de exprimare, de informare, libertatea presei și pluralismul în UE și statele membre, pe baza unei analize detaliate și atente a situației și problemelor ce trebuie rezolvate și a celor mai bune modalități de a le soluționa; |
| --- | --- |

—

să ia măsuri adecvate, în timp util, proporționale și progresive în cazul în care apar probleme privind libertatea de exprimare, de informare, libertatea presei și pluralismul în UE și statele membre, pe baza unei analize detaliate și atente a situației și problemelor ce trebuie rezolvate și a celor mai bune modalități de a le soluționa;

| — | să abordeze aceste probleme în cadrul punerii în aplicare a Directivei serviciilor media audiovizuale, cu scopul de a îmbunătăți cooperarea dintre organismele de reglementare din statele membre și Comisie și să prezinte, cât mai curând posibil, o revizuire și o modificare a directivei, în special a articolelor 29 și 30 din aceasta; |
| --- | --- |

—

să abordeze aceste probleme în cadrul punerii în aplicare a Directivei serviciilor media audiovizuale, cu scopul de a îmbunătăți cooperarea dintre organismele de reglementare din statele membre și Comisie și să prezinte, cât mai curând posibil, o revizuire și o modificare a directivei, în special a articolelor 29 și 30 din aceasta;

| — | să continue dialogul cu guvernul ungar referitor la conformitatea cu legislația UE a noii prevederi din cel de al patrulea amendament care permite guvernului maghiar să impună o taxă specială pentru punerea în aplicare a hotărârilor Curții de Justiție a UE, ceea ce implică obligații de plată într-un moment în care bugetul de stat nu dispune de fonduri disponibile suficiente, iar datoria publică depășește jumătate din produsul intern brut și să propună măsuri adecvate pentru a preveni ceea ce poate duce la o încălcare a cooperării loiale, consacrată la articolul 4 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

—

să continue dialogul cu guvernul ungar referitor la conformitatea cu legislația UE a noii prevederi din cel de al patrulea amendament care permite guvernului maghiar să impună o taxă specială pentru punerea în aplicare a hotărârilor Curții de Justiție a UE, ceea ce implică obligații de plată într-un moment în care bugetul de stat nu dispune de fonduri disponibile suficiente, iar datoria publică depășește jumătate din produsul intern brut și să propună măsuri adecvate pentru a preveni ceea ce poate duce la o încălcare a cooperării loiale, consacrată la articolul 4 alineatul (3) din TUE;

| 71. | reamintește Comisiei faptul că, prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și prin viitoarea aderare a Uniunii la CEDO, se validează o nouă arhitectură în dreptul Uniunii Europene, a cărui construcție va viza cu precădere drepturile omului, atribuind astfel Comisiei, în calitatea sa de gardian al tratatelor, responsabilități sporite în materie; |
| --- | --- |

71.

reamintește Comisiei faptul că, prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și prin viitoarea aderare a Uniunii la CEDO, se validează o nouă arhitectură în dreptul Uniunii Europene, a cărui construcție va viza cu precădere drepturile omului, atribuind astfel Comisiei, în calitatea sa de gardian al tratatelor, responsabilități sporite în materie;

Recomandări adresate autorităților ungare

| 72. | îndeamnă autoritățile ungare să implementeze, cât mai curând posibil, toate măsurile pe care Comisia Europeană, în calitate de gardian al tratelor, le consideră a fi necesare pentru a respecta pe deplin legislația UE, să respecte pe deplin hotărârile Curții Constituționale a Ungariei și să pună în aplicare, cât mai curând posibil, următoarele recomandări, în concordanță cu recomandările Comisiei de la Veneția, Consiliului Europei și ale altor organisme internaționale referitoare la protecția statului de drept și a drepturilor fundamentale, cu scopul de a respecta pe deplin statul de drept și cerințele sale esențiale privind structura constituțională, sistemul de control și echilibru al puterilor și independența sistemului judiciar, precum și o protecție solidă a drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de exprimare, a mass-mediei, a religiei sau convingerilor, a protecției minorităților și a combaterii discriminării, dar și a dreptului la proprietate: |
| --- | --- |

72.

îndeamnă autoritățile ungare să implementeze, cât mai curând posibil, toate măsurile pe care Comisia Europeană, în calitate de gardian al tratelor, le consideră a fi necesare pentru a respecta pe deplin legislația UE, să respecte pe deplin hotărârile Curții Constituționale a Ungariei și să pună în aplicare, cât mai curând posibil, următoarele recomandări, în concordanță cu recomandările Comisiei de la Veneția, Consiliului Europei și ale altor organisme internaționale referitoare la protecția statului de drept și a drepturilor fundamentale, cu scopul de a respecta pe deplin statul de drept și cerințele sale esențiale privind structura constituțională, sistemul de control și echilibru al puterilor și independența sistemului judiciar, precum și o protecție solidă a drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de exprimare, a mass-mediei, a religiei sau convingerilor, a protecției minorităților și a combaterii discriminării, dar și a dreptului la proprietate:

Legea fundamentală

| — | să restabilească pe deplin supremația Legii fundamentale prin eliminarea din textul acesteia a acelor dispoziții declarate anterior neconstituționale de către Curtea Constituțională; |
| --- | --- |

—

să restabilească pe deplin supremația Legii fundamentale prin eliminarea din textul acesteia a acelor dispoziții declarate anterior neconstituționale de către Curtea Constituțională;

| — | să reducă utilizarea recurentă a legilor cardinale pentru ca domeniile de politici în ce materie de familie, chestiuni sociale, fiscale și bugetare să fie reglementate prin legi obișnuite și prin vot majoritar; |
| --- | --- |

—

să reducă utilizarea recurentă a legilor cardinale pentru ca domeniile de politici în ce materie de familie, chestiuni sociale, fiscale și bugetare să fie reglementate prin legi obișnuite și prin vot majoritar;

| — | să implementeze recomandările Comisiei de la Veneția și, în special, să revizuiască lista domeniilor de politici ce necesită o majoritate calificată pentru a asigura alegeri credibile în viitor; |
| --- | --- |

—

să implementeze recomandările Comisiei de la Veneția și, în special, să revizuiască lista domeniilor de politici ce necesită o majoritate calificată pentru a asigura alegeri credibile în viitor;

| — | să asigure un sistem parlamentar dinamic, care să respecte și forțele de opoziție, alocând un timp rezonabil pentru dezbateri reale între majoritate și opoziție, precum și pentru participarea publicului larg la procedura legislativă; |
| --- | --- |

—

să asigure un sistem parlamentar dinamic, care să respecte și forțele de opoziție, alocând un timp rezonabil pentru dezbateri reale între majoritate și opoziție, precum și pentru participarea publicului larg la procedura legislativă;

| — | să asigure cea mai largă participare posibilă a tuturor partidelor parlamentare la procesul constituțional, în ciuda faptului că majoritatea specială relevantă este deținută numai de coaliția de guvernare; |
| --- | --- |

—

să asigure cea mai largă participare posibilă a tuturor partidelor parlamentare la procesul constituțional, în ciuda faptului că majoritatea specială relevantă este deținută numai de coaliția de guvernare;

Sistemul de control și echilibru al puterilor

| — | să restabilească în totalitate prerogativele Curții Constituționale ca organism suprem de protecție constituțională și, astfel, întâietatea Legii fundamentale, prin eliminarea din textul acesteia a limitării atribuției Curții Constituționale de a examina constituționalitatea oricăror modificări ale Legii fundamentale precum și a abrogării a două decenii de jurisprudență constituțională; să restabilească dreptul Curții Constituționale de a examina toată legislația, fără excepție, cu scopul de a contrabalansa acțiunile parlamentare și executive și de a asigura un control jurisdicțional complet; o astfel de examinare jurisdicțională și constituțională poate fi efectuată în diferite moduri în diferite state membre, în funcție de particularitățile istoriei constituționale naționale din fiecare țară, însă odată înființată, o Curte Constituțională – precum cea ungară, care, după căderea regimului comunist și-a construit rapid o reputație în rândul Curților Supreme din Europa – nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri ce vizează reducerea competențelor sale, subminând, astfel, statul de drept; |
| --- | --- |

—

să restabilească în totalitate prerogativele Curții Constituționale ca organism suprem de protecție constituțională și, astfel, întâietatea Legii fundamentale, prin eliminarea din textul acesteia a limitării atribuției Curții Constituționale de a examina constituționalitatea oricăror modificări ale Legii fundamentale precum și a abrogării a două decenii de jurisprudență constituțională; să restabilească dreptul Curții Constituționale de a examina toată legislația, fără excepție, cu scopul de a contrabalansa acțiunile parlamentare și executive și de a asigura un control jurisdicțional complet; o astfel de examinare jurisdicțională și constituțională poate fi efectuată în diferite moduri în diferite state membre, în funcție de particularitățile istoriei constituționale naționale din fiecare țară, însă odată înființată, o Curte Constituțională – precum cea ungară, care, după căderea regimului comunist și-a construit rapid o reputație în rândul Curților Supreme din Europa – nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri ce vizează reducerea competențelor sale, subminând, astfel, statul de drept;

| — | să restabilească posibilitatea ca sistemul judiciar să facă referire la jurisprudența pronunțată înainte de intrarea în vigoare a Legii fundamentale, în special în domeniul drepturilor fundamentale (12); |
| --- | --- |

—

să restabilească posibilitatea ca sistemul judiciar să facă referire la jurisprudența pronunțată înainte de intrarea în vigoare a Legii fundamentale, în special în domeniul drepturilor fundamentale (12);

| — | să depună eforturi pentru a ajunge la un consens în alegerea membrilor Curții Constituționale, cu o implicare semnificativă a opoziției, și să garanteze faptul că membrii Curții nu sunt influențați politic; |
| --- | --- |

—

să depună eforturi pentru a ajunge la un consens în alegerea membrilor Curții Constituționale, cu o implicare semnificativă a opoziției, și să garanteze faptul că membrii Curții nu sunt influențați politic;

| — | să restabilească prerogativele parlamentului în domeniul bugetar și să asigure, astfel, deplina legitimitate democratică a deciziilor bugetare, prin eliminarea limitării prerogativelor parlamentului de către Consiliul pentru buget, care nu este un organism parlamentar; |
| --- | --- |

—

să restabilească prerogativele parlamentului în domeniul bugetar și să asigure, astfel, deplina legitimitate democratică a deciziilor bugetare, prin eliminarea limitării prerogativelor parlamentului de către Consiliul pentru buget, care nu este un organism parlamentar;

| — | să coopereze cu instituțiile europene pentru a se asigura că prevederile noii Legi privind securitatea națională sunt conforme cu principiile fundamentale ale separării puterilor, independenței sistemului judiciar, respectării vieții private și a vieții de familie și dreptului la o cale de atac eficace; |
| --- | --- |

—

să coopereze cu instituțiile europene pentru a se asigura că prevederile noii Legi privind securitatea națională sunt conforme cu principiile fundamentale ale separării puterilor, independenței sistemului judiciar, respectării vieții private și a vieții de familie și dreptului la o cale de atac eficace;

| — | să prezinte clarificări cu privire la modul în care autoritățile ungare intenționează să remedieze încetarea prematură a mandatului unor înalți funcționari, cu scopul de a asigura independența instituțională a autorității de protecție a datelor; |
| --- | --- |

—

să prezinte clarificări cu privire la modul în care autoritățile ungare intenționează să remedieze încetarea prematură a mandatului unor înalți funcționari, cu scopul de a asigura independența instituțională a autorității de protecție a datelor;

Independența sistemului judiciar

| — | să garanteze pe deplin independența sistemului judiciar, asigurându-se că principiile inamovibilității și duratei garantate a mandatului judecătorilor, normele ce reglementează structura și componența organelor de conducere ale sistemului judiciar, precum și garanțiile privind independența Curții Constituționale sunt consacrate în Legea fundamentală; |
| --- | --- |

—

să garanteze pe deplin independența sistemului judiciar, asigurându-se că principiile inamovibilității și duratei garantate a mandatului judecătorilor, normele ce reglementează structura și componența organelor de conducere ale sistemului judiciar, precum și garanțiile privind independența Curții Constituționale sunt consacrate în Legea fundamentală;

| — | să pună în aplicare cu promptitudine și în mod corect Hotărârea din 6 noiembrie 2012 a Curții de Justiție a Uniunii Europene și hotărârile Curții Constituționale a Ungariei, menționate anterior, permițând judecătorilor disponibilizați, ce doresc acest lucru, să fie repuși în posturile lor anterioare, inclusiv judecătorilor ce ocupau funcția de președinți de complete, ale căror funcții de conducere inițiale nu mai sunt vacante; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare cu promptitudine și în mod corect Hotărârea din 6 noiembrie 2012 a Curții de Justiție a Uniunii Europene și hotărârile Curții Constituționale a Ungariei, menționate anterior, permițând judecătorilor disponibilizați, ce doresc acest lucru, să fie repuși în posturile lor anterioare, inclusiv judecătorilor ce ocupau funcția de președinți de complete, ale căror funcții de conducere inițiale nu mai sunt vacante;

| — | să stabilească criterii de selecție obiective sau să mandateze Consiliul Național Judiciar să stabilească astfel de criterii, cu scopul de a garanta că normele privind transferul cauzelor respectă dreptul la un proces echitabil și principiul unui judecător legitim; |
| --- | --- |

—

să stabilească criterii de selecție obiective sau să mandateze Consiliul Național Judiciar să stabilească astfel de criterii, cu scopul de a garanta că normele privind transferul cauzelor respectă dreptul la un proces echitabil și principiul unui judecător legitim;

| — | să pună în aplicare restul recomandărilor prevăzute în avizul Comisiei de la Veneția nr. CDL-AD(2012)020 privind legile organice referitoare la sistemul judiciar care au fost modificate ca urmare a adoptării Avizului CDL-AD(2012)001; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare restul recomandărilor prevăzute în avizul Comisiei de la Veneția nr. CDL-AD(2012)020 privind legile organice referitoare la sistemul judiciar care au fost modificate ca urmare a adoptării Avizului CDL-AD(2012)001;

Reforma electorală

| — | să invite Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR să efectueze o analiză comună a cadrului juridic și instituțional al alegerilor, care a fost modificat în profunzime, și să invite ODIHR să desfășoare o misiune de evaluare a necesităților și o misiune de observare a alegerilor pe termen scurt și lung; |
| --- | --- |

—

să invite Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR să efectueze o analiză comună a cadrului juridic și instituțional al alegerilor, care a fost modificat în profunzime, și să invite ODIHR să desfășoare o misiune de evaluare a necesităților și o misiune de observare a alegerilor pe termen scurt și lung;

| — | să asigure o reprezentare echilibrată în cadrul Comitetului electoral național; |
| --- | --- |

—

să asigure o reprezentare echilibrată în cadrul Comitetului electoral național;

Mijloacele media și pluralismul acestora

| — | să-și îndeplinească angajamentul de a discuta în continuare activitățile de cooperare la nivel de experți cu privire la perspectiva pe termen mai lung a libertății mass-media, bazându-se pe restul recomandărilor importante din expertiza juridică din 2012 a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

să-și îndeplinească angajamentul de a discuta în continuare activitățile de cooperare la nivel de experți cu privire la perspectiva pe termen mai lung a libertății mass-media, bazându-se pe restul recomandărilor importante din expertiza juridică din 2012 a Consiliului Europei;

| — | să asigure implicarea activă și în timp util a tuturor părților interesate relevante, inclusiv a celor care lucrează în mass-media, a partidelor de opoziție și a societății civile, în orice revizuire a acestei legislații, care reglementează un aspect atât de fundamental al funcționării unei societăți democratice, precum și în procesul de punere în aplicare; |
| --- | --- |

—

să asigure implicarea activă și în timp util a tuturor părților interesate relevante, inclusiv a celor care lucrează în mass-media, a partidelor de opoziție și a societății civile, în orice revizuire a acestei legislații, care reglementează un aspect atât de fundamental al funcționării unei societăți democratice, precum și în procesul de punere în aplicare;

| — | să respecte obligația pozitivă ce decurge din jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, în conformitate cu articolul 10 din CEDO, de a proteja libertatea de exprimare ca una dintre condițiile prealabile pentru o democrație funcțională; |
| --- | --- |

—

să respecte obligația pozitivă ce decurge din jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, în conformitate cu articolul 10 din CEDO, de a proteja libertatea de exprimare ca una dintre condițiile prealabile pentru o democrație funcțională;

| — | să respecte, să garanteze, să protejeze și să promoveze dreptul fundamental la libertatea de exprimare și de informare, precum și libertatea și pluralismul presei și să se abțină de la elaborarea sau sprijinirea unor mecanisme care amenință libertatea presei și independența jurnalistică și editorială; |
| --- | --- |

—

să respecte, să garanteze, să protejeze și să promoveze dreptul fundamental la libertatea de exprimare și de informare, precum și libertatea și pluralismul presei și să se abțină de la elaborarea sau sprijinirea unor mecanisme care amenință libertatea presei și independența jurnalistică și editorială;

| — | să se asigure că există proceduri și mecanisme obiective și obligatorii din punct de vedere juridic pentru selectarea și numirea conducerii mass-mediei publice, a consiliilor de administrație, a consiliilor mass-media și a organismelor de reglementare, în conformitate cu principiile independenței, integrității, experienței și profesionalismului, ale reprezentării întregului spectru politic și social, ale securității juridice și continuității; |
| --- | --- |

—

să se asigure că există proceduri și mecanisme obiective și obligatorii din punct de vedere juridic pentru selectarea și numirea conducerii mass-mediei publice, a consiliilor de administrație, a consiliilor mass-media și a organismelor de reglementare, în conformitate cu principiile independenței, integrității, experienței și profesionalismului, ale reprezentării întregului spectru politic și social, ale securității juridice și continuității;

| — | să ofere garanții legale privind protecția deplină a principiului confidențialității surselor și să aplice cu strictețe jurisprudența conexă a Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

—

să ofere garanții legale privind protecția deplină a principiului confidențialității surselor și să aplice cu strictețe jurisprudența conexă a Curții Europene a Drepturilor Omului;

| — | să se asigure că normele referitoare la informațiile politice din întregul sector al mass-mediei audiovizuale garantează accesul echitabil la diferiți competitori, la diferite opinii și la diferite puncte de vedere politice, în special cu ocazia alegerilor și a referendumurilor, care să permită cetățenilor să-și formeze propriile opinii, fără a fi influențați de un formator de opinie dominant; |
| --- | --- |

—

să se asigure că normele referitoare la informațiile politice din întregul sector al mass-mediei audiovizuale garantează accesul echitabil la diferiți competitori, la diferite opinii și la diferite puncte de vedere politice, în special cu ocazia alegerilor și a referendumurilor, care să permită cetățenilor să-și formeze propriile opinii, fără a fi influențați de un formator de opinie dominant;

Respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv ale drepturilor persoanelor care aparțin minorităților

| — | să întreprindă și să continue acțiuni pozitive și măsuri eficiente pentru a garanta că drepturile fundamentale ale tuturor persoanelor, inclusiv ale persoanelor care aparțin minorităților și persoanelor fără adăpost, sunt respectate și să asigure punerea lor în aplicare de către toate autoritățile publice; atunci când vor reexamina definiția „familiei”, să ia în considerare evoluția în materie de legislație din Europa pentru a extinde domeniul de aplicare al definiției familiei, precum și impactul negativ al unei definiții restrânse a familiei asupra drepturilor fundamentale ale acelor persoane care vor fi excluse de către noua definiție, mai restrictivă; |
| --- | --- |

—

să întreprindă și să continue acțiuni pozitive și măsuri eficiente pentru a garanta că drepturile fundamentale ale tuturor persoanelor, inclusiv ale persoanelor care aparțin minorităților și persoanelor fără adăpost, sunt respectate și să asigure punerea lor în aplicare de către toate autoritățile publice; atunci când vor reexamina definiția „familiei”, să ia în considerare evoluția în materie de legislație din Europa pentru a extinde domeniul de aplicare al definiției familiei, precum și impactul negativ al unei definiții restrânse a familiei asupra drepturilor fundamentale ale acelor persoane care vor fi excluse de către noua definiție, mai restrictivă;

| — | să adopte o altă abordare pentru a-și asuma, în cele din urmă, responsabilitățile în raport cu persoanele vulnerabile, și anume persoanele fără adăpost, astfel cum se prevede în tratatele internaționale în domeniul drepturilor omului la care Ungaria este parte semnatară, cum ar fi Convenția europeană a drepturilor omului și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și să promoveze astfel drepturile fundamentale în loc să le încalce prin introducerea în Legea sa fundamentală a unor dispoziții privind incriminarea persoanelor fără adăpost; |
| --- | --- |

—

să adopte o altă abordare pentru a-și asuma, în cele din urmă, responsabilitățile în raport cu persoanele vulnerabile, și anume persoanele fără adăpost, astfel cum se prevede în tratatele internaționale în domeniul drepturilor omului la care Ungaria este parte semnatară, cum ar fi Convenția europeană a drepturilor omului și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și să promoveze astfel drepturile fundamentale în loc să le încalce prin introducerea în Legea sa fundamentală a unor dispoziții privind incriminarea persoanelor fără adăpost;

| — | invită guvernul ungar să facă tot posibilul pentru a consolida mecanismul dialogului social și al unei consultări cuprinzătoare și pentru a garanta drepturile asociate acestora; |
| --- | --- |

—

invită guvernul ungar să facă tot posibilul pentru a consolida mecanismul dialogului social și al unei consultări cuprinzătoare și pentru a garanta drepturile asociate acestora;

| — | solicită guvernului maghiar să își intensifice eforturile de integrare a romilor și să adopte măsuri adecvate de protecție a acestei populații. Amenințările cu caracter rasist la adresa populației rome trebuie combătute în mod clar și hotărât; |
| --- | --- |

—

solicită guvernului maghiar să își intensifice eforturile de integrare a romilor și să adopte măsuri adecvate de protecție a acestei populații. Amenințările cu caracter rasist la adresa populației rome trebuie combătute în mod clar și hotărât;

Libertatea de religie sau credință și recunoașterea bisericilor

| — | să stabilească cerințe și proceduri instituționale clare, neutre și imparțiale de recunoaștere a organizațiilor religioase precum bisericile, care să respecte obligația statului de a rămâne neutru și imparțial în relațiile sale cu diversele religii și credințe și de a oferi căi de atac eficace în cazuri de nerecunoaștere sau neluare a unei decizii în conformitate cu cerințele constituționale prevăzute în Hotărârea 6/2013 a Curții Constituționale, menționată anterior; |
| --- | --- |

—

să stabilească cerințe și proceduri instituționale clare, neutre și imparțiale de recunoaștere a organizațiilor religioase precum bisericile, care să respecte obligația statului de a rămâne neutru și imparțial în relațiile sale cu diversele religii și credințe și de a oferi căi de atac eficace în cazuri de nerecunoaștere sau neluare a unei decizii în conformitate cu cerințele constituționale prevăzute în Hotărârea 6/2013 a Curții Constituționale, menționată anterior;

Recomandări pentru instituțiile UE privind instituirea unui nou mecanism vizând aplicarea efectivă a articolului 2 din TUE

| 73. | reiterează necesitatea urgentă de a soluționa așa-numita „dilemă de la Copenhaga”, prin care UE adoptă o atitudine foarte strictă cu privire la respectarea valorilor comune și a standardelor de către țările candidate, dar nu dispune de instrumente eficace de monitorizare și sancționare, odată ce acestea au aderat la UE; |
| --- | --- |

73.

reiterează necesitatea urgentă de a soluționa așa-numita „dilemă de la Copenhaga”, prin care UE adoptă o atitudine foarte strictă cu privire la respectarea valorilor comune și a standardelor de către țările candidate, dar nu dispune de instrumente eficace de monitorizare și sancționare, odată ce acestea au aderat la UE;

| 74. | solicită cu fermitate ca statele membre să fie evaluate periodic cu privire la respectarea permanentă a valorilor fundamentale ale Uniunii, precum și a cerințelor democrației și statului de drept, evitând orice standarde duble și ținând seama de faptul că o astfel de evaluare trebuie să se bazeze pe o înțelegere acceptată de comun acord, la nivel european, a standardelor constituționale și juridice; de asemenea, solicită cu fermitate ca situațiile similare din statele membre să fie monitorizate în același mod, în caz contrar încălcându-se principiul egalității statelor membre în raport cu tratatele; |
| --- | --- |

74.

solicită cu fermitate ca statele membre să fie evaluate periodic cu privire la respectarea permanentă a valorilor fundamentale ale Uniunii, precum și a cerințelor democrației și statului de drept, evitând orice standarde duble și ținând seama de faptul că o astfel de evaluare trebuie să se bazeze pe o înțelegere acceptată de comun acord, la nivel european, a standardelor constituționale și juridice; de asemenea, solicită cu fermitate ca situațiile similare din statele membre să fie monitorizate în același mod, în caz contrar încălcându-se principiul egalității statelor membre în raport cu tratatele;

| 75. | solicită o cooperare mai strânsă între instituțiile UE și alte organisme internaționale, în special cu Consiliul Europei și cu Comisia de la Veneția, precum și utilizarea experienței acestora în domeniul respectării principiilor democrației, drepturilor omului și ale statului de drept; |
| --- | --- |

75.

solicită o cooperare mai strânsă între instituțiile UE și alte organisme internaționale, în special cu Consiliul Europei și cu Comisia de la Veneția, precum și utilizarea experienței acestora în domeniul respectării principiilor democrației, drepturilor omului și ale statului de drept;

| 76. | recunoaște și salută inițiativele întreprinse, analiza efectuată și recomandările emise de Consiliul Europei, în special de Secretarul său general, de Adunarea Parlamentară, de Comisarul pentru Drepturile Omului și de Comisia de la Veneția; |
| --- | --- |

76.

recunoaște și salută inițiativele întreprinse, analiza efectuată și recomandările emise de Consiliul Europei, în special de Secretarul său general, de Adunarea Parlamentară, de Comisarul pentru Drepturile Omului și de Comisia de la Veneția;

| 77. | invită toate instituțiile UE să lanseze o reflecție și o dezbatere în comun – așa cum au solicitat, de asemenea, miniștrii de externe din Germania, Țările de Jos, Danemarca și Finlanda, în scrisoarea adresată președintelui Comisiei, menționată anterior – cu privire la modul în care Uniunea poate fi echipată cu instrumentele necesare pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute în tratat în ceea ce privește democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, evitând, în același timp, orice riscuri de aplicare a unor standarde duble între statele sale membre; |
| --- | --- |

77.

invită toate instituțiile UE să lanseze o reflecție și o dezbatere în comun – așa cum au solicitat, de asemenea, miniștrii de externe din Germania, Țările de Jos, Danemarca și Finlanda, în scrisoarea adresată președintelui Comisiei, menționată anterior – cu privire la modul în care Uniunea poate fi echipată cu instrumentele necesare pentru a-și îndeplini obligațiile prevăzute în tratat în ceea ce privește democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, evitând, în același timp, orice riscuri de aplicare a unor standarde duble între statele sale membre;

| 78. | consideră că o viitoare revizuire a tratatelor ar trebui să ducă la o diferențiere mai clară între o fază inițială, menită să evalueze riscurile de încălcare gravă a valorilor menționate la articolul 2 din TUE, și o procedură mai eficientă într-o fază ulterioară, în care ar trebui întreprinse acțiuni în vederea soluționării încălcării efective, grave și persistente a acestor valori; |
| --- | --- |

78.

consideră că o viitoare revizuire a tratatelor ar trebui să ducă la o diferențiere mai clară între o fază inițială, menită să evalueze riscurile de încălcare gravă a valorilor menționate la articolul 2 din TUE, și o procedură mai eficientă într-o fază ulterioară, în care ar trebui întreprinse acțiuni în vederea soluționării încălcării efective, grave și persistente a acestor valori;

| 79. | având în vedere mecanismul instituțional actual prevăzut la articolul 7 din TUE, reiterează apelurile formulate în Rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011), în vederea instituirii unui nou mecanism pentru a asigura respectarea, de către toate statele membre, a valorilor comune consacrate la articolul 2 din TUE și continuitatea „criteriilor de la Copenhaga”; acest mecanism ar putea lua forma unei „Comisii de la Copenhaga”, a unui „grup la nivel înalt”, a unui „grup al înțelepților”, sau a unei evaluări în conformitate cu articolul 70 din TFUE, și s-ar putea baza pe reformarea și întărirea mandatului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, precum și pe cadrul unui dialog consolidat între Comisie, Consiliu și Parlamentul European cu privire la măsurile ce trebuie adoptate; |
| --- | --- |

79.

având în vedere mecanismul instituțional actual prevăzut la articolul 7 din TUE, reiterează apelurile formulate în Rezoluția sa din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011), în vederea instituirii unui nou mecanism pentru a asigura respectarea, de către toate statele membre, a valorilor comune consacrate la articolul 2 din TUE și continuitatea „criteriilor de la Copenhaga”; acest mecanism ar putea lua forma unei „Comisii de la Copenhaga”, a unui „grup la nivel înalt”, a unui „grup al înțelepților”, sau a unei evaluări în conformitate cu articolul 70 din TFUE, și s-ar putea baza pe reformarea și întărirea mandatului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, precum și pe cadrul unui dialog consolidat între Comisie, Consiliu și Parlamentul European cu privire la măsurile ce trebuie adoptate;

| 80. | reiterează faptul că crearea acestui mecanism ar implica reformularea mandatului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, mandat ce ar trebui consolidat pentru a include monitorizarea periodică a respectării articolului 2 din TUE de către toate statele membre; recomandă ca un astfel de „Grup la nivel înalt de la Copenhaga” sau orice astfel de mecanism ar trebui să se bazeze pe mecanismele și structurile existente și să coopereze cu acestea; reamintește rolul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, care ar putea reuni activitățile extrem de valoroase ale diferitelor organisme de monitorizare existente ale Consiliului Europei și propriile date și analize ale agenției în scopul efectuării unor evaluări independente, comparative și periodice ale respectării articolului 2 din TUE de către statele membre ale UE; |
| --- | --- |

80.

reiterează faptul că crearea acestui mecanism ar implica reformularea mandatului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, mandat ce ar trebui consolidat pentru a include monitorizarea periodică a respectării articolului 2 din TUE de către toate statele membre; recomandă ca un astfel de „Grup la nivel înalt de la Copenhaga” sau orice astfel de mecanism ar trebui să se bazeze pe mecanismele și structurile existente și să coopereze cu acestea; reamintește rolul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, care ar putea reuni activitățile extrem de valoroase ale diferitelor organisme de monitorizare existente ale Consiliului Europei și propriile date și analize ale agenției în scopul efectuării unor evaluări independente, comparative și periodice ale respectării articolului 2 din TUE de către statele membre ale UE;

| 81. | recomandă ca acest mecanism să:






  — | fie independent de influența politică, așa cum ar trebui să fie toate mecanismele Uniunii Europene legate de monitorizarea statelor membre, rapid și eficace; |
| --- | --- | --- |

81.

recomandă ca acest mecanism să:

—

fie independent de influența politică, așa cum ar trebui să fie toate mecanismele Uniunii Europene legate de monitorizarea statelor membre, rapid și eficace;

| — | funcționeze în deplină cooperare cu alte organisme internaționale în ce privește protecția drepturilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

—

funcționeze în deplină cooperare cu alte organisme internaționale în ce privește protecția drepturilor fundamentale și a statului de drept;

| — | monitorizeze periodic respectarea drepturilor fundamentale, a democrației și a statului de drept în toate statele membre, cu respectarea deplină a tradițiilor constituționale naționale; |
| --- | --- |

—

monitorizeze periodic respectarea drepturilor fundamentale, a democrației și a statului de drept în toate statele membre, cu respectarea deplină a tradițiilor constituționale naționale;

| — | efectueze astfel de monitorizări în mod uniform în toate statele membre, pentru a se evita orice risc de aplicare a unor standarde duble între statele sale membre; |
| --- | --- |

—

efectueze astfel de monitorizări în mod uniform în toate statele membre, pentru a se evita orice risc de aplicare a unor standarde duble între statele sale membre;

| — | avertizeze UE, într-un stadiu incipient, cu privire la orice riscuri de deteriorare a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

—

avertizeze UE, într-un stadiu incipient, cu privire la orice riscuri de deteriorare a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE;

| — | formuleze recomandări către instituțiile UE și statele membre cu privire la reacțiile la orice deteriorare a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE și remedierea acesteia; |
| --- | --- |

—

formuleze recomandări către instituțiile UE și statele membre cu privire la reacțiile la orice deteriorare a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE și remedierea acesteia;

| 82. | încredințează comisiei sale responsabile pentru protecția drepturilor cetățenilor, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale pe teritoriul Uniunii, precum și pentru stabilirea riscurilor clare de încălcare gravă, de către un stat membru, a principiilor comune, sarcina de a prezenta o propunere detaliată, sub forma unui raport, adresat Conferinței Președinților și plenului; |
| --- | --- |

82.

încredințează comisiei sale responsabile pentru protecția drepturilor cetățenilor, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale pe teritoriul Uniunii, precum și pentru stabilirea riscurilor clare de încălcare gravă, de către un stat membru, a principiilor comune, sarcina de a prezenta o propunere detaliată, sub forma unui raport, adresat Conferinței Președinților și plenului;

| 83. | încredințează comisiei sale responsabile pentru protecția drepturilor cetățenilor, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale pe teritoriul Uniunii și pentru stabilirea riscurilor clare de încălcare gravă a principiilor comune de către un stat membru, precum și comisiei sale responsabile pentru determinarea existenței unei încălcări grave și persistente de către un stat membru a principiilor comune statelor membre, sarcina de a urmări evoluția situației din Ungaria; |
| --- | --- |

83.

încredințează comisiei sale responsabile pentru protecția drepturilor cetățenilor, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale pe teritoriul Uniunii și pentru stabilirea riscurilor clare de încălcare gravă a principiilor comune de către un stat membru, precum și comisiei sale responsabile pentru determinarea existenței unei încălcări grave și persistente de către un stat membru a principiilor comune statelor membre, sarcina de a urmări evoluția situației din Ungaria;

| 84. | intenționează ca, înainte de sfârșitul anului 2013, să convoace o conferință pe această temă, care să reunească reprezentanți ai statelor membre, ai instituțiilor europene, ai Consiliului Europei, ai Curților Constituționale și ai Curților Supreme naționale, ai Curții de Justiție a Uniunii Europene și ai Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

84.

intenționează ca, înainte de sfârșitul anului 2013, să convoace o conferință pe această temă, care să reunească reprezentanți ai statelor membre, ai instituțiilor europene, ai Consiliului Europei, ai Curților Constituționale și ai Curților Supreme naționale, ai Curții de Justiție a Uniunii Europene și ai Curții Europene a Drepturilor Omului;

IV —   
  acțiuni ulterioare

| 85. | invită autoritățile ungare să informeze Parlamentul, Comisia, președințiile Consiliului și Consiliului European, precum și Consiliul Europei cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor de la punctul 72; |
| --- | --- |

85.

invită autoritățile ungare să informeze Parlamentul, Comisia, președințiile Consiliului și Consiliului European, precum și Consiliul Europei cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor de la punctul 72;

| 86. | invită Comisia și Consiliul să desemneze fiecare câte un reprezentant care, împreună cu raportorul și raportorii alternativi ai Parlamentului European („trialogul prevăzut la articolul 2”), să efectueze o evaluare a informațiilor transmise de autoritățile ungare cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor de la punctul 72, precum și o monitorizare a eventualelor modificări viitoare pentru a asigura conformitatea cu articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

86.

invită Comisia și Consiliul să desemneze fiecare câte un reprezentant care, împreună cu raportorul și raportorii alternativi ai Parlamentului European („trialogul prevăzut la articolul 2”), să efectueze o evaluare a informațiilor transmise de autoritățile ungare cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor de la punctul 72, precum și o monitorizare a eventualelor modificări viitoare pentru a asigura conformitatea cu articolul 2 din TUE;

| 87. | solicită Conferinței Președinților să evalueze oportunitatea recurgerii la mecanismele prevăzute în tratat, inclusiv la articolul 7 alineatul (1) din TUE, în cazul în care răspunsurile din partea autorităților ungare nu sunt conforme cu cerințele prevăzute la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

87.

solicită Conferinței Președinților să evalueze oportunitatea recurgerii la mecanismele prevăzute în tratat, inclusiv la articolul 7 alineatul (1) din TUE, în cazul în care răspunsurile din partea autorităților ungare nu sunt conforme cu cerințele prevăzute la articolul 2 din TUE;

o

o o

| 88. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Parlamentului, președintelui și guvernului Ungariei, președinților Curții Constituționale și Kúriei, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Agenției pentru Drepturi Fundamentale, Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

88.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Parlamentului, președintelui și guvernului Ungariei, președinților Curții Constituționale și Kúriei, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Agenției pentru Drepturi Fundamentale, Consiliului Europei și OSCE.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0053.

(2)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 154.

(3)  JO C 33 E, 05.2.2013, p. 17.

(4)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 49.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0500.

(6)  Aceste legi includ în legile organice toate prevederile care necesită o majoritate de două treimi, legi organice care conțin dispoziții specifice ca trebuie adoptate prin simpla majoritate, precum și acte care conțin prevederi ce necesită o majoritate prezentă de două treimi din deputați.

(7)  Analiza juridică trimisă guvernului ungar la 28 februarie 2011 http://www.osce.org/fom/75990

A se vedea și studiul și evaluarea din septembrie 2010: http://www.osce.org/fom/71218

(8)  „Raport de specialitate întocmit de experți din cadrul Consiliului Europei cu privire la legislația ungară privind mass-media: Legea CIV din 2010 privind libertatea presei și normele fundamentale referitoare la conținuturile mediatice și Legea CLXXXV din 2010 privind serviciile media și mass-media, 11.05.12”.

(9)  Raport al Raportorului Special al ONU privind formele actuale de rasism, discriminarea rasială, xenofobia și formele de intoleranță conexe (A/HRC/20/33/Add. 1).

(10)  Avizul Comisiei de la Veneția 664/2012 din 19 martie 2012 referitor la Actul CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria (CDL-AD(2012)004).

(11)  Punctul (80) din hotărâre.

(12)  A se vedea Documentul de lucru nr. 5.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/78

---

P7_TA(2013)0316

Inundaţiile recente din Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la inundațiile din Europa (2013/2683(RSP))

(2016/C 075/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 191 și articolul 196 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 191 și articolul 196 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, Comunicarea Comisiei privind viitorul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (COM(2011)0613) și rezoluția PE din 15 ianuarie 2013 privind Fondul european de solidaritate, implementarea și aplicarea acestuia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, Comunicarea Comisiei privind viitorul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (COM(2011)0613) și rezoluția PE din 15 ianuarie 2013 privind Fondul european de solidaritate, implementarea și aplicarea acestuia (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 5 septembrie 2002 referitoare la inundațiile din Europa (2), din 8 septembrie 2005 referitoare la catastrofele naturale (incendii și inundații) din Europa (3), din 18 mai 2006 referitoare la dezastrele naturale (incendii forestiere, secete și inundații) – aspecte legate de agricultură (4), de dezvoltarea regională (5) și de mediu (6), din 7 septembrie 2006 referitoare la incendii forestiere și inundații (7), din 17 iunie 2010 privind inundațiile din țările Europei Centrale, în special Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria şi România şi în Franţa (8), și din 11 martie 2010 referitoare la catastrofele naturale majore care au avut loc în Regiunea Autonomă Madeira și la efectele furtunii Xynthia în Europa (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 5 septembrie 2002 referitoare la inundațiile din Europa (2), din 8 septembrie 2005 referitoare la catastrofele naturale (incendii și inundații) din Europa (3), din 18 mai 2006 referitoare la dezastrele naturale (incendii forestiere, secete și inundații) – aspecte legate de agricultură (4), de dezvoltarea regională (5) și de mediu (6), din 7 septembrie 2006 referitoare la incendii forestiere și inundații (7), din 17 iunie 2010 privind inundațiile din țările Europei Centrale, în special Polonia, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria şi România şi în Franţa (8), și din 11 martie 2010 referitoare la catastrofele naturale majore care au avut loc în Regiunea Autonomă Madeira și la efectele furtunii Xynthia în Europa (9),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice – Către un cadru european de acțiune” (COM(2009)0147), Comunicarea Comisiei privind o abordare comunitară în privința prevenirii dezastrelor naturale și provocate de om (COM(2009)0082), precum și Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare” (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Adaptarea la schimbările climatice – Către un cadru european de acțiune” (COM(2009)0147), Comunicarea Comisiei privind o abordare comunitară în privința prevenirii dezastrelor naturale și provocate de om (COM(2009)0082), precum și Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare” (COM(2010)0600),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Regiunile în 2020 – evaluarea viitoarelor provocări pentru regiunile UE” (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Regiunile în 2020 – evaluarea viitoarelor provocări pentru regiunile UE” (SEC(2008)2868),

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât s-a produs un dezastru natural major, în forma inundațiilor, în numeroase țări europene, printre care Germania, Austria, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, Franța și Spania; |
| --- | --- |

A.

întrucât s-a produs un dezastru natural major, în forma inundațiilor, în numeroase țări europene, printre care Germania, Austria, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, Franța și Spania;

| B. | întrucât frecvența, gravitatea, complexitatea și impactul dezastrelor naturale și antropice în întreaga Europă au crescut cu rapiditate în ultimii ani, |
| --- | --- |

B.

întrucât frecvența, gravitatea, complexitatea și impactul dezastrelor naturale și antropice în întreaga Europă au crescut cu rapiditate în ultimii ani,

| C. | întrucât inundațiile au provocat daune serioase orașelor mari și mici, municipalităților, infrastructurilor, afacerilor, agriculturii și zonelor rurale, au distrus elemente ale patrimoniului natural și cultural, au lăsat în urmă morți și răniți și au obligat mii de oameni să-și părăsească casele; |
| --- | --- |

C.

întrucât inundațiile au provocat daune serioase orașelor mari și mici, municipalităților, infrastructurilor, afacerilor, agriculturii și zonelor rurale, au distrus elemente ale patrimoniului natural și cultural, au lăsat în urmă morți și răniți și au obligat mii de oameni să-și părăsească casele;

| D. | întrucât Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat pentru a face față dezastrelor naturale majore și pentru a oferi asistență financiară statelor afectate de dezastre; |
| --- | --- |

D.

întrucât Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat pentru a face față dezastrelor naturale majore și pentru a oferi asistență financiară statelor afectate de dezastre;

| E. | întrucât este necesară o reconstrucție sustenabilă a zonelor distruse sau afectate de catastrofă pentru a repara pierderile economice, sociale și de mediu suferite; |
| --- | --- |

E.

întrucât este necesară o reconstrucție sustenabilă a zonelor distruse sau afectate de catastrofă pentru a repara pierderile economice, sociale și de mediu suferite;

| F. | întrucât capacitatea preventivă a Uniunii Europene pentru a face față tuturor tipurilor de dezastre naturale trebuie mărită, și întrucât operabilitatea și coordonarea diferitelor instrumente al Uniunii trebuie îmbunătățite, pentru a reuși o prevenire sustenabilă a dezastrelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât capacitatea preventivă a Uniunii Europene pentru a face față tuturor tipurilor de dezastre naturale trebuie mărită, și întrucât operabilitatea și coordonarea diferitelor instrumente al Uniunii trebuie îmbunătățite, pentru a reuși o prevenire sustenabilă a dezastrelor;

| G. | întrucât zonele montane și zonele de-a lungul râurilor și văilor și-au pierdut o parte din capacitatea de absorbție a apei ca urmare a defrișărilor neecologice, agriculturii intensive, a proiectelor mari de construcții de infrastructură, a urbanizării, precum și a impermeabilizării solului de-a lungul râurilor și văilor, |
| --- | --- |

G.

întrucât zonele montane și zonele de-a lungul râurilor și văilor și-au pierdut o parte din capacitatea de absorbție a apei ca urmare a defrișărilor neecologice, agriculturii intensive, a proiectelor mari de construcții de infrastructură, a urbanizării, precum și a impermeabilizării solului de-a lungul râurilor și văilor,

| 1. | își exprimă empatia și solidaritatea față de locuitorii din statele membre, regiunile și municipalitățile afectate de catastrofă; ia act de consecințele grave ale acestora și transmite condoleanțe familiilor victimelor; |
| --- | --- |

1.

își exprimă empatia și solidaritatea față de locuitorii din statele membre, regiunile și municipalitățile afectate de catastrofă; ia act de consecințele grave ale acestora și transmite condoleanțe familiilor victimelor;

| 2. | recunoaște eforturile neîntrerupte ale unităților de siguranță și protecție civilă, ale echipelor de salvare și ale voluntarilor, pentru a salva vieți și a minimiza daunele în zonele afectate; |
| --- | --- |

2.

recunoaște eforturile neîntrerupte ale unităților de siguranță și protecție civilă, ale echipelor de salvare și ale voluntarilor, pentru a salva vieți și a minimiza daunele în zonele afectate;

| 3. | salută acțiunile statelor membre care au oferit asistență pentru zonele afectate, solidaritatea europeană concretizându-se prin asistența reciprocă acordată în situații adverse; |
| --- | --- |

3.

salută acțiunile statelor membre care au oferit asistență pentru zonele afectate, solidaritatea europeană concretizându-se prin asistența reciprocă acordată în situații adverse;

| 4. | subliniază faptul că degradarea solului, provocată sau exacerbată de activitatea umană, cum ar fi practicile agricole și forestiere inadecvate, afectează capacitatea solului de a continua să își exercite pe deplin funcția sa esențială de prevenire a dezastrelor naturale; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că degradarea solului, provocată sau exacerbată de activitatea umană, cum ar fi practicile agricole și forestiere inadecvate, afectează capacitatea solului de a continua să își exercite pe deplin funcția sa esențială de prevenire a dezastrelor naturale;

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită planificării și să analizeze problema unor politici sustenabile de utilizare a terenurilor, a capacității de absorbție a ecosistemelor și a celor mai bune practici, precum și să-și îmbunătățească capacitatea de control al inundațiilor și sistemele de drenaj; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită planificării și să analizeze problema unor politici sustenabile de utilizare a terenurilor, a capacității de absorbție a ecosistemelor și a celor mai bune practici, precum și să-și îmbunătățească capacitatea de control al inundațiilor și sistemele de drenaj;

| 6. | subliniază că prevenirea eficientă a inundațiilor trebuie abordată prin strategii precise de management al riscurilor la nivel interregional și transfrontalier, unde există un mare potențial pentru coordonare și pentru implementarea unei reacții de urgență comune; |
| --- | --- |

6.

subliniază că prevenirea eficientă a inundațiilor trebuie abordată prin strategii precise de management al riscurilor la nivel interregional și transfrontalier, unde există un mare potențial pentru coordonare și pentru implementarea unei reacții de urgență comune;

| 7. | recunoaște că mecanismul de protecție civilă al Uniunii Europene a ajutat statele membre să coopereze și să minimizeze efectele situației de urgență; solicită Comisiei și statelor membre să simplifice normele și procedurile de activare a acestui mecanism; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că mecanismul de protecție civilă al Uniunii Europene a ajutat statele membre să coopereze și să minimizeze efectele situației de urgență; solicită Comisiei și statelor membre să simplifice normele și procedurile de activare a acestui mecanism;

| 8. | subliniază oportunitatea existentă în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană ca statele membre și regiunile implicate să trateze managementul riscurilor ca o prioritate de investiții pentru următoarea perioadă de programare, care este în prezent în curs de negociere, și le solicită să facă acest lucru; |
| --- | --- |

8.

subliniază oportunitatea existentă în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană ca statele membre și regiunile implicate să trateze managementul riscurilor ca o prioritate de investiții pentru următoarea perioadă de programare, care este în prezent în curs de negociere, și le solicită să facă acest lucru;

| 9. | subliniază faptul că programele de prevenire a inundațiilor trebuie implementate de către statele membre prin strategii preventive cuprinzătoare; subliniază că politicile pentru situații de urgență, inclusiv prevenirea și reacția, necesită o implicare mai mare a regiunilor, municipalităților și comunităților locale, care ar trebui încurajate să includă politicile pentru situațiile de urgență în strategiile lor; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că programele de prevenire a inundațiilor trebuie implementate de către statele membre prin strategii preventive cuprinzătoare; subliniază că politicile pentru situații de urgență, inclusiv prevenirea și reacția, necesită o implicare mai mare a regiunilor, municipalităților și comunităților locale, care ar trebui încurajate să includă politicile pentru situațiile de urgență în strategiile lor;

| 10. | solicită Consiliului și Comisiei ca, imediat după ce primesc toate solicitările necesare din partea statelor membre, să ia toate măsurile necesare pentru a oferi o finanțare rapidă și adecvată din FSUE; subliniază că este urgentă acordarea unei asistențe financiare din FSUE țărilor afectate de acest dezastru natural; |
| --- | --- |

10.

solicită Consiliului și Comisiei ca, imediat după ce primesc toate solicitările necesare din partea statelor membre, să ia toate măsurile necesare pentru a oferi o finanțare rapidă și adecvată din FSUE; subliniază că este urgentă acordarea unei asistențe financiare din FSUE țărilor afectate de acest dezastru natural;

| 11. | solicită Comisiei să elaboreze un nou Regulament privind FSUE, simplificat, care să permită Comisiei, printre altele, să transfere fonduri imediat ce statele membre afectate solicită asistență; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să elaboreze un nou Regulament privind FSUE, simplificat, care să permită Comisiei, printre altele, să transfere fonduri imediat ce statele membre afectate solicită asistență;

| 12. | subliniază că investițiile în prevenirea inundațiilor, în cadrul programelor operaționale naționale din domeniu, necesită resurse financiare adecvate, acestea constituind un instrument important pentru a face guvernele statelor membre capabile să creeze și să implementeze politici de prevenire a inundațiilor; subliniază că investițiile în sprijinul prevenirii dezastrelor ar trebui să aibă la bază o abordare ecosistemică; |
| --- | --- |

12.

subliniază că investițiile în prevenirea inundațiilor, în cadrul programelor operaționale naționale din domeniu, necesită resurse financiare adecvate, acestea constituind un instrument important pentru a face guvernele statelor membre capabile să creeze și să implementeze politici de prevenire a inundațiilor; subliniază că investițiile în sprijinul prevenirii dezastrelor ar trebui să aibă la bază o abordare ecosistemică;

| 13. | consideră că consecințele dezastrelor au un impact negativ asupra utilizării fondurilor UE; solicită ca reprogramarea în statele membre să fie făcută cu flexibilitatea necesară, în vederea sprijinirii reconstrucției zonelor afectate și a selectării celor mai potrivite proiecte; |
| --- | --- |

13.

consideră că consecințele dezastrelor au un impact negativ asupra utilizării fondurilor UE; solicită ca reprogramarea în statele membre să fie făcută cu flexibilitatea necesară, în vederea sprijinirii reconstrucției zonelor afectate și a selectării celor mai potrivite proiecte;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre și autorităților regionale și locale din zonele afectate. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre și autorităților regionale și locale din zonele afectate.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0003.

(2)  JO C 272 E, 13.11.2003, p. 471.

(3)  JO C 193 E, 17.8.2006, p. 322.

(4)  JO C 297 E, 7.12.2006, p. 363.

(5)  JO C 297 E, 7.12.2006, p. 369.

(6)  JO C 297 E, 7.12.2006, p. 375.

(7)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 240.

(8)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 128.

(9)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 88.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/80

---

P7_TA(2013)0317

Reforma structurii sectorului bancar din UE

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitor la reformarea structurii sectorului bancar din UE (2013/2021(INI))

(2016/C 075/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 120 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 120 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Directiva 2010/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 de modificare a Directivei 2006/48/CE și a Directivei 2006/49/CE în ceea ce privește cerințele de capital pentru portofoliul de tranzacționare și resecuritizare, precum și procesul de supraveghere a politicilor de remunerare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 de modificare a Directivei 2006/48/CE și a Directivei 2006/49/CE în ceea ce privește cerințele de capital pentru portofoliul de tranzacționare și resecuritizare, precum și procesul de supraveghere a politicilor de remunerare,

| — | având în vedere raportul din 2 octombrie 2012 al Grupului de experți la nivel înalt (GENI) (1) privind reforma structurală a sectorului bancar din UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2 octombrie 2012 al Grupului de experți la nivel înalt (GENI) (1) privind reforma structurală a sectorului bancar din UE,

| — | având în vedere concluziile reuniunilor G20 care au avut loc la Londra în 2009, la Cannes în 2011 și la Moscova în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunilor G20 care au avut loc la Londra în 2009, la Cannes în 2011 și la Moscova în 2013,

| — | având în vedere Directiva 2009/111/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 de modificare a Directivelor 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2007/64/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, reglementările privind supravegherea, precum și gestionarea crizelor și propunerile din 20 iulie 2011 privind o directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții (COM(2011)0453) și, respectiv, un regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/111/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 de modificare a Directivelor 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2007/64/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, reglementările privind supravegherea, precum și gestionarea crizelor și propunerile din 20 iulie 2011 privind o directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții (COM(2011)0453) și, respectiv, un regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (COM(2011)0452),

| — | având în vedere propunerea din 6 iunie 2012 privind o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor Consiliului 77/91/CEE și 82/891/CEE, a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 6 iunie 2012 privind o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor Consiliului 77/91/CEE și 82/891/CEE, a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (COM(2012)0280),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 13 și 14 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 13 și 14 decembrie 2012,

| — | având în vedere recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară din octombrie 2011 privind atributele-cheie ale mecanismelor de rezoluție performante destinate instituțiilor financiare și din noiembrie 2010 privind intensitatea și eficacitatea supravegherii IFIS-urilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Consiliului pentru Stabilitate Financiară din octombrie 2011 privind atributele-cheie ale mecanismelor de rezoluție performante destinate instituțiilor financiare și din noiembrie 2010 privind intensitatea și eficacitatea supravegherii IFIS-urilor,

| — | având în vedere documentul consultativ al Comitetului de la Basel privind supravegherea bancară din noiembrie 2011 intitulat „Băncile de importanță sistemică globală: metodologia de evaluare și cerințe suplimentare legate de capacitatea de absorbție a pierderilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul consultativ al Comitetului de la Basel privind supravegherea bancară din noiembrie 2011 intitulat „Băncile de importanță sistemică globală: metodologia de evaluare și cerințe suplimentare legate de capacitatea de absorbție a pierderilor”,

| — | având în vedere inițiativele statelor membre în domeniul reformei structurale a sectorului bancar, inclusiv legea franceză Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, legea germană Trennbankengesetz, raportul comisiei independente referitor la activitatea bancară și reforma Vickers în Regatul Unit și normele Volcker în Statele Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele statelor membre în domeniul reformei structurale a sectorului bancar, inclusiv legea franceză Loi de séparation et de régulation des activités bancaires, legea germană Trennbankengesetz, raportul comisiei independente referitor la activitatea bancară și reforma Vickers în Regatul Unit și normele Volcker în Statele Unite,

| — | având în vedere raportul pe 2012 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) intitulat „Garanții implicite pentru datoriile băncilor: Unde ne aflăm?” (2) și raportul pe 2009 al OCDE intitulat „Adevărul evident: necesitatea luării de măsuri în ceea ce privește acțiunile băncilor” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2012 al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) intitulat „Garanții implicite pentru datoriile băncilor: Unde ne aflăm?” (2) și raportul pe 2009 al OCDE intitulat „Adevărul evident: necesitatea luării de măsuri în ceea ce privește acțiunile băncilor” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind sistemul bancar paralel (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind sistemul bancar paralel (4),

| — | având în vedere declarația Eurogrupului din 25 martie 2013 cu privire la criza din Cipru (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Eurogrupului din 25 martie 2013 cu privire la criza din Cipru (5),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0231/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0231/2013),

| A. | întrucât, de la debutul crizei, între 2008 și sfârșitul anului 2011 (inclusiv prin recapitalizarea Northern Rock din 2007), sectorul financiar a primit ajutoare de stat în valoare de peste 1,6 trilioane EUR (12,8 % din PIB-ul UE), dintre care aproximativ 1 080 miliarde EUR pentru garanții, 320 de miliarde EUR pentru măsuri de recapitalizare, 120 de miliarde EUR pentru active deficitare și 90 de miliarde EUR pentru măsuri de lichiditate (6); întrucât Comisia a impus o restructurare substanțială a băncilor care beneficiază de ajutoare, inclusiv prin reducerea anumitor activități, pentru a asigura viabilitatea viitoare a acestora fără alt sprijin public și pentru a compensa denaturarea concurenței cauzată de subvențiile primite; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la debutul crizei, între 2008 și sfârșitul anului 2011 (inclusiv prin recapitalizarea Northern Rock din 2007), sectorul financiar a primit ajutoare de stat în valoare de peste 1,6 trilioane EUR (12,8 % din PIB-ul UE), dintre care aproximativ 1 080 miliarde EUR pentru garanții, 320 de miliarde EUR pentru măsuri de recapitalizare, 120 de miliarde EUR pentru active deficitare și 90 de miliarde EUR pentru măsuri de lichiditate (6); întrucât Comisia a impus o restructurare substanțială a băncilor care beneficiază de ajutoare, inclusiv prin reducerea anumitor activități, pentru a asigura viabilitatea viitoare a acestora fără alt sprijin public și pentru a compensa denaturarea concurenței cauzată de subvențiile primite;

| B. | întrucât aceste acțiuni de salvare a băncilor finanțate de stat au condus la o creștere masivă a datoriei publice în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât aceste acțiuni de salvare a băncilor finanțate de stat au condus la o creștere masivă a datoriei publice în statele membre ale UE;

| C. | întrucât la cinci ani de la criza economică și financiară globală din 2008, economia UE a rămas într-o stare de recesiune, statele membre oferind subvenții și garanții implicite băncilor, în parte din cauza punerii necorespunzătoare în aplicare a cadrului economic și fiscal; |
| --- | --- |

C.

întrucât la cinci ani de la criza economică și financiară globală din 2008, economia UE a rămas într-o stare de recesiune, statele membre oferind subvenții și garanții implicite băncilor, în parte din cauza punerii necorespunzătoare în aplicare a cadrului economic și fiscal;

| D. | întrucât, în raportul său pe 2012, OCDE estimează valoarea garanțiilor publice implicite, ca economii de costuri pentru băncile din UE, la aproximativ 100 de miliarde USD pentru anul 2012, cu diferențe mari între bănci și statele membre, cele mai mari avantaje revenind băncilor celor mai mari, în special dacă sunt considerate slabe, precum și băncilor din statele membre cu cel mai mare rating al obligațiunilor suverane; întrucât, potrivit aceluiași raport, aceste garanții nu se referă doar la băncile încadrate în categoria IFIS („instituție financiară de importanță sistemică”) potrivit metodologiei Consiliului pentru Stabilitate Financiară; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în raportul său pe 2012, OCDE estimează valoarea garanțiilor publice implicite, ca economii de costuri pentru băncile din UE, la aproximativ 100 de miliarde USD pentru anul 2012, cu diferențe mari între bănci și statele membre, cele mai mari avantaje revenind băncilor celor mai mari, în special dacă sunt considerate slabe, precum și băncilor din statele membre cu cel mai mare rating al obligațiunilor suverane; întrucât, potrivit aceluiași raport, aceste garanții nu se referă doar la băncile încadrate în categoria IFIS („instituție financiară de importanță sistemică”) potrivit metodologiei Consiliului pentru Stabilitate Financiară;

| E. | întrucât un cadru normativ european slab, cu apetența excesivă pentru risc, efectul de levier excesiv, cerințele de capital propriu și lichiditate inadecvate și complexitatea excesivă a sistemului bancar global, sectoarele bancare mult prea mari din economiile mici, absența controalelor și a supravegherii, expansiunea excesivă a tranzacțiilor cu instrumente derivate, evaluările incorecte de rating și sistemele excesive de prime și managementul necorespunzător al riscurilor se află la originea crizei financiare, ele fiind alimentate în mare măsură de expunerile pe proprietăți rezidențiale care s-au substituit activităților de pe piața de capital și de supravegherea insuficientă; |
| --- | --- |

E.

întrucât un cadru normativ european slab, cu apetența excesivă pentru risc, efectul de levier excesiv, cerințele de capital propriu și lichiditate inadecvate și complexitatea excesivă a sistemului bancar global, sectoarele bancare mult prea mari din economiile mici, absența controalelor și a supravegherii, expansiunea excesivă a tranzacțiilor cu instrumente derivate, evaluările incorecte de rating și sistemele excesive de prime și managementul necorespunzător al riscurilor se află la originea crizei financiare, ele fiind alimentate în mare măsură de expunerile pe proprietăți rezidențiale care s-au substituit activităților de pe piața de capital și de supravegherea insuficientă;

| F. | întrucât caracterul lipsit de prudență al standardelor contabile, ca urmare a adoptării standardelor internaționale de raportare financiară, a avut și continuă să aibă un rol esențial, care le-a permis băncilor să ofere o imagine a conturilor lor care nu a fost și nu este întotdeauna adevărată și corectă, în special cu privire la IAS 39 referitor la provizioanele pentru pierderile din credite; |
| --- | --- |

F.

întrucât caracterul lipsit de prudență al standardelor contabile, ca urmare a adoptării standardelor internaționale de raportare financiară, a avut și continuă să aibă un rol esențial, care le-a permis băncilor să ofere o imagine a conturilor lor care nu a fost și nu este întotdeauna adevărată și corectă, în special cu privire la IAS 39 referitor la provizioanele pentru pierderile din credite;

| G. | întrucât, în Europa, riscurile s-au acumulat și la nivelul băncilor comerciale, care au acordat împrumuturi în sectorul imobiliar pe baza unei gestionări defectuoase a riscurilor, orientată pe termen scurt; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în Europa, riscurile s-au acumulat și la nivelul băncilor comerciale, care au acordat împrumuturi în sectorul imobiliar pe baza unei gestionări defectuoase a riscurilor, orientată pe termen scurt;

| H. | întrucât, astfel cum evidențiază analiza grupului de experți la nivel înalt, nu a existat un anumit model de afaceri care să înregistreze performanțe deosebit de bune sau deosebit de slabe pe perioada crizei financiare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, astfel cum evidențiază analiza grupului de experți la nivel înalt, nu a existat un anumit model de afaceri care să înregistreze performanțe deosebit de bune sau deosebit de slabe pe perioada crizei financiare;

| I. | întrucât profiturile din sectorul financiar au fost deseori privatizate, în timp ce riscurile și pierderile au fost naționalizate; întrucât riscul și răspunderea trebuie să meargă în paralel într-o economie socială de piață; |
| --- | --- |

I.

întrucât profiturile din sectorul financiar au fost deseori privatizate, în timp ce riscurile și pierderile au fost naționalizate; întrucât riscul și răspunderea trebuie să meargă în paralel într-o economie socială de piață;

| J. | întrucât fragilitatea structurală actuală de după criză a sistemului bancar din UE demonstrează necesitatea de a consolida arhitectura supravegherii financiare și a gestionării crizei la nivel european, inclusiv reformele structurale în cazul anumitor bănci, pentru a răspunde nevoilor mai generale ale economiei; |
| --- | --- |

J.

întrucât fragilitatea structurală actuală de după criză a sistemului bancar din UE demonstrează necesitatea de a consolida arhitectura supravegherii financiare și a gestionării crizei la nivel european, inclusiv reformele structurale în cazul anumitor bănci, pentru a răspunde nevoilor mai generale ale economiei;

| K. | întrucât băncile nu ar trebui să prevaleze în fața interesului public; |
| --- | --- |

K.

întrucât băncile nu ar trebui să prevaleze în fața interesului public;

| L. | întrucât legea Glass-Steagall din Statele Unite din 1933 privind separarea bancară a contribuit la soluționarea celei mai dificile crize financiare globale care a avut loc înaintea crizei actuale și întrucât investițiile bancare speculative și falimentele financiare au crescut semnificativ de la abrogarea acestei legi în 1999; |
| --- | --- |

L.

întrucât legea Glass-Steagall din Statele Unite din 1933 privind separarea bancară a contribuit la soluționarea celei mai dificile crize financiare globale care a avut loc înaintea crizei actuale și întrucât investițiile bancare speculative și falimentele financiare au crescut semnificativ de la abrogarea acestei legi în 1999;

| M. | întrucât la nivelul UE s-au adoptat o serie de inițiative importante în vederea prevenirii unei noi crize bancare, a creșterii protecției contribuabililor și clienților cu amănuntul și a creării unor sisteme de plată solide și durabile; |
| --- | --- |

M.

întrucât la nivelul UE s-au adoptat o serie de inițiative importante în vederea prevenirii unei noi crize bancare, a creșterii protecției contribuabililor și clienților cu amănuntul și a creării unor sisteme de plată solide și durabile;

| N. | întrucât cea de-a 8-a ediție (din decembrie 2012) a tabloului de bord al piețelor de consum al Comisiei arată clar că încrederea consumatorilor din UE în serviciile bancare este la cel mai de jos nivel din toate timpurile; |
| --- | --- |

N.

întrucât cea de-a 8-a ediție (din decembrie 2012) a tabloului de bord al piețelor de consum al Comisiei arată clar că încrederea consumatorilor din UE în serviciile bancare este la cel mai de jos nivel din toate timpurile;

| O. | întrucât recentul pachet de măsuri de salvare a băncilor pus în aplicare în Cipru prevedea inițial o taxă pentru toate depozitele bancare, subminând astfel încrederea în sistemul de garantare a depozitelor din țara respectivă; |
| --- | --- |

O.

întrucât recentul pachet de măsuri de salvare a băncilor pus în aplicare în Cipru prevedea inițial o taxă pentru toate depozitele bancare, subminând astfel încrederea în sistemul de garantare a depozitelor din țara respectivă;

| P. | întrucât un studiu realizat de Banca Reglementelor Internaționale (BIS) sugerează că din momentul în care volumul împrumuturilor în sectorul privat depășește PIB-ul unei țări, ca indicator al dimensiunii sectorului financiar, iar ocuparea relativă a forței de muncă în acest sector crește rapid, un sector financiar excesiv de dezvoltat poate avea un impact negativ asupra creșterii productivității, întrucât resursele umane și financiare sunt absorbite din alte sectoare ale activității economice (7); |
| --- | --- |

P.

întrucât un studiu realizat de Banca Reglementelor Internaționale (BIS) sugerează că din momentul în care volumul împrumuturilor în sectorul privat depășește PIB-ul unei țări, ca indicator al dimensiunii sectorului financiar, iar ocuparea relativă a forței de muncă în acest sector crește rapid, un sector financiar excesiv de dezvoltat poate avea un impact negativ asupra creșterii productivității, întrucât resursele umane și financiare sunt absorbite din alte sectoare ale activității economice (7);

| Q. | întrucât, în contextul crizei din Cipru, Eurogrupul a confirmat principiul potrivit căruia raportul dintre dimensiunea sectorului bancar și PIB [-ul unui stat membru] ar trebui să fie limitat, cu scopul de a soluționa dezechilibrele din sectorul bancar și de a promova stabilitatea financiară, astfel că, în absența unor fonduri substanțiale la nivelul UE pentru rezolvarea acestei probleme, limitele aplicate dimensiunii, complexității și intercorelării dintre bănci vor fi benefice pentru stabilitatea sistemică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în contextul crizei din Cipru, Eurogrupul a confirmat principiul potrivit căruia raportul dintre dimensiunea sectorului bancar și PIB [-ul unui stat membru] ar trebui să fie limitat, cu scopul de a soluționa dezechilibrele din sectorul bancar și de a promova stabilitatea financiară, astfel că, în absența unor fonduri substanțiale la nivelul UE pentru rezolvarea acestei probleme, limitele aplicate dimensiunii, complexității și intercorelării dintre bănci vor fi benefice pentru stabilitatea sistemică;

| R. | întrucât simpla separare a instituțiilor financiare în unități de investiții și de servicii de retail nu soluționează problema referitoare la IFIS și legătura dintre volumul fondului de redresare și rezoluție, pe de o parte și echilibrul instituțiilor cu relevanță sistemică din punct de vedere al creditelor, plăților și depozitelor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

R.

întrucât simpla separare a instituțiilor financiare în unități de investiții și de servicii de retail nu soluționează problema referitoare la IFIS și legătura dintre volumul fondului de redresare și rezoluție, pe de o parte și echilibrul instituțiilor cu relevanță sistemică din punct de vedere al creditelor, plăților și depozitelor, pe de altă parte;

| S. | întrucât procesul de transformare în direcția unui sector bancar mai durabil, mai puțin sistemic și viabil pare să difere de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

S.

întrucât procesul de transformare în direcția unui sector bancar mai durabil, mai puțin sistemic și viabil pare să difere de la un stat membru la altul;

| T. | întrucât grupul de experți la nivel înalt concluzionează că criza financiară demonstrează că nu a existat un anumit model de afaceri care să înregistreze performanțe deosebit de bune sau deosebit de slabe în sectorul bancar european; întrucât analiza grupului de experți la nivel înalt a dezvăluit o apetență excesivă pentru risc, deseori pentru instrumente de tranzacționare deosebit de complexe sau pentru credite imobiliare fără garanții de capital suficiente și o utilizare excesivă a finanțării pe termen scurt și legături semnificative între instituțiile financiare, care au condus la un nivel ridicat de riscuri sistemice în perioada premergătoare crizei financiare; |
| --- | --- |

T.

întrucât grupul de experți la nivel înalt concluzionează că criza financiară demonstrează că nu a existat un anumit model de afaceri care să înregistreze performanțe deosebit de bune sau deosebit de slabe în sectorul bancar european; întrucât analiza grupului de experți la nivel înalt a dezvăluit o apetență excesivă pentru risc, deseori pentru instrumente de tranzacționare deosebit de complexe sau pentru credite imobiliare fără garanții de capital suficiente și o utilizare excesivă a finanțării pe termen scurt și legături semnificative între instituțiile financiare, care au condus la un nivel ridicat de riscuri sistemice în perioada premergătoare crizei financiare;

| U. | întrucât grupul de experți la nivel înalt subliniază faptul că o simplă clasificare (bancă de retail sau bancă de investiții) nu descrie în mod adecvat modelul de afaceri al unei bănci, performanțele și propensiunea de a-și asuma riscuri ale acesteia; întrucât modelele de afaceri sunt diferite din punct de vedere al mai multor dimensiuni-cheie, precum dimensiunea, activitățile, modelul de venituri, structura capitalurilor și structura finanțării, forma de proprietate, structura corporativă și aria geografică, și au evoluat substanțial de-a lungul timpului; |
| --- | --- |

U.

întrucât grupul de experți la nivel înalt subliniază faptul că o simplă clasificare (bancă de retail sau bancă de investiții) nu descrie în mod adecvat modelul de afaceri al unei bănci, performanțele și propensiunea de a-și asuma riscuri ale acesteia; întrucât modelele de afaceri sunt diferite din punct de vedere al mai multor dimensiuni-cheie, precum dimensiunea, activitățile, modelul de venituri, structura capitalurilor și structura finanțării, forma de proprietate, structura corporativă și aria geografică, și au evoluat substanțial de-a lungul timpului;

| V. | întrucât s-a demonstrat că riscurile pot fi generate atât de departamentele de retail, cât și departamentele de investiții ale băncilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât s-a demonstrat că riscurile pot fi generate atât de departamentele de retail, cât și departamentele de investiții ale băncilor;

| W. | întrucât propunerea Comisiei ar trebui să includă o abordare bazată pe principii a reformelor structurale din sectorul bancar european, care este conformă și complementară cu legislația actuală și viitoare a Uniunii privind serviciile financiare; întrucât Autoritatea Bancară Europeană (ABE) ar trebui să joace un rol esențial în acest sens, dezvoltând standarde tehnice relevante pentru a asigura o aplicare consecventă de către autoritățile competente, inclusiv Banca Centrală Europeană (BCE), la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

W.

întrucât propunerea Comisiei ar trebui să includă o abordare bazată pe principii a reformelor structurale din sectorul bancar european, care este conformă și complementară cu legislația actuală și viitoare a Uniunii privind serviciile financiare; întrucât Autoritatea Bancară Europeană (ABE) ar trebui să joace un rol esențial în acest sens, dezvoltând standarde tehnice relevante pentru a asigura o aplicare consecventă de către autoritățile competente, inclusiv Banca Centrală Europeană (BCE), la nivelul Uniunii;

| X. | întrucât instituțiile locale și regionale descentralizate din sectorul bancar din statele membre s-au dovedit a fi stabile și benefice din punct de vedere al finanțării economiei reale; |
| --- | --- |

X.

întrucât instituțiile locale și regionale descentralizate din sectorul bancar din statele membre s-au dovedit a fi stabile și benefice din punct de vedere al finanțării economiei reale;

| Y. | întrucât este necesar ca băncile să dețină capitaluri mai mari și de calitate superioară și rezerve de lichiditate mai mari și finanțare pe termen mai lung; |
| --- | --- |

Y.

întrucât este necesar ca băncile să dețină capitaluri mai mari și de calitate superioară și rezerve de lichiditate mai mari și finanțare pe termen mai lung;

| Z. | întrucât nu este nici fezabil, nici de dorit să se efectueze o separare a activităților bancare după intrarea acestora în colaps, un regim eficace de redresare și rezoluție este necesar pentru a oferi autorităților un set credibil de instrumente, inclusiv o bancă-punte, astfel încât să poată interveni suficient de repede și din timp la o bancă cu probleme sau în pericol de prăbușire pentru a permite continuarea funcțiilor sale financiare și economice esențiale, reducând, totodată, la minimum impactul asupra stabilității financiare și făcând în așa fel încât pierderile corespunzătoare să fie imputate acționarilor și creditorilor care au suportat riscul de a investi în instituția respectivă, și nu contribuabililor sau depunătorilor; întrucât astfel de planuri de redresare și rezoluție nu sunt necesare pentru alte tipuri de societăți private, ceea ce sugerează că există o problemă specifică în ceea ce privește piața serviciilor financiare; întrucât, dacă piața ar funcționa corespunzător, instituțiile financiare ar putea falimenta fără să fie nevoie de planuri de redresare și rezoluție, însemnând că problema rezidă în structurile și legăturile reciproce dintre instituțiile bancare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât nu este nici fezabil, nici de dorit să se efectueze o separare a activităților bancare după intrarea acestora în colaps, un regim eficace de redresare și rezoluție este necesar pentru a oferi autorităților un set credibil de instrumente, inclusiv o bancă-punte, astfel încât să poată interveni suficient de repede și din timp la o bancă cu probleme sau în pericol de prăbușire pentru a permite continuarea funcțiilor sale financiare și economice esențiale, reducând, totodată, la minimum impactul asupra stabilității financiare și făcând în așa fel încât pierderile corespunzătoare să fie imputate acționarilor și creditorilor care au suportat riscul de a investi în instituția respectivă, și nu contribuabililor sau depunătorilor; întrucât astfel de planuri de redresare și rezoluție nu sunt necesare pentru alte tipuri de societăți private, ceea ce sugerează că există o problemă specifică în ceea ce privește piața serviciilor financiare; întrucât, dacă piața ar funcționa corespunzător, instituțiile financiare ar putea falimenta fără să fie nevoie de planuri de redresare și rezoluție, însemnând că problema rezidă în structurile și legăturile reciproce dintre instituțiile bancare;

| AA. | întrucât autoritățile de supraveghere și de rezoluție trebuie să beneficieze în mod necesar de dreptul de a putea elimina în mod efectiv impedimentele din calea posibilităților de rezoluție a instituțiilor de creditare și întrucât băncile trebuie să fie forțate să își demonstreze capacitatea de rezoluție; întrucât introducerea unor regimuri obligatorii de redresare și rezoluție oferă șansa de a influența structura sectorului bancar, de a reduce complexitatea instituțiilor și de a restrânge sau a desființa anumite sectoare și produse comerciale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât autoritățile de supraveghere și de rezoluție trebuie să beneficieze în mod necesar de dreptul de a putea elimina în mod efectiv impedimentele din calea posibilităților de rezoluție a instituțiilor de creditare și întrucât băncile trebuie să fie forțate să își demonstreze capacitatea de rezoluție; întrucât introducerea unor regimuri obligatorii de redresare și rezoluție oferă șansa de a influența structura sectorului bancar, de a reduce complexitatea instituțiilor și de a restrânge sau a desființa anumite sectoare și produse comerciale;

| AB. | întrucât, în ceea ce privește abrogarea garanției implicite de care beneficiază numeroase bănci, unul dintre instrumentele cele mai importante ale regimului de redresare și rezoluție propus de Comisie este dreptul autorităților de a interveni din timp, cu mult înainte de momentul în care banca nu mai este viabilă, și de a le solicita băncilor să își modifice strategia de afaceri, dimensiunea sau profilul de risc, astfel încât situația să se poată rezolva fără a se apela la sprijin financiar public extraordinar; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în ceea ce privește abrogarea garanției implicite de care beneficiază numeroase bănci, unul dintre instrumentele cele mai importante ale regimului de redresare și rezoluție propus de Comisie este dreptul autorităților de a interveni din timp, cu mult înainte de momentul în care banca nu mai este viabilă, și de a le solicita băncilor să își modifice strategia de afaceri, dimensiunea sau profilul de risc, astfel încât situația să se poată rezolva fără a se apela la sprijin financiar public extraordinar;

| AC. | întrucât băncile nu ar trebui să mai fie niciodată lăsate să devină într-atât de mari încât falimentul lor să provoace riscuri sistemice pentru întreaga economie, obligând guvernul și contribuabilii să le salveze și întrucât în felul acesta problema băncilor care sunt prea mari pentru a falimenta ar fi eliminată; |
| --- | --- |

AC.

întrucât băncile nu ar trebui să mai fie niciodată lăsate să devină într-atât de mari încât falimentul lor să provoace riscuri sistemice pentru întreaga economie, obligând guvernul și contribuabilii să le salveze și întrucât în felul acesta problema băncilor care sunt prea mari pentru a falimenta ar fi eliminată;

| AD. | întrucât băncile nu trebuie să mai ajungă la asemenea dimensiuni – nici chiar pe teritoriul unui singur stat membru – încât să constituie un risc sistemic într-un stat național, iar contribuabilii să trebuiască să suporte costul pierderilor; |
| --- | --- |

AD.

întrucât băncile nu trebuie să mai ajungă la asemenea dimensiuni – nici chiar pe teritoriul unui singur stat membru – încât să constituie un risc sistemic într-un stat național, iar contribuabilii să trebuiască să suporte costul pierderilor;

| AE. | întrucât sectorul bancar din UE rămâne foarte concentrat: 14 grupuri bancare europene sunt IFIS și 15 bănci europene dețin 43 % din piață (ca total active) și reprezintă 150 % din PIB-ul UE-27, unele state membre înregistrând ponderi chiar mai mari; întrucât raportul active bancare-PIB s-a triplat din 2000 încoace; întrucât raportul active bancare-PIB s-a multiplicat de patru ori în Luxemburg, Irlanda, Cipru, Malta și Regatul Unit, întrucât sectorul bancar european este extrem de diversificat, atât ca dimensiune, cât și ca model de afaceri, |
| --- | --- |

AE.

întrucât sectorul bancar din UE rămâne foarte concentrat: 14 grupuri bancare europene sunt IFIS și 15 bănci europene dețin 43 % din piață (ca total active) și reprezintă 150 % din PIB-ul UE-27, unele state membre înregistrând ponderi chiar mai mari; întrucât raportul active bancare-PIB s-a triplat din 2000 încoace; întrucât raportul active bancare-PIB s-a multiplicat de patru ori în Luxemburg, Irlanda, Cipru, Malta și Regatul Unit, întrucât sectorul bancar european este extrem de diversificat, atât ca dimensiune, cât și ca model de afaceri,

| AF. | întrucât trecutul nu a demonstrat că un model de separare ar putea contribui în mod pozitiv la evitarea unei viitoare crize financiare sau la diminuarea riscului unei astfel de crize, |
| --- | --- |

AF.

întrucât trecutul nu a demonstrat că un model de separare ar putea contribui în mod pozitiv la evitarea unei viitoare crize financiare sau la diminuarea riscului unei astfel de crize,

| AG. | întrucât, în prezent, statul garantează și, implicit, subvenționează întregul sistem financiar prin sprijin sub formă de lichidități, sisteme de garantare a depozitelor și programe de naționalizare; întrucât este corect ca statul să garanteze numai servicii esențiale ce asigură funcționarea corectă a economiei reale, precum sistemele de plată și facilitățile de descoperire de cont; întrucât scopul reformei structurale este acela de a se asigura că statul garantează doar servicii esențiale și că serviciile neesențiale se tranzacționează pe piață, în schimbul unui preț, |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în prezent, statul garantează și, implicit, subvenționează întregul sistem financiar prin sprijin sub formă de lichidități, sisteme de garantare a depozitelor și programe de naționalizare; întrucât este corect ca statul să garanteze numai servicii esențiale ce asigură funcționarea corectă a economiei reale, precum sistemele de plată și facilitățile de descoperire de cont; întrucât scopul reformei structurale este acela de a se asigura că statul garantează doar servicii esențiale și că serviciile neesențiale se tranzacționează pe piață, în schimbul unui preț,

| AH. | întrucât este necesar ca piețele de capital să poată satisface necesitățile financiare europene într-un moment în care creditele bancare sunt foarte limitate; întrucât în Europa este necesară o creștere a disponibilității surselor alternative de finanțare, în special prin dezvoltarea alternativelor de pe piața de capital, cu scopul de a reduce dependența față de finanțarea bancară, astfel cum este identificată în Cartea verde a Comisiei privind finanțarea pe termen lung a economiei europene, |
| --- | --- |

AH.

întrucât este necesar ca piețele de capital să poată satisface necesitățile financiare europene într-un moment în care creditele bancare sunt foarte limitate; întrucât în Europa este necesară o creștere a disponibilității surselor alternative de finanțare, în special prin dezvoltarea alternativelor de pe piața de capital, cu scopul de a reduce dependența față de finanțarea bancară, astfel cum este identificată în Cartea verde a Comisiei privind finanțarea pe termen lung a economiei europene,

| AI. | întrucât finanțarea economiei reale de către bănci este semnificativ mai mare în majoritatea statelor membre decât în Regatul Unit sau în Statele Unite, |
| --- | --- |

AI.

întrucât finanțarea economiei reale de către bănci este semnificativ mai mare în majoritatea statelor membre decât în Regatul Unit sau în Statele Unite,

| AJ. | întrucât intensificarea concurenței în sectorul bancar european este un obiectiv deosebit de important; întrucât volumul cerințelor legislative și de reglementare aplicate băncilor, deși într-adevăr justificate din multe motive, riscă să creeze bariere la intrarea în sector și, prin aceasta, facilitează consolidarea pozițiilor dominante ale grupurilor bancare existente, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât intensificarea concurenței în sectorul bancar european este un obiectiv deosebit de important; întrucât volumul cerințelor legislative și de reglementare aplicate băncilor, deși într-adevăr justificate din multe motive, riscă să creeze bariere la intrarea în sector și, prin aceasta, facilitează consolidarea pozițiilor dominante ale grupurilor bancare existente,

| AK. | întrucât sectorul bancar din UE se confruntă cu schimbări structurale de mare amploare, determinate de modificarea situației pieței și de reformele de reglementare ample, precum punerea în aplicare a reglementărilor Basel III, |
| --- | --- |

AK.

întrucât sectorul bancar din UE se confruntă cu schimbări structurale de mare amploare, determinate de modificarea situației pieței și de reformele de reglementare ample, precum punerea în aplicare a reglementărilor Basel III,

| AL. | întrucât raportul comisiei independente referitor la activitatea bancară și reformele Vickers în Regatul Unit precizează, de mai multe ori, că recomandările lor constituie o abordare strategică pentru băncile din Regatul Unit, |
| --- | --- |

AL.

întrucât raportul comisiei independente referitor la activitatea bancară și reformele Vickers în Regatul Unit precizează, de mai multe ori, că recomandările lor constituie o abordare strategică pentru băncile din Regatul Unit,

| 1. | salută analiza GENI și recomandările privind reforma bancară și le consideră o contribuție utilă la inițierea reformelor; |
| --- | --- |

1.

salută analiza GENI și recomandările privind reforma bancară și le consideră o contribuție utilă la inițierea reformelor;

| 2. | salută consultarea organizată de Comisie cu privire la reforma structurală a sectorului bancar din UE din 16 mai 2013; |
| --- | --- |

2.

salută consultarea organizată de Comisie cu privire la reforma structurală a sectorului bancar din UE din 16 mai 2013;

| 3. | opinează că inițiativele naționale de reformă structurală necesită un cadru la nivelul UE pentru a prezerva și a preveni fragmentarea pieței unice a UE, respectând totodată diversitatea modelelor bancare naționale; |
| --- | --- |

3.

opinează că inițiativele naționale de reformă structurală necesită un cadru la nivelul UE pentru a prezerva și a preveni fragmentarea pieței unice a UE, respectând totodată diversitatea modelelor bancare naționale;

| 4. | opinează că reformele actuale ale sectorului bancar din UE (inclusiv Directivele și Regulamentul privind cerințele de capital, Directiva privind redresarea și rezoluția, Mecanismul de supraveghere unic, Directiva privind sistemele de garantare a depozitelor, Directiva și Regulamentul privind piețele de instrumente financiare și inițiativele legate de sistemul bancar paralel) sunt vitale; salută intenția Comisiei de a prezenta o directivă pentru reforma structurală a sectorului bancar din UE, pentru a soluționa problemele pe care le suscită băncile „prea mari pentru a intra în faliment” și subliniază că aceasta trebuie să fie complementară în raport cu reformele menționate mai sus; |
| --- | --- |

4.

opinează că reformele actuale ale sectorului bancar din UE (inclusiv Directivele și Regulamentul privind cerințele de capital, Directiva privind redresarea și rezoluția, Mecanismul de supraveghere unic, Directiva privind sistemele de garantare a depozitelor, Directiva și Regulamentul privind piețele de instrumente financiare și inițiativele legate de sistemul bancar paralel) sunt vitale; salută intenția Comisiei de a prezenta o directivă pentru reforma structurală a sectorului bancar din UE, pentru a soluționa problemele pe care le suscită băncile „prea mari pentru a intra în faliment” și subliniază că aceasta trebuie să fie complementară în raport cu reformele menționate mai sus;

| 5. | insistă ca evaluarea de impact a Comisiei să includă evaluări ale propunerilor de reformă structurală GENI, Volker, Vickers, franceză și germană, ca ea să indice costurile, atât pentru finanțele publice, cât și pentru stabilitatea financiară, suportate prin falimentul băncilor cu sediul în UE în cursul crizei actuale, precum și costurile potențiale suportate de sectorul bancar din UE și eventualele consecințe pozitive și negative pentru economia reală, și ca ea să furnizeze informații privind natura modelului bancar universal actual al UE, inclusiv anvergura și bilanțurile contabile ale activităților de retail și investiții ale băncilor universale relevante active în UE și eventualele garanții implicite oferite băncilor de statele membre; insistă asupra necesității suplimentării de către Comisie a evaluării sale cu o analiză cantitativă, atunci când este posibil, ținând seama de diversitatea sistemelor bancare naționale; |
| --- | --- |

5.

insistă ca evaluarea de impact a Comisiei să includă evaluări ale propunerilor de reformă structurală GENI, Volker, Vickers, franceză și germană, ca ea să indice costurile, atât pentru finanțele publice, cât și pentru stabilitatea financiară, suportate prin falimentul băncilor cu sediul în UE în cursul crizei actuale, precum și costurile potențiale suportate de sectorul bancar din UE și eventualele consecințe pozitive și negative pentru economia reală, și ca ea să furnizeze informații privind natura modelului bancar universal actual al UE, inclusiv anvergura și bilanțurile contabile ale activităților de retail și investiții ale băncilor universale relevante active în UE și eventualele garanții implicite oferite băncilor de statele membre; insistă asupra necesității suplimentării de către Comisie a evaluării sale cu o analiză cantitativă, atunci când este posibil, ținând seama de diversitatea sistemelor bancare naționale;

| 6. | reamintește Comisiei de avertismentul lansat de EBA și BCE, conform căruia inovarea financiară poate submina obiectivele reformelor structurale și insistă asupra necesității de a supune reformele structurale unei revizuiri periodice (8); |
| --- | --- |

6.

reamintește Comisiei de avertismentul lansat de EBA și BCE, conform căruia inovarea financiară poate submina obiectivele reformelor structurale și insistă asupra necesității de a supune reformele structurale unei revizuiri periodice (8);

| 7. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă privind reglementarea sectorului bancar paralel care să țină seama de principiile reformei în curs a structurii bancare; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă privind reglementarea sectorului bancar paralel care să țină seama de principiile reformei în curs a structurii bancare;

| 8. | consideră că obiectivul oricărei reforme a structurii bancare trebuie să fie acela de a oferi un sistem bancar sigur, stabil, eficace și eficient care să funcționeze într-o economie de piață competitivă și să servească necesităților economiei reale și clienților și consumatorilor în toate fazele ciclului economic; consideră că reforma structurală trebuie să stimuleze creșterea economică prin susținerea furnizării de credite către economie, îndeosebi pentru IMM-uri și noi întreprinderi, să confere mai multă rezistență în fața potențialelor crize financiare, să restabilească încrederea în bănci și să elimine riscurile pentru finanțele publice și determine o schimbare a culturii bancare; |
| --- | --- |

8.

consideră că obiectivul oricărei reforme a structurii bancare trebuie să fie acela de a oferi un sistem bancar sigur, stabil, eficace și eficient care să funcționeze într-o economie de piață competitivă și să servească necesităților economiei reale și clienților și consumatorilor în toate fazele ciclului economic; consideră că reforma structurală trebuie să stimuleze creșterea economică prin susținerea furnizării de credite către economie, îndeosebi pentru IMM-uri și noi întreprinderi, să confere mai multă rezistență în fața potențialelor crize financiare, să restabilească încrederea în bănci și să elimine riscurile pentru finanțele publice și determine o schimbare a culturii bancare;

A.   
  Principiile reformei structurale

| 9. | Consideră că reforma structurală trebuie să se bazeze pe următoarele principii:






  — | riscurile excesive trebuie reduse, concurența asigurată, complexitatea redusă și interdependența limitată prin măsuri în sensul desfășurării separate a activităților esențiale, printre care creditarea, plățile, depozitele și alte activități legate de client și a activităților riscante neesențiale; |
| --- | --- | --- |

9.

Consideră că reforma structurală trebuie să se bazeze pe următoarele principii:

—

riscurile excesive trebuie reduse, concurența asigurată, complexitatea redusă și interdependența limitată prin măsuri în sensul desfășurării separate a activităților esențiale, printre care creditarea, plățile, depozitele și alte activități legate de client și a activităților riscante neesențiale;

| — | guvernanța corporativă trebuie îmbunătățită și se cer create stimulente pentru bănci în vederea restabilirii unor structuri organizaționale transparente, a ridicării nivelului de responsabilizare și a consolidării unui sistem de remunerare responsabil și sustenabil; |
| --- | --- |

—

guvernanța corporativă trebuie îmbunătățită și se cer create stimulente pentru bănci în vederea restabilirii unor structuri organizaționale transparente, a ridicării nivelului de responsabilizare și a consolidării unui sistem de remunerare responsabil și sustenabil;

| — | trebuie permisă o redresare și o rezoluție efectivă a băncilor, asigurându-se posibilitatea ca, atunci când acestea nu mai pot continua să existe, le se poate permite să intre în faliment în mod ordonat, fără a fi nevoie de acțiuni de salvare finanțate de contribuabili; |
| --- | --- |

—

trebuie permisă o redresare și o rezoluție efectivă a băncilor, asigurându-se posibilitatea ca, atunci când acestea nu mai pot continua să existe, le se poate permite să intre în faliment în mod ordonat, fără a fi nevoie de acțiuni de salvare finanțate de contribuabili;

| — | prestarea serviciilor esențiale de creditare, depuneri și plăți trebuie asigurată într-un fel care să nu fie afectat de dificultăți operaționale, pierderi financiare, finanțare insuficientă sau deteriorarea reputației rezultate în urma rezoluției sau insolvenței; |
| --- | --- |

—

prestarea serviciilor esențiale de creditare, depuneri și plăți trebuie asigurată într-un fel care să nu fie afectat de dificultăți operaționale, pierderi financiare, finanțare insuficientă sau deteriorarea reputației rezultate în urma rezoluției sau insolvenței;

| — | normele unei economii de piață competitive trebuie să fie respectate, astfel ca activitățile de tranzacționare și investiții riscante să nu beneficieze de garanții sau subvenții implicite, de pe urma utilizării depozitelor asigurate sau de acțiuni de salvare finanțate de contribuabili și ca riscurile și costurile asociate acestor activități le revin activităților de tranzacționare și investiții, și nu activităților de creditare și depunere; |
| --- | --- |

—

normele unei economii de piață competitive trebuie să fie respectate, astfel ca activitățile de tranzacționare și investiții riscante să nu beneficieze de garanții sau subvenții implicite, de pe urma utilizării depozitelor asigurate sau de acțiuni de salvare finanțate de contribuabili și ca riscurile și costurile asociate acestor activități le revin activităților de tranzacționare și investiții, și nu activităților de creditare și depunere;

| — | pentru toate activitățile bancare trebuie să fie disponibil un capital, un efect de levier și lichidități corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

pentru toate activitățile bancare trebuie să fie disponibil un capital, un efect de levier și lichidități corespunzătoare;

| — | entitățile separate trebuie să aibă surse diferite de finanțare, fără transferuri necuvenite sau inutile de capitaluri și lichidități între aceste activități; emiterea unor norme adecvate privind capitalul, efectul de levier și lichiditățile trebuie să fie corelată cu modelele de afaceri ale activităților, incluzând bilanțuri contabile separate și să ofere limite de expunere a activităților esențiale de creditare și depunere la activitățile neesențiale de tranzacționare și investiții, în interiorul sau în afara unui grup bancar; |
| --- | --- |

—

entitățile separate trebuie să aibă surse diferite de finanțare, fără transferuri necuvenite sau inutile de capitaluri și lichidități între aceste activități; emiterea unor norme adecvate privind capitalul, efectul de levier și lichiditățile trebuie să fie corelată cu modelele de afaceri ale activităților, incluzând bilanțuri contabile separate și să ofere limite de expunere a activităților esențiale de creditare și depunere la activitățile neesențiale de tranzacționare și investiții, în interiorul sau în afara unui grup bancar;

| 10. | îndeamnă Comisia să țină cont de propunerea BCE de a stabili criterii clare și aplicabile în ceea ce privește separarea; subliniază că separarea ar trebui să protejeze piața unică a UE și să-i prevină fragmentarea, respectând totodată diversitatea modelelor bancare naționale (9); |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să țină cont de propunerea BCE de a stabili criterii clare și aplicabile în ceea ce privește separarea; subliniază că separarea ar trebui să protejeze piața unică a UE și să-i prevină fragmentarea, respectând totodată diversitatea modelelor bancare naționale (9);

| 11. | subliniază necesitatea evaluării riscurilor sistemice prezentată atât de entitățile separate, cât și de grup în ansamblul său, ținând seama pe deplin de expunerile în afara bilanțului; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea evaluării riscurilor sistemice prezentată atât de entitățile separate, cât și de grup în ansamblul său, ținând seama pe deplin de expunerile în afara bilanțului;

| 12. | îndeamnă Comisia și statele membre să asigure că Directiva privind redresarea și rezoluția este aplicată integral; îndeamnă Comisia, EBA și statele membre să se asigure că băncile au instituit cadre clare și credibile de gestionare a crizelor, care includ un capital suficient pentru activitățile de creditare, depunere și plăți, de pasive apte pentru recapitalizarea internă și de active lichide pentru a le permite, în eventualitatea unui colaps, să mențină accesul depunătorilor la fonduri, să protejeze serviciile esențiale – în special activitățile de creditare, plăți și depunere – de riscul unui colaps dezordonat, să dea efectueze la timp plățile către depunători și să evite efectele adverse asupra stabilității financiare; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia și statele membre să asigure că Directiva privind redresarea și rezoluția este aplicată integral; îndeamnă Comisia, EBA și statele membre să se asigure că băncile au instituit cadre clare și credibile de gestionare a crizelor, care includ un capital suficient pentru activitățile de creditare, depunere și plăți, de pasive apte pentru recapitalizarea internă și de active lichide pentru a le permite, în eventualitatea unui colaps, să mențină accesul depunătorilor la fonduri, să protejeze serviciile esențiale – în special activitățile de creditare, plăți și depunere – de riscul unui colaps dezordonat, să dea efectueze la timp plățile către depunători și să evite efectele adverse asupra stabilității financiare;

| 13. | îndeamnă Comisia, EBA și autoritățile competente ca, pe baza cadrului legislativ privind cerințele de capital și redresarea și rezoluția, să garanteze existența unei diferențieri corespunzătoare, în termeni de capital, efect de levier, pasive apte pentru recapitalizarea internă, cerințe adecvate în materie de capitaluri-tampon și lichiditate, între entitățile separate, cu accent asupra cerințelor mai mari de capital pentru activitățile riscante neesențiale; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia, EBA și autoritățile competente ca, pe baza cadrului legislativ privind cerințele de capital și redresarea și rezoluția, să garanteze existența unei diferențieri corespunzătoare, în termeni de capital, efect de levier, pasive apte pentru recapitalizarea internă, cerințe adecvate în materie de capitaluri-tampon și lichiditate, între entitățile separate, cu accent asupra cerințelor mai mari de capital pentru activitățile riscante neesențiale;

B.   
  Guvernanța corporativă

| 14. | solicită Comisiei să ia în considerare, în cadrul evaluării sale complete a impactului separării potențiale a băncilor și a alternativelor, propunerile formulate în Raportul GENI din domeniul guvernanței corporative, printre care (a) mecanisme de guvernanță și control, (b) managementul riscului, (c) sisteme de stimulare, (d) raportarea riscului și (e) sancțiuni; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să ia în considerare, în cadrul evaluării sale complete a impactului separării potențiale a băncilor și a alternativelor, propunerile formulate în Raportul GENI din domeniul guvernanței corporative, printre care (a) mecanisme de guvernanță și control, (b) managementul riscului, (c) sisteme de stimulare, (d) raportarea riscului și (e) sancțiuni;

| 15. | solicită Comisiei să implementeze propunerile și recomandările din rezoluția Parlamentului din 11 mai 2011 privind guvernanța corporativă a instituțiilor financiare (10); |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să implementeze propunerile și recomandările din rezoluția Parlamentului din 11 mai 2011 privind guvernanța corporativă a instituțiilor financiare (10);

| 16. | consideră că Directiva privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții adoptată recent conține un cadru adecvat de cerințe privind guvernanța băncilor, inclusiv membrii în consiliul director și de administrație al acestora; |
| --- | --- |

16.

consideră că Directiva privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții adoptată recent conține un cadru adecvat de cerințe privind guvernanța băncilor, inclusiv membrii în consiliul director și de administrație al acestora;

| 17. | îndeamnă Comisia să contribuie la încheierea unui acord referitor la propunerea de Directivă privind sistemele de garantare a depozitelor și să sporească gradul de protecție a consumatorilor prin introducerea unei priorități a depunătorilor. |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia să contribuie la încheierea unui acord referitor la propunerea de Directivă privind sistemele de garantare a depozitelor și să sporească gradul de protecție a consumatorilor prin introducerea unei priorități a depunătorilor.

| 18. | solicită Comisiei să includă dispoziții de stabilire a obligației ca toți membrii în consiliul director ai entității unei bănci să aibă responsabilități în calitate de membri ai consiliului director numai în cadrul acestei entități a băncii; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să includă dispoziții de stabilire a obligației ca toți membrii în consiliul director ai entității unei bănci să aibă responsabilități în calitate de membri ai consiliului director numai în cadrul acestei entități a băncii;

| 19. | îndeamnă Comisia să includă dispoziții pentru consolidarea răspunderii personală și asumarea personală a obligațiilor pentru membrii consiliilor; sugerează Comisiei să exploreze, în acest context, modalitatea de încurajare a unei reveniri la modelul de parteneriat în cadrul conducerii companiei, în special pentru băncile de investiții; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să includă dispoziții pentru consolidarea răspunderii personală și asumarea personală a obligațiilor pentru membrii consiliilor; sugerează Comisiei să exploreze, în acest context, modalitatea de încurajare a unei reveniri la modelul de parteneriat în cadrul conducerii companiei, în special pentru băncile de investiții;

| 20. | îndeamnă Comisia și ABE să asigure implementarea integrală și pe deplin a cadrului legislativ privind cerințele în materie de capital, acordând o atenție deosebită dispozițiilor referitoare la compensații și remunerare; solicită ABE și Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului un raport anual cu privire la punerea în aplicare și respectarea dispozițiilor relevante de către statele membre; îndeamnă Comisia să continue reformarea culturii în materie de compensare și remunerare din sectorul bancar, acordând prioritate stimulentelor pe termen lung în cazul remunerației variabile cu perioade de amânare mai mari, mergând până la pensionare, precum și să promoveze transparența politicilor privind remunerarea, inclusiv, dar nu limitat la explicații și evaluări ale diferențelor interne, ale modificărilor relevante și ale deviațiilor sectoriale comparative; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia și ABE să asigure implementarea integrală și pe deplin a cadrului legislativ privind cerințele în materie de capital, acordând o atenție deosebită dispozițiilor referitoare la compensații și remunerare; solicită ABE și Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului un raport anual cu privire la punerea în aplicare și respectarea dispozițiilor relevante de către statele membre; îndeamnă Comisia să continue reformarea culturii în materie de compensare și remunerare din sectorul bancar, acordând prioritate stimulentelor pe termen lung în cazul remunerației variabile cu perioade de amânare mai mari, mergând până la pensionare, precum și să promoveze transparența politicilor privind remunerarea, inclusiv, dar nu limitat la explicații și evaluări ale diferențelor interne, ale modificărilor relevante și ale deviațiilor sectoriale comparative;

| 21. | îndeamnă Comisia, ABE și autoritățile competente să se asigure că sistemele de remunerare acordă prioritate instrumentelor de tipul obligațiunilor, cu posibilitatea folosirii lor pentru operațiuni de recapitalizare internă, și a acțiunilor, mai curând decât a plăților în numerar, în conformitate cu dispozițiile Directivei privind cerințele de capital; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia, ABE și autoritățile competente să se asigure că sistemele de remunerare acordă prioritate instrumentelor de tipul obligațiunilor, cu posibilitatea folosirii lor pentru operațiuni de recapitalizare internă, și a acțiunilor, mai curând decât a plăților în numerar, în conformitate cu dispozițiile Directivei privind cerințele de capital;

| 22. | îndeamnă Comisia, ABE și autoritățile competente să se asigure că sistemele de compensare și remunerare la toate nivelurile unei bănci reflectă performanțele de ansamblu ale acesteia și sunt axate pe prestarea unor servicii de calitate pentru clienți și pe stabilitatea financiară pe termen lung, mai curând decât pe profituri pe termen scurt, în concordanță cu dispozițiile cadrului legislativ privind cerințele de capital; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia, ABE și autoritățile competente să se asigure că sistemele de compensare și remunerare la toate nivelurile unei bănci reflectă performanțele de ansamblu ale acesteia și sunt axate pe prestarea unor servicii de calitate pentru clienți și pe stabilitatea financiară pe termen lung, mai curând decât pe profituri pe termen scurt, în concordanță cu dispozițiile cadrului legislativ privind cerințele de capital;

| 23. | îndeamnă Comisia să instaureze regimuri de sancțiuni eficace, disuasive și proporționale pentru persoanele fizice și juridice, și să publice situația ierarhizată a sancțiunilor și să-i informeze pe cei care încalcă normele; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Comisia să instaureze regimuri de sancțiuni eficace, disuasive și proporționale pentru persoanele fizice și juridice, și să publice situația ierarhizată a sancțiunilor și să-i informeze pe cei care încalcă normele;

| 24. | îndeamnă Comisia să prevadă ca autoritățile competente și, dacă este cazul, sistemul unic de supraveghere (MSU), să fie în conformitate cu principiile reformei structurale; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia să prevadă ca autoritățile competente și, dacă este cazul, sistemul unic de supraveghere (MSU), să fie în conformitate cu principiile reformei structurale;

| 25. | solicită Comisiei să propună alocarea unor resurse și competențe corespunzătoare autorităților de supraveghere competente, inclusiv MSU; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să propună alocarea unor resurse și competențe corespunzătoare autorităților de supraveghere competente, inclusiv MSU;

| 26. | îndeamnă Comisia să efectueze un studiu pentru a se asigura că standardele contabile utilizate de instituțiile financiare oferă o imagine autentică și corectă a situației financiare a băncilor; subliniază faptul că principala sursă de informare pentru un investitor, pentru a înțelege dacă o companie își continuă activitatea, este reprezentată în continuare de conturi; constată că auditorii nu pot închide conturile decât dacă acestea sunt autentice și corecte, independent de standardele financiare utilizate de entitățile care elaborează situații financiare; consideră că, dacă nu sunt siguri de continuitatea activității unei companii, auditorii nu ar trebui să închidă conturile companiei, chiar dacă acestea sunt elaborate în conformitate cu standardele contabile; relevă că acest fapt ar trebui, totuși, să fie un stimulent pentru o mai bună administrare a companiei în cauză; sugerează că standardele internaționale de raportare financiară nu oferă, în mod obligatoriu, o imagine autentică și corectă a conturilor, după cum indică numeroasele exemple de bănci care au intrat în faliment deși conturile lor au fost închise de auditori; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să efectueze un studiu pentru a se asigura că standardele contabile utilizate de instituțiile financiare oferă o imagine autentică și corectă a situației financiare a băncilor; subliniază faptul că principala sursă de informare pentru un investitor, pentru a înțelege dacă o companie își continuă activitatea, este reprezentată în continuare de conturi; constată că auditorii nu pot închide conturile decât dacă acestea sunt autentice și corecte, independent de standardele financiare utilizate de entitățile care elaborează situații financiare; consideră că, dacă nu sunt siguri de continuitatea activității unei companii, auditorii nu ar trebui să închidă conturile companiei, chiar dacă acestea sunt elaborate în conformitate cu standardele contabile; relevă că acest fapt ar trebui, totuși, să fie un stimulent pentru o mai bună administrare a companiei în cauză; sugerează că standardele internaționale de raportare financiară nu oferă, în mod obligatoriu, o imagine autentică și corectă a conturilor, după cum indică numeroasele exemple de bănci care au intrat în faliment deși conturile lor au fost închise de auditori;

C.   
  Stimularea concurenței echitabile și sustenabile

| 27. | subliniază faptul că este nevoie de o concurență efectivă, loială și sustenabilă pentru a menține un sector bancar care să funcționeze bine și eficient, care să faciliteze finanțarea economiei reale prin asigurarea accesului universal la serviciile bancare, reducând costurile acestora; subliniază, în acest context, că normele de supraveghere, printre alte prevederi, ar trebui să țină cont de profilul de risc, sfera de aplicare regională și modelul de afaceri al instituțiilor respective; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că este nevoie de o concurență efectivă, loială și sustenabilă pentru a menține un sector bancar care să funcționeze bine și eficient, care să faciliteze finanțarea economiei reale prin asigurarea accesului universal la serviciile bancare, reducând costurile acestora; subliniază, în acest context, că normele de supraveghere, printre alte prevederi, ar trebui să țină cont de profilul de risc, sfera de aplicare regională și modelul de afaceri al instituțiilor respective;

| 28. | solicită Comisiei și statelor membre să conlucreze pentru a promova o mai mare diversificare a sectorului bancar din UE, prin încurajarea și facilitarea unor activități bancare orientate în mai mare măsură către clienți, de exemplu prin modele de mutuale și societăți de credit imobiliar, de finanțare colectivă solidară și de bănci de economii, constatând că diferitele niveluri de risc la care este expus consumatorul sunt prezentate în mod transparent; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei și statelor membre să conlucreze pentru a promova o mai mare diversificare a sectorului bancar din UE, prin încurajarea și facilitarea unor activități bancare orientate în mai mare măsură către clienți, de exemplu prin modele de mutuale și societăți de credit imobiliar, de finanțare colectivă solidară și de bănci de economii, constatând că diferitele niveluri de risc la care este expus consumatorul sunt prezentate în mod transparent;

| 29. | constată că, pentru a stimula competitivitatea și stabilitatea sistemului bancar european, este vital să se abordeze în mod eficient aspectul instituțiilor financiare de importanță sistemică (cele care sunt prea mari pentru a intra în faliment), ale căror dificultăți au condus la extinderea efectelor negative ale crizei financiare, prin raționalizarea anvergurii activităților grupurilor bancare și prin reducerea interdependenței din interiorul grupurilor; |
| --- | --- |

29.

constată că, pentru a stimula competitivitatea și stabilitatea sistemului bancar european, este vital să se abordeze în mod eficient aspectul instituțiilor financiare de importanță sistemică (cele care sunt prea mari pentru a intra în faliment), ale căror dificultăți au condus la extinderea efectelor negative ale crizei financiare, prin raționalizarea anvergurii activităților grupurilor bancare și prin reducerea interdependenței din interiorul grupurilor;

| 30. | îndeamnă Comisia să găsească modalități de a încuraja și a promova, în cadrul inițiativelor legislative, creditarea pe bază de relații („relationship lending”) sau creditarea pe baza cunoștințelor („knowledge based lending”); aceste modalități ar trebui să vizeze evitarea unei abordări selective și să se axeze, în schimb, pe promovarea formării profesionale și etice a celor care intermediază și acordă împrumuturi întreprinderilor. |
| --- | --- |

30.

îndeamnă Comisia să găsească modalități de a încuraja și a promova, în cadrul inițiativelor legislative, creditarea pe bază de relații („relationship lending”) sau creditarea pe baza cunoștințelor („knowledge based lending”); aceste modalități ar trebui să vizeze evitarea unei abordări selective și să se axeze, în schimb, pe promovarea formării profesionale și etice a celor care intermediază și acordă împrumuturi întreprinderilor.

| 31. | îndeamnă statele membre, Comisia și autoritățile competente să-și asume clar obiectivul de a promova și asigura o concurență efectivă și să încurajeze o mai mare diversitate și orientare către consumator în sectorul bancar al UE; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă statele membre, Comisia și autoritățile competente să-și asume clar obiectivul de a promova și asigura o concurență efectivă și să încurajeze o mai mare diversitate și orientare către consumator în sectorul bancar al UE;

| 32. | solicită Comisiei să prezinte măsuri care să introducă portabilitatea contului bancar și să promoveze site-urile internet accesibile ce permit consumatorilor să compare prețurile și soliditatea financiară a băncilor, consolidând astfel disciplina prin trecerea informată a clienților de la o bancă la alta și să ajute la îmbunătățirea actului de alegere al clienților în sectorul bancar, prin reducerea barierelor la intrare și ieșire și aplicarea unor norme proporționale noilor intrați pe piață; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să prezinte măsuri care să introducă portabilitatea contului bancar și să promoveze site-urile internet accesibile ce permit consumatorilor să compare prețurile și soliditatea financiară a băncilor, consolidând astfel disciplina prin trecerea informată a clienților de la o bancă la alta și să ajute la îmbunătățirea actului de alegere al clienților în sectorul bancar, prin reducerea barierelor la intrare și ieșire și aplicarea unor norme proporționale noilor intrați pe piață;

| 33. | solicită Comisiei să propună reformele structurale necesare schițate în prezentul raport care, menținând integritatea pieței interne, să respecte diversitatea sistemelor bancare naționale și să asigure un rol puternic pentru ABE, pentru a garanta aplicarea corectă în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să propună reformele structurale necesare schițate în prezentul raport care, menținând integritatea pieței interne, să respecte diversitatea sistemelor bancare naționale și să asigure un rol puternic pentru ABE, pentru a garanta aplicarea corectă în întreaga Uniune;

o

o
  o

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/report_en.pdf

(2)  http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Implicit-Guarantees-for-bank-debt.pdf

(3)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/44357464.pdf

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0427.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/136487.pdf

(6)  COM(2012)0778.

(7)  ‘Reassessing the impact of finance on growth’ (Reevaluarea impactului sectorului financiar asupra creșterii), de Stephen G. Cecchetti și Enisse Kharroubi, Departamentul monetar și economic al Băncii Reglementelor Internaționale, iulie 2012: http//www.bis.org/publ/work381.pdf.

(8)  http://www.eba.europa.eu/cebs/media/Publications/Other%20Publications/Opinions/EBA-BS-2012-219--opinion-on-HLG-Liikanen-report---2-.pdf și http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(9)  http://www.ecb.int/pub/pdf/other/120128_eurosystem_contributionen.pdf

(10)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 7.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/88

---

P7_TA(2013)0318

Protejarea intereselor financiare ale UE – combaterea fraudei

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la Raportul anual pe 2011 privind protejarea intereselor financiare ale UE– combaterea fraudei (2012/2285(INI))

(2016/C 075/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – Raport anual pe 2011” (COM(2012)0408) și documentele care însoțesc această comunicare (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 și SWD(2012)0230) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – Raport anual pe 2011” (COM(2012)0408) și documentele care însoțesc această comunicare (SWD(2012)0227, SWD(2012)0228, SWD(2012)0229 și SWD(2012)0230) (1),

| — | având în vedere Raportul OLAF – Raport anual pe 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul OLAF – Raport anual pe 2011 (2),

| — | având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Curtea de Conturi privind strategia antifraudă a Comisiei (COM(2011)0376), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Curtea de Conturi privind strategia antifraudă a Comisiei (COM(2011)0376),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind programul Hercule III în vederea promovării unor activități în domeniul protecției intereselor financiare ale Uniunii Europene (COM(2011)0914), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind programul Hercule III în vederea promovării unor activități în domeniul protecției intereselor financiare ale Uniunii Europene (COM(2011)0914),

| — | având în vedere articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – Raport anual pentru 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – Raport anual pentru 2010 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile UE de combatere a corupției (3), Declarația sa din 18 mai 2010 privind eforturile Uniunii de combatere a corupției (4) și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulată „Combaterea corupției în UE”(COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la eforturile UE de combatere a corupției (3), Declarația sa din 18 mai 2010 privind eforturile Uniunii de combatere a corupției (4) și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulată „Combaterea corupției în UE”(COM(2011)0308),

| — | având în vedere raportul anual al OLAF pentru 2012 și raportul Comitetului de supraveghere a OLAF pentru același an, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al OLAF pentru 2012 și raportul Comitetului de supraveghere a OLAF pentru același an,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar, precum și avizele Comisiei pentru afaceri externe și ale Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar, precum și avizele Comisiei pentru afaceri externe și ale Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0197/2013),

| A. | întrucât UE și statele membre au responsabilitatea comună de a proteja interesele financiare ale Uniunii și de a lupta împotriva fraudei și întrucât cooperarea strânsă dintre Comisie și statele membre este esențială; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și statele membre au responsabilitatea comună de a proteja interesele financiare ale Uniunii și de a lupta împotriva fraudei și întrucât cooperarea strânsă dintre Comisie și statele membre este esențială;

| B. | întrucât statele membre au responsabilitatea primară de a executa aproximativ 80 % din bugetul Uniunii, precum și de a colecta resurse proprii, printre altele sub formă de TVA și taxe vamale; |
| --- | --- |

B.

întrucât statele membre au responsabilitatea primară de a executa aproximativ 80 % din bugetul Uniunii, precum și de a colecta resurse proprii, printre altele sub formă de TVA și taxe vamale;

| C. | întrucât Comisia a luat recent câteva inițiative importante privind măsuri politice de combatere a fraudei, |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a luat recent câteva inițiative importante privind măsuri politice de combatere a fraudei,

Comentarii generale

| 1. | subliniază că lupta împotriva fraudei și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii este obligația Comisiei și a statelor membre, obligație consacrată prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

subliniază că lupta împotriva fraudei și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii este obligația Comisiei și a statelor membre, obligație consacrată prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 2. | reamintește că este în egală măsură important să se asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii atât la nivelul colectării resurselor UE, cât și la nivelul cheltuielilor; |
| --- | --- |

2.

reamintește că este în egală măsură important să se asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii atât la nivelul colectării resurselor UE, cât și la nivelul cheltuielilor;

| 3. | salută Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – Raport anual pe 2011 („raportul anual al Comisiei”); regretă totuși că raportul se limitează la date raportate de statele membre; subliniază că statele membre utilizează definiții diferite pentru tipuri similare de infracțiuni și că nu toate colectează date statistice similare și detaliate prin respectarea de criterii comune, ceea ce face dificilă colectarea de date statistice sigure și comparabile la nivelul UE; prin urmare, regretă că nu este posibil să se evalueze global scara reală a neregulilor și a fraudelor în statele membre la nivel individual și nici să se identifice și să se sancționeze acele state membre în care se înregistrează cel mai înalt nivel al neregulilor și fraudelor, după cum s-a cerut în mod repetat de către Parlament; prin urmare, recomandă stabilirea unor criterii standard de evaluare privind neregulile și frauda în toate statele membre și combinarea lor cu sancțiuni corespunzătoare pentru cei care se fac vinovați de încălcare; |
| --- | --- |

3.

salută Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – Raport anual pe 2011 („raportul anual al Comisiei”); regretă totuși că raportul se limitează la date raportate de statele membre; subliniază că statele membre utilizează definiții diferite pentru tipuri similare de infracțiuni și că nu toate colectează date statistice similare și detaliate prin respectarea de criterii comune, ceea ce face dificilă colectarea de date statistice sigure și comparabile la nivelul UE; prin urmare, regretă că nu este posibil să se evalueze global scara reală a neregulilor și a fraudelor în statele membre la nivel individual și nici să se identifice și să se sancționeze acele state membre în care se înregistrează cel mai înalt nivel al neregulilor și fraudelor, după cum s-a cerut în mod repetat de către Parlament; prin urmare, recomandă stabilirea unor criterii standard de evaluare privind neregulile și frauda în toate statele membre și combinarea lor cu sancțiuni corespunzătoare pentru cei care se fac vinovați de încălcare;

| 4. | reamintește că frauda este un comportament voluntar neregulat care constituie o infracțiune penală și că o neregulă reprezintă nerespectarea unei reguli și regretă faptul că raportul Comisiei nu tratează în profunzime frauda și abordează foarte pe larg neregularitățile; reamintește că articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se referă la fraudă, și nu la nereguli și solicită să se facă o distincție între fraude și erori sau nereguli; |
| --- | --- |

4.

reamintește că frauda este un comportament voluntar neregulat care constituie o infracțiune penală și că o neregulă reprezintă nerespectarea unei reguli și regretă faptul că raportul Comisiei nu tratează în profunzime frauda și abordează foarte pe larg neregularitățile; reamintește că articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se referă la fraudă, și nu la nereguli și solicită să se facă o distincție între fraude și erori sau nereguli;

| 5. | observă că, potrivit raportului anual al Comisiei, în 2011 au fost raportate ca fraude 1 230 de nereguli și că impactul lor financiar a scăzut cu 37 % în comparație cu 2010, iar suma lor s-a ridicat la 404 milioane EUR; recunoaște că politica de coeziune și agricultura rămân cele mai importante două domenii care suferă din cauza celui mai ridicat nivel de fraudă, cu un impact financiar de 204 milioane EUR și, respectiv, de 77 de milioane EUR; se întreabă totuși dacă aceasta scădere reflectă situația reală în ceea ce privește activitățile frauduloase sau este mai curând un semn că sistemele de supraveghere și control din statele membre sunt deficiente; |
| --- | --- |

5.

observă că, potrivit raportului anual al Comisiei, în 2011 au fost raportate ca fraude 1 230 de nereguli și că impactul lor financiar a scăzut cu 37 % în comparație cu 2010, iar suma lor s-a ridicat la 404 milioane EUR; recunoaște că politica de coeziune și agricultura rămân cele mai importante două domenii care suferă din cauza celui mai ridicat nivel de fraudă, cu un impact financiar de 204 milioane EUR și, respectiv, de 77 de milioane EUR; se întreabă totuși dacă aceasta scădere reflectă situația reală în ceea ce privește activitățile frauduloase sau este mai curând un semn că sistemele de supraveghere și control din statele membre sunt deficiente;

| 6. | solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape eficacitatea sistemelor de supraveghere și de control din statele membre și să garanteze că informațiile furnizate privind nivelul neregulilor din statele membre reflectă situația reală; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape eficacitatea sistemelor de supraveghere și de control din statele membre și să garanteze că informațiile furnizate privind nivelul neregulilor din statele membre reflectă situația reală;

| 7. | subliniază că situația statelor membre care nu transmit date în timp util sau furnizează date inexacte reapare de mulți ani; subliniază că nu sunt posibile compararea și evaluarea obiectivă a anvergurii fraudei în statele membre ale Uniunii Europene; subliniază că Parlamentul European, Comisia și OLAF nu își pot exercita funcțiile în mod adecvat în ceea ce privește evaluarea situației și depunerea de propuneri și reiterează că o astfel de situație nu poate fi tolerată; solicită Comisiei să își asume pe deplin responsabilitatea pentru recuperarea fondurilor necuvenit plătite pentru bugetul UE; încurajează Comisia să stabilească principii uniforme de raportare în toate statele membre și să asigure colectarea de date comparabile, sigure și adecvate; |
| --- | --- |

7.

subliniază că situația statelor membre care nu transmit date în timp util sau furnizează date inexacte reapare de mulți ani; subliniază că nu sunt posibile compararea și evaluarea obiectivă a anvergurii fraudei în statele membre ale Uniunii Europene; subliniază că Parlamentul European, Comisia și OLAF nu își pot exercita funcțiile în mod adecvat în ceea ce privește evaluarea situației și depunerea de propuneri și reiterează că o astfel de situație nu poate fi tolerată; solicită Comisiei să își asume pe deplin responsabilitatea pentru recuperarea fondurilor necuvenit plătite pentru bugetul UE; încurajează Comisia să stabilească principii uniforme de raportare în toate statele membre și să asigure colectarea de date comparabile, sigure și adecvate;

| 8. | subliniază că Uniunea Europeană trebuie să accelereze eforturile de consolidare a principiilor e-guvernării care ar stabili condițiile pentru o mai bună transparență a finanțelor publice; atrage atenția asupra faptului că tranzacțiile electronice, față de tranzacțiile în numerar, au referințe și, prin urmare, devine mai dificil să se comită fraude și este mai ușor să se identifice suspiciunile de fraudă; încurajează statele membre să reducă pragul plăților obligatorii, altele decât cele cu numerar; |
| --- | --- |

8.

subliniază că Uniunea Europeană trebuie să accelereze eforturile de consolidare a principiilor e-guvernării care ar stabili condițiile pentru o mai bună transparență a finanțelor publice; atrage atenția asupra faptului că tranzacțiile electronice, față de tranzacțiile în numerar, au referințe și, prin urmare, devine mai dificil să se comită fraude și este mai ușor să se identifice suspiciunile de fraudă; încurajează statele membre să reducă pragul plăților obligatorii, altele decât cele cu numerar;

| 9. | solicită Comisiei să ia în considerare legătura existentă între raportările statelor membre privind fraudele și lipsa unui drept penal armonizat, care să stabilească o definiție comună a comportamentului fraudulos și a infracțiunilor în domeniul protejării intereselor financiare ale Uniunii; subliniază că sistemele de drept penal ale statelor membre au fost armonizate doar într-o măsură limitată; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să ia în considerare legătura existentă între raportările statelor membre privind fraudele și lipsa unui drept penal armonizat, care să stabilească o definiție comună a comportamentului fraudulos și a infracțiunilor în domeniul protejării intereselor financiare ale Uniunii; subliniază că sistemele de drept penal ale statelor membre au fost armonizate doar într-o măsură limitată;

| 10. | subliniază că 233 de rapoarte de anchetă au fost publicate privind cazuri de fraudă legate de folosirea abuzivă a fondurilor UE pe o perioadă de 5 ani în cele 27 de state membre, cele mai active state membre în procesul de raportare fiind Regatul Unit, Slovacia, Germania, Bulgaria, Spania, România și Estonia (5); este de părere că jurnalismul de anchetă a avut un rol important în expunerea fraudelor cu impact asupra intereselor financiare ale Uniunii și reprezintă o sursă valoroasă de informații care trebuie luată în considerare de către OLAF și de către autoritățile judiciare sau de către alte autorități relevante din statele membre; |
| --- | --- |

10.

subliniază că 233 de rapoarte de anchetă au fost publicate privind cazuri de fraudă legate de folosirea abuzivă a fondurilor UE pe o perioadă de 5 ani în cele 27 de state membre, cele mai active state membre în procesul de raportare fiind Regatul Unit, Slovacia, Germania, Bulgaria, Spania, România și Estonia (5); este de părere că jurnalismul de anchetă a avut un rol important în expunerea fraudelor cu impact asupra intereselor financiare ale Uniunii și reprezintă o sursă valoroasă de informații care trebuie luată în considerare de către OLAF și de către autoritățile judiciare sau de către alte autorități relevante din statele membre;

| 11. | reamintește că în Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2009 (6), Parlamentul solicita introducerea unor declarații naționale de gestiune obligatorii, care să facă obiectul unui audit adecvat, efectuat de către autoritățile naționale de audit, și care să fie consolidate de către Curtea de Conturi; regretă că nu au fost întreprinse alte demersuri în acest sens; |
| --- | --- |

11.

reamintește că în Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2009 (6), Parlamentul solicita introducerea unor declarații naționale de gestiune obligatorii, care să facă obiectul unui audit adecvat, efectuat de către autoritățile naționale de audit, și care să fie consolidate de către Curtea de Conturi; regretă că nu au fost întreprinse alte demersuri în acest sens;

| 12. | consideră de maximă importanță monitorizarea la nivel european a comportamentului fraudulos; este surprins de faptul că directorul general OLAF, în Prioritățile politicii de investigare pentru 2012 și 2013, a introdus praguri sectoriale pentru impactul financiar probabil, astfel încât cazurile în care impactul financiar probabil se află sub pragul respectiv sunt trecute în plan secundar și probabil nu vor fi deschise niciodată; observă că pragul în sectorul vamal este de 1 000 000 EUR, iar pentru fonduri SAPARD de 100 000 EUR, pentru fondurile agricole de 250 000 EUR, pentru fondurile structurale de 500 000 EUR, pentru FEDER de 1 000 000 EUR, pentru cheltuielile centralizate și ajutorul extern de 50 000, și de 10 000 EUR pentru sectorul personalului UE; este de părere că această decizie este inacceptabilă; solicită directorului general să schimbe de urgență practica actuală și să renunțe la metoda cu praguri, de prioritizare a activităților; |
| --- | --- |

12.

consideră de maximă importanță monitorizarea la nivel european a comportamentului fraudulos; este surprins de faptul că directorul general OLAF, în Prioritățile politicii de investigare pentru 2012 și 2013, a introdus praguri sectoriale pentru impactul financiar probabil, astfel încât cazurile în care impactul financiar probabil se află sub pragul respectiv sunt trecute în plan secundar și probabil nu vor fi deschise niciodată; observă că pragul în sectorul vamal este de 1 000 000 EUR, iar pentru fonduri SAPARD de 100 000 EUR, pentru fondurile agricole de 250 000 EUR, pentru fondurile structurale de 500 000 EUR, pentru FEDER de 1 000 000 EUR, pentru cheltuielile centralizate și ajutorul extern de 50 000, și de 10 000 EUR pentru sectorul personalului UE; este de părere că această decizie este inacceptabilă; solicită directorului general să schimbe de urgență practica actuală și să renunțe la metoda cu praguri, de prioritizare a activităților;

| 13. | solicită ca actele de corupție care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene să fie considerate fraude în vederea aplicării articolului 325 alineatul (5) din TFUE și să fie incluse în Raportul anual al Comisiei Europene privind protejarea intereselor financiare ale UE – combaterea fraudei; |
| --- | --- |

13.

solicită ca actele de corupție care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene să fie considerate fraude în vederea aplicării articolului 325 alineatul (5) din TFUE și să fie incluse în Raportul anual al Comisiei Europene privind protejarea intereselor financiare ale UE – combaterea fraudei;

| 14. | subliniază că rata condamnărilor în cazuri care implică infracțiuni împotriva bugetului Uniunii variază semnificativ la nivelul Uniunii Europene de la un stat membru la altul, încadrându-se între 14 % și 80 %; subliniază că armonizarea sistemelor de drept penal ale statelor membre este în continuare limitată, în timp ce cooperarea judiciară necesită consolidare; solicită o legislație europeană ambițioasă complementată de o mai bună cooperare și coordonare între toate statele membre pentru a se asigura aplicarea de sancțiuni severe persoanelor care comit fraude și a se descuraja comportamentele frauduloase; |
| --- | --- |

14.

subliniază că rata condamnărilor în cazuri care implică infracțiuni împotriva bugetului Uniunii variază semnificativ la nivelul Uniunii Europene de la un stat membru la altul, încadrându-se între 14 % și 80 %; subliniază că armonizarea sistemelor de drept penal ale statelor membre este în continuare limitată, în timp ce cooperarea judiciară necesită consolidare; solicită o legislație europeană ambițioasă complementată de o mai bună cooperare și coordonare între toate statele membre pentru a se asigura aplicarea de sancțiuni severe persoanelor care comit fraude și a se descuraja comportamentele frauduloase;

| 15. | ia act de faptul că suma care trebuie recuperată ca urmare a neregulilor detectate în 2011 s-a ridicat la 321 de milioane EUR dintre care 166 de milioane EUR au fost deja recuperați de către statele membre; în această privință, observă că în 2011 rata de recuperare pentru resursele proprii tradiționale a crescut la 52 % în comparație cu 46 % în 2010; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că suma care trebuie recuperată ca urmare a neregulilor detectate în 2011 s-a ridicat la 321 de milioane EUR dintre care 166 de milioane EUR au fost deja recuperați de către statele membre; în această privință, observă că în 2011 rata de recuperare pentru resursele proprii tradiționale a crescut la 52 % în comparație cu 46 % în 2010;

| 16. | ia în considerare raportul OLAF pe 2011 și prezentarea sa generală a progreselor privind acțiunile judecătorești, în acțiunile intentate în perioada 2006-2011, potrivit cărora peste jumătate dintre acțiuni așteaptă o hotărâre judecătorească (7); este de părere că ar trebui acordată o atenție specială cazurilor de fraudă în sectorul vamal, care se numără printre domeniile cu cele mai ridicate rate de corupție sistemică din Europa; |
| --- | --- |

16.

ia în considerare raportul OLAF pe 2011 și prezentarea sa generală a progreselor privind acțiunile judecătorești, în acțiunile intentate în perioada 2006-2011, potrivit cărora peste jumătate dintre acțiuni așteaptă o hotărâre judecătorească (7); este de părere că ar trebui acordată o atenție specială cazurilor de fraudă în sectorul vamal, care se numără printre domeniile cu cele mai ridicate rate de corupție sistemică din Europa;

| 17. | constată cu îngrijorare faptul că, din cauza crizei economice actuale, Comisia nu prevede o sporire a fondurilor acordate de UE autorităților de aplicare a legii din statele membre, cu scopul de a asigura o mai bună protejare a intereselor financiare ale UE, ca o componentă a noii sale strategii globale; consideră că această strategie ar trebui să reprezinte un răspuns consecvent și cuprinzător menit să contribuie la scăderea contrabandei și la creșterea veniturilor colectate și, prin urmare, să asigure rentabilitatea acestei investiții în viitor; |
| --- | --- |

17.

constată cu îngrijorare faptul că, din cauza crizei economice actuale, Comisia nu prevede o sporire a fondurilor acordate de UE autorităților de aplicare a legii din statele membre, cu scopul de a asigura o mai bună protejare a intereselor financiare ale UE, ca o componentă a noii sale strategii globale; consideră că această strategie ar trebui să reprezinte un răspuns consecvent și cuprinzător menit să contribuie la scăderea contrabandei și la creșterea veniturilor colectate și, prin urmare, să asigure rentabilitatea acestei investiții în viitor;

Venituri – resurse proprii

| 18. | reamintește faptul că colectarea adecvată a TVA-ului și a taxelor vamale influențează atât economiile statelor membre, cât și bugetul UE, și că toate statele membre ar trebui să aibă ca prioritate de vârf îmbunătățirea sistemelor de colectare a veniturilor și garantarea că toate tranzacțiile sunt înregistrate oficial și scoase din economia subterană; |
| --- | --- |

18.

reamintește faptul că colectarea adecvată a TVA-ului și a taxelor vamale influențează atât economiile statelor membre, cât și bugetul UE, și că toate statele membre ar trebui să aibă ca prioritate de vârf îmbunătățirea sistemelor de colectare a veniturilor și garantarea că toate tranzacțiile sunt înregistrate oficial și scoase din economia subterană;

| 19. | subliniază, în acest context, că evaziunea fiscală și evitarea plății impozitelor reprezintă un risc major pentru finanțele publice ale UE; subliniază faptul că, estimativ, în fiecare an în UE se pierd o mie de miliarde de euro din banii publici din cauza evaziunii fiscale și a evitării plății impozitelor, ceea ce reprezintă în mare un cost de 2 000 EUR pentru fiecare cetățean european; subliniază că, în medie, pierderile fiscale depășesc în prezent în Europa bugetul total alocat de statele membre sănătății și reprezintă de peste patru ori bugetul alocat educației în UE; |
| --- | --- |

19.

subliniază, în acest context, că evaziunea fiscală și evitarea plății impozitelor reprezintă un risc major pentru finanțele publice ale UE; subliniază faptul că, estimativ, în fiecare an în UE se pierd o mie de miliarde de euro din banii publici din cauza evaziunii fiscale și a evitării plății impozitelor, ceea ce reprezintă în mare un cost de 2 000 EUR pentru fiecare cetățean european; subliniază că, în medie, pierderile fiscale depășesc în prezent în Europa bugetul total alocat de statele membre sănătății și reprezintă de peste patru ori bugetul alocat educației în UE;

| 20. | subliniază că, din cauza mecanismului de echilibrare a bugetului UE cu veniturile în funcție de VNB, fiecare euro pierdut prin fraudele vamale și de TVA trebuie plătit de cetățenii UE; consideră de neacceptat faptul că operatorii economici care se angajează în activități frauduloase sunt, de fapt, subvenționați de contribuabilii UE; subliniază că lupta împotriva evaziunii fiscale ar trebui să devină principala prioritate atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre; solicită statelor membre să își simplifice sistemele lor fiscale și să asigure o mai mare transparență a lor, deoarece frauda fiscală este facilitată prea des de sisteme fiscale complexe și opace; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, din cauza mecanismului de echilibrare a bugetului UE cu veniturile în funcție de VNB, fiecare euro pierdut prin fraudele vamale și de TVA trebuie plătit de cetățenii UE; consideră de neacceptat faptul că operatorii economici care se angajează în activități frauduloase sunt, de fapt, subvenționați de contribuabilii UE; subliniază că lupta împotriva evaziunii fiscale ar trebui să devină principala prioritate atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre; solicită statelor membre să își simplifice sistemele lor fiscale și să asigure o mai mare transparență a lor, deoarece frauda fiscală este facilitată prea des de sisteme fiscale complexe și opace;

| 21. | îndeamnă Comisia să îmbunătățească coordonarea cu statele membre pentru a colecta date fiabile privind discrepanțele existente în țările respective în materie de taxe vamale și de TVA și să raporteze periodic Parlamentului în acest sens; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să îmbunătățească coordonarea cu statele membre pentru a colecta date fiabile privind discrepanțele existente în țările respective în materie de taxe vamale și de TVA și să raporteze periodic Parlamentului în acest sens;

| 22. | salută faptul că un procent de 98 % din resursele proprii tradiționale este recuperat fără probleme deosebite, dar constată variații de performanță în rândul statelor membre în ceea ce privește recuperarea restului de 2 % (8); |
| --- | --- |

22.

salută faptul că un procent de 98 % din resursele proprii tradiționale este recuperat fără probleme deosebite, dar constată variații de performanță în rândul statelor membre în ceea ce privește recuperarea restului de 2 % (8);

Domeniul vamal

| 23. | subliniază că, în ceea ce privește resursele proprii tradiționale, veniturile din taxele vamale reprezintă o sursă importantă de venit pentru guvernele statelor membre, care rețin 25 % pentru a acoperi costul colectării; reiterează faptul că prevenirea eficientă a neregulilor și a fraudei din acest domeniu protejează interesele financiare ale Uniunii și are consecințe importante pentru piața internă, eliminând avantajul neloial de care se bucură operatorii economici care evită plata taxelor în detrimentul celor care își îndeplinesc obligațiile ce le revin în acest sens; accentuează faptul că miezul problemei se află în importurile nedeclarate sau cele care eludează supravegherea vamală; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, în ceea ce privește resursele proprii tradiționale, veniturile din taxele vamale reprezintă o sursă importantă de venit pentru guvernele statelor membre, care rețin 25 % pentru a acoperi costul colectării; reiterează faptul că prevenirea eficientă a neregulilor și a fraudei din acest domeniu protejează interesele financiare ale Uniunii și are consecințe importante pentru piața internă, eliminând avantajul neloial de care se bucură operatorii economici care evită plata taxelor în detrimentul celor care își îndeplinesc obligațiile ce le revin în acest sens; accentuează faptul că miezul problemei se află în importurile nedeclarate sau cele care eludează supravegherea vamală;

| 24. | este profund preocupat de concluzia Curții de Conturi potrivit căreia există deficiențe grave în ceea ce privește supravegherea vamală la nivel național (9); |
| --- | --- |

24.

este profund preocupat de concluzia Curții de Conturi potrivit căreia există deficiențe grave în ceea ce privește supravegherea vamală la nivel național (9);

| 25. | subliniază faptul că uniunea vamală reprezintă o arie de competență exclusivă a UE și că, prin urmare, este obligația Comisiei să aplice toate măsurile necesare pentru a garanta că autoritățile vamale ale statelor membre acționează în mod unitar și să monitorizeze aplicarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că uniunea vamală reprezintă o arie de competență exclusivă a UE și că, prin urmare, este obligația Comisiei să aplice toate măsurile necesare pentru a garanta că autoritățile vamale ale statelor membre acționează în mod unitar și să monitorizeze aplicarea acestor măsuri;

| 26. | propune studierea creării unui corp de funcționari vamali europeni specializați în lupta antifraudă, care ar sprijini autoritățile vamale naționale; |
| --- | --- |

26.

propune studierea creării unui corp de funcționari vamali europeni specializați în lupta antifraudă, care ar sprijini autoritățile vamale naționale;

| 27. | reamintește că 70 % din procedurile vamale din UE sunt simplificate; este profund preocupat de constatările Curții de Conturi din Raportul său special nr. 1/2010 care a revelat deficiențe grave în acest domeniu, a constatat audituri de o slabă calitate sau documentate necorespunzător, utilizarea redusă a tehnicilor de prelucrare automată a datelor, uzul excesiv al practicilor de simplificare și audituri ex post de o calitate slabă; |
| --- | --- |

27.

reamintește că 70 % din procedurile vamale din UE sunt simplificate; este profund preocupat de constatările Curții de Conturi din Raportul său special nr. 1/2010 care a revelat deficiențe grave în acest domeniu, a constatat audituri de o slabă calitate sau documentate necorespunzător, utilizarea redusă a tehnicilor de prelucrare automată a datelor, uzul excesiv al practicilor de simplificare și audituri ex post de o calitate slabă;

| 28. | subliniază faptul că soluțiile IT moderne și accesul direct la date sunt cruciale pentru funcționarea eficientă a uniunii vamale; consideră că soluțiile existente sunt nesatisfăcătoare; este preocupat, în special, de constatarea din primul Raport de activitate pe 2011 al Eurofisc (10), publicat în mai 2012, conform căreia în majoritatea statelor membre administrațiile fiscale nu au acces direct la datele vamale și că, prin urmare, nu este posibil să se efectueze verificări încrucișate cu datele fiscale; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că soluțiile IT moderne și accesul direct la date sunt cruciale pentru funcționarea eficientă a uniunii vamale; consideră că soluțiile existente sunt nesatisfăcătoare; este preocupat, în special, de constatarea din primul Raport de activitate pe 2011 al Eurofisc (10), publicat în mai 2012, conform căreia în majoritatea statelor membre administrațiile fiscale nu au acces direct la datele vamale și că, prin urmare, nu este posibil să se efectueze verificări încrucișate cu datele fiscale;

| 29. | regretă faptul că Comisia și statele membre nu au reușit să asigure punerea în aplicare la timp a codului vamal modernizat; subliniază că beneficiile financiare, estimate ca fiind pierdute din cauza întârzierii în punerea în aplicare a noului cod vamal, se ridică la circa 2,5 miliarde de euro în economii operaționale anuale la costurile de conformitate, în cazul aplicării unui regim maxim, și chiar la 50 de miliarde EUR pe piața comercială internațională extinsă (11); solicită Comisiei să evalueze costul amânării aplicării integrale a codului vamal modernizat, cuantificând consecințele bugetare ale acestei amânări; |
| --- | --- |

29.

regretă faptul că Comisia și statele membre nu au reușit să asigure punerea în aplicare la timp a codului vamal modernizat; subliniază că beneficiile financiare, estimate ca fiind pierdute din cauza întârzierii în punerea în aplicare a noului cod vamal, se ridică la circa 2,5 miliarde de euro în economii operaționale anuale la costurile de conformitate, în cazul aplicării unui regim maxim, și chiar la 50 de miliarde EUR pe piața comercială internațională extinsă (11); solicită Comisiei să evalueze costul amânării aplicării integrale a codului vamal modernizat, cuantificând consecințele bugetare ale acestei amânări;

| 30. | subliniază necesitatea de a se intensifica și mai mult lupta împotriva fraudei din domeniul vamal și salută crearea unui sistem informatic antifraudă privind tranzitul (ATIS), care reprezintă un fișier centralizat ce permite tuturor autorităților competente să fie informate cu privire la deplasările bunurilor în tranzit în cadrul UE; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea de a se intensifica și mai mult lupta împotriva fraudei din domeniul vamal și salută crearea unui sistem informatic antifraudă privind tranzitul (ATIS), care reprezintă un fișier centralizat ce permite tuturor autorităților competente să fie informate cu privire la deplasările bunurilor în tranzit în cadrul UE;

| 31. | având în vedere succesul înregistrat de operațiunile vamale comune desfășurate în 2011 între UE și statele sale membre și unele state terțe, încurajează desfășurarea periodică de astfel de operațiuni care să vizeze contrabanda cu bunuri sensibile și frauda din anumite sectoare care prezintă un risc ridicat; subliniază că operațiunile vamale comune desfășurate în 2011 au avut ca rezultat confiscarea a 1,2 milioane de țigarete și detectarea a peste 1,7 milioane EUR reprezentând fraude fiscale și vamale; |
| --- | --- |

31.

având în vedere succesul înregistrat de operațiunile vamale comune desfășurate în 2011 între UE și statele sale membre și unele state terțe, încurajează desfășurarea periodică de astfel de operațiuni care să vizeze contrabanda cu bunuri sensibile și frauda din anumite sectoare care prezintă un risc ridicat; subliniază că operațiunile vamale comune desfășurate în 2011 au avut ca rezultat confiscarea a 1,2 milioane de țigarete și detectarea a peste 1,7 milioane EUR reprezentând fraude fiscale și vamale;

TVA

| 32. | reamintește că funcționarea corectă a procedurilor vamale are consecințe directe asupra calculării taxei pe valoarea adăugată; regretă deficiențele constatate în acest domeniu de Curtea de Conturi; este profund îngrijorat în special de constatarea Curții din Raportul său special nr. 13/2011 potrivit căreia doar aplicarea regimului vamal 42 (12) a reprezentat în 2009 pierderi extrapolate de aproximativ 2 200 de milioane EUR în cele șapte state membre auditate de Curte (13), reprezentând 29 % din TVA-ul aplicabil teoretic pentru valoarea impozabilă a tuturor importurilor realizate în temeiul regimului vamal 42 în 2009 în cele șapte state membre; |
| --- | --- |

32.

reamintește că funcționarea corectă a procedurilor vamale are consecințe directe asupra calculării taxei pe valoarea adăugată; regretă deficiențele constatate în acest domeniu de Curtea de Conturi; este profund îngrijorat în special de constatarea Curții din Raportul său special nr. 13/2011 potrivit căreia doar aplicarea regimului vamal 42 (12) a reprezentat în 2009 pierderi extrapolate de aproximativ 2 200 de milioane EUR în cele șapte state membre auditate de Curte (13), reprezentând 29 % din TVA-ul aplicabil teoretic pentru valoarea impozabilă a tuturor importurilor realizate în temeiul regimului vamal 42 în 2009 în cele șapte state membre;

| 33. | este profund îngrijorat de faptul că frauda în materie de TVA este larg răspândită; constată faptul că, de la introducerea sa, modelul de colectare a TVA-ului a rămas neschimbat; subliniază că acest model este învechit, având în vedere numeroasele schimbări ale mediului tehnologic și economic care au avut loc; subliniază faptul că inițiativele în domeniul impozitării directe necesită o decizie unanimă din partea Consiliului; regretă blocarea de către Consiliu a două inițiative importante menite să combată frauda în materie de TVA, și anume propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește un mecanism de reacție rapidă împotriva fraudelor în materie de TVA (COM(2012)0428) și Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE cu privire la aplicarea opțională și temporară a mecanismului de taxare inversă în legătură cu furnizarea anumitor bunuri și servicii care prezintă risc de fraudă (COM(2009)0511) (14); |
| --- | --- |

33.

este profund îngrijorat de faptul că frauda în materie de TVA este larg răspândită; constată faptul că, de la introducerea sa, modelul de colectare a TVA-ului a rămas neschimbat; subliniază că acest model este învechit, având în vedere numeroasele schimbări ale mediului tehnologic și economic care au avut loc; subliniază faptul că inițiativele în domeniul impozitării directe necesită o decizie unanimă din partea Consiliului; regretă blocarea de către Consiliu a două inițiative importante menite să combată frauda în materie de TVA, și anume propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește un mecanism de reacție rapidă împotriva fraudelor în materie de TVA (COM(2012)0428) și Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE cu privire la aplicarea opțională și temporară a mecanismului de taxare inversă în legătură cu furnizarea anumitor bunuri și servicii care prezintă risc de fraudă (COM(2009)0511) (14);

| 34. | subliniază nevoia conectării în timp real a tranzacțiilor de afaceri cu autoritățile fiscale pentru a combate evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

34.

subliniază nevoia conectării în timp real a tranzacțiilor de afaceri cu autoritățile fiscale pentru a combate evaziunea fiscală;

| 35. | consideră că eliminarea tranzacțiilor neînregistrare poate contribui la reducerea TVA-ului care rămâne necolectat; |
| --- | --- |

35.

consideră că eliminarea tranzacțiilor neînregistrare poate contribui la reducerea TVA-ului care rămâne necolectat;

Contrabanda cu țigarete

| 36. | recunoaște că contrabanda cu mărfuri pentru care se percep taxe mari provoacă pierderi de venituri semnificative atât pentru bugetul UE, cât și pentru bugetele statelor membre și că pierderile directe în ceea ce privește veniturile vamale numai ca urmare a contrabandei cu țigarete sunt estimate la peste 10 miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că contrabanda cu mărfuri pentru care se percep taxe mari provoacă pierderi de venituri semnificative atât pentru bugetul UE, cât și pentru bugetele statelor membre și că pierderile directe în ceea ce privește veniturile vamale numai ca urmare a contrabandei cu țigarete sunt estimate la peste 10 miliarde EUR pe an;

| 37. | subliniază că traficul de țigarete reprezintă o sursă importantă de finanțare pentru grupurile infracționale organizate internaționale și evidențiază, prin urmare, rolul important al consolidării dimensiunii externe a planului de acțiune al Comisiei de combatere a contrabandei cu țigarete și alcool la frontiera răsăriteană a Uniunii, care prevede sprijinirea consolidării capacităților în țările vecine, furnizarea unei formări și asistențe tehnice, sensibilizarea, accelerarea cooperării operaționale, precum operațiunile vamale comune (OVC), și împărtășirea informațiilor strategice și consolidarea cooperării internaționale; subliniază, în special, importanța colaborării dintre statele membre, Rusia și țările din Parteneriatul estic (Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina) în vederea punerii în aplicare a acțiunilor specifice propuse în cadrul planului de acțiune; |
| --- | --- |

37.

subliniază că traficul de țigarete reprezintă o sursă importantă de finanțare pentru grupurile infracționale organizate internaționale și evidențiază, prin urmare, rolul important al consolidării dimensiunii externe a planului de acțiune al Comisiei de combatere a contrabandei cu țigarete și alcool la frontiera răsăriteană a Uniunii, care prevede sprijinirea consolidării capacităților în țările vecine, furnizarea unei formări și asistențe tehnice, sensibilizarea, accelerarea cooperării operaționale, precum operațiunile vamale comune (OVC), și împărtășirea informațiilor strategice și consolidarea cooperării internaționale; subliniază, în special, importanța colaborării dintre statele membre, Rusia și țările din Parteneriatul estic (Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova și Ucraina) în vederea punerii în aplicare a acțiunilor specifice propuse în cadrul planului de acțiune;

| 38. | recunoaște faptul că frontiera răsăriteană reprezintă o zonă geografică deosebit de vulnerabilă în acest context; salută publicarea de către Comisie a unui plan de acțiune vizând combaterea contrabandei cu țigarete și alcool de-a lungul frontierei răsăritene a UE; |
| --- | --- |

38.

recunoaște faptul că frontiera răsăriteană reprezintă o zonă geografică deosebit de vulnerabilă în acest context; salută publicarea de către Comisie a unui plan de acțiune vizând combaterea contrabandei cu țigarete și alcool de-a lungul frontierei răsăritene a UE;

| 39. | salută activitățile OLAF de punere în aplicare a planului de acțiune menționat mai sus; salută, în special, succesul „Operațiunii Barrel”, care a implicat cooperarea a 24 de state membre și a Norvegiei, Elveției, Croației și Turciei, precum și sprijinul activ acordat de Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală, de Europol, Frontex și Organizația Mondială a Vămilor, operațiune ce a avut ca rezultat confiscarea a 1,2 milioane de țigarete; |
| --- | --- |

39.

salută activitățile OLAF de punere în aplicare a planului de acțiune menționat mai sus; salută, în special, succesul „Operațiunii Barrel”, care a implicat cooperarea a 24 de state membre și a Norvegiei, Elveției, Croației și Turciei, precum și sprijinul activ acordat de Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală, de Europol, Frontex și Organizația Mondială a Vămilor, operațiune ce a avut ca rezultat confiscarea a 1,2 milioane de țigarete;

| 40. | salută adoptarea la 12 noiembrie 2012 a Protocolului privind eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la cea de-a cincea sesiune a Conferinței părților din cadrul Convenției-cadru pentru controlul tutunului a Organizației Mondiale a Sănătății; |
| --- | --- |

40.

salută adoptarea la 12 noiembrie 2012 a Protocolului privind eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun la cea de-a cincea sesiune a Conferinței părților din cadrul Convenției-cadru pentru controlul tutunului a Organizației Mondiale a Sănătății;

Cheltuieli

| 41. | reamintește că 94 % din bugetul UE este investit în statele membre și că, în aceste vremuri dificile din punct de vedere economic, cheltuirea corespunzătoare a banilor este de o importanță vitală; prin urmare, consideră că lupta împotriva fraudării bugetului UE în cadrul tuturor programelor de finanțare pentru a facilita recuperarea fondurilor pierdute trebuie să reprezinte o prioritate, pentru a se asigura că bugetul UE este cheltuit pentru principalele sale obiective, cum ar fi crearea de locuri de muncă și creștere economică; |
| --- | --- |

41.

reamintește că 94 % din bugetul UE este investit în statele membre și că, în aceste vremuri dificile din punct de vedere economic, cheltuirea corespunzătoare a banilor este de o importanță vitală; prin urmare, consideră că lupta împotriva fraudării bugetului UE în cadrul tuturor programelor de finanțare pentru a facilita recuperarea fondurilor pierdute trebuie să reprezinte o prioritate, pentru a se asigura că bugetul UE este cheltuit pentru principalele sale obiective, cum ar fi crearea de locuri de muncă și creștere economică;

| 42. | deplânge faptul că majoritatea neregulilor privind cheltuielile UE este comisă la nivel național; |
| --- | --- |

42.

deplânge faptul că majoritatea neregulilor privind cheltuielile UE este comisă la nivel național;

| 43. | subliniază că în detectarea schemelor frauduloase este esențială o mai mare transparență care să permită un control adecvat; reamintește că anii trecuți Parlamentul a îndemnat Comisia să adopte măsuri pentru a asigura o transparență completă a beneficiarilor de fonduri europene; regretă faptul că această măsură nu a fost aplicată; reiterează, prin urmare, solicitarea către Comisie de a concepe măsuri care să crească transparența acțiunilor juridice și un sistem în care toți beneficiarii de fonduri europene sunt publicați pe același site, indiferent cine este administratorul fondurilor și pe baza unor categorii standard de informații care să fie furnizate de către toate statele membre în cel puțin o limbă de lucru a Uniunii; invită statele membre să coopereze cu Comisia și să-i furnizeze informații complete și corecte referitoare la beneficiarii fondurilor UE gestionate de statele membre; invită Comisia să acționeze cu prioritate pentru a evalua sistemul „gestiunii repartizate” și pentru a prezenta Parlamentului un raport; |
| --- | --- |

43.

subliniază că în detectarea schemelor frauduloase este esențială o mai mare transparență care să permită un control adecvat; reamintește că anii trecuți Parlamentul a îndemnat Comisia să adopte măsuri pentru a asigura o transparență completă a beneficiarilor de fonduri europene; regretă faptul că această măsură nu a fost aplicată; reiterează, prin urmare, solicitarea către Comisie de a concepe măsuri care să crească transparența acțiunilor juridice și un sistem în care toți beneficiarii de fonduri europene sunt publicați pe același site, indiferent cine este administratorul fondurilor și pe baza unor categorii standard de informații care să fie furnizate de către toate statele membre în cel puțin o limbă de lucru a Uniunii; invită statele membre să coopereze cu Comisia și să-i furnizeze informații complete și corecte referitoare la beneficiarii fondurilor UE gestionate de statele membre; invită Comisia să acționeze cu prioritate pentru a evalua sistemul „gestiunii repartizate” și pentru a prezenta Parlamentului un raport;

Agricultura

| 44. | salută faptul că Țările de Jos, Polonia și Finlanda și-au îmbunătățit gradul de conformitate în ceea ce privește coerența raportărilor și că nivelul general de conformitate pentru UE 27 este de circa 93 %, reprezentând o creștere a ratei din 2010, care a fost de 90 %; |
| --- | --- |

44.

salută faptul că Țările de Jos, Polonia și Finlanda și-au îmbunătățit gradul de conformitate în ceea ce privește coerența raportărilor și că nivelul general de conformitate pentru UE 27 este de circa 93 %, reprezentând o creștere a ratei din 2010, care a fost de 90 %;

| 45. | subliniază totuși că, deoarece la nivelul sectoarelor publice din UE s-au raportat cel puțin 20 de milioane de cazuri de corupție de rând, este evident faptul că acest fenomen are un efect în lanț asupra acelor sectoare ale administrației publice din statele membre (și asupra politicienilor corespunzători) care sunt responsabile de gestionarea fondurilor europene și a altor interese financiare (15); subliniază că numărul de nereguli raportate ca fraude în domeniul agriculturii în 2011, un total de total 139, nu reflectă situația reală; avertizează asupra faptului că Comisia s-a adresat statelor membre și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că datele raportate cu privire la activități frauduloase s-ar putea să nu fie întrutotul fiabile, fapt admis chiar de Comisie, ținând cont de numărul redus de cazuri de fraudă raportate în anumite state membre; solicită continuarea cooperării și a partajării celor mai bune practici din statele membre în vederea combaterii cazurilor de fraudă și raportării acestora către Comisie; |
| --- | --- |

45.

subliniază totuși că, deoarece la nivelul sectoarelor publice din UE s-au raportat cel puțin 20 de milioane de cazuri de corupție de rând, este evident faptul că acest fenomen are un efect în lanț asupra acelor sectoare ale administrației publice din statele membre (și asupra politicienilor corespunzători) care sunt responsabile de gestionarea fondurilor europene și a altor interese financiare (15); subliniază că numărul de nereguli raportate ca fraude în domeniul agriculturii în 2011, un total de total 139, nu reflectă situația reală; avertizează asupra faptului că Comisia s-a adresat statelor membre și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că datele raportate cu privire la activități frauduloase s-ar putea să nu fie întrutotul fiabile, fapt admis chiar de Comisie, ținând cont de numărul redus de cazuri de fraudă raportate în anumite state membre; solicită continuarea cooperării și a partajării celor mai bune practici din statele membre în vederea combaterii cazurilor de fraudă și raportării acestora către Comisie;

| 46. | rămâne preocupat de nivelurile suspect de reduse ale fraudelor raportate de Franța, Germania, Spania și Regatul Unit, având în vedere în special dimensiunea lor și sprijinul financiar primit; regretă faptul că, în raportul său anual, Comisia nu oferă un răspuns definitiv la întrebarea dacă nivelurile reduse ale fraudelor raportate de Franța, Germania, Spania și Regatul Unit sunt rezultatul neconformării la principiile de raportare sau denotă capacitatea sistemelor de control instituite de aceste state membre de a detecta frauda; solicită statelor membre sus-menționate să furnizeze cât mai curând posibil explicații detaliate și complete privind nivelurile lor reduse ale fraudelor raportate; |
| --- | --- |

46.

rămâne preocupat de nivelurile suspect de reduse ale fraudelor raportate de Franța, Germania, Spania și Regatul Unit, având în vedere în special dimensiunea lor și sprijinul financiar primit; regretă faptul că, în raportul său anual, Comisia nu oferă un răspuns definitiv la întrebarea dacă nivelurile reduse ale fraudelor raportate de Franța, Germania, Spania și Regatul Unit sunt rezultatul neconformării la principiile de raportare sau denotă capacitatea sistemelor de control instituite de aceste state membre de a detecta frauda; solicită statelor membre sus-menționate să furnizeze cât mai curând posibil explicații detaliate și complete privind nivelurile lor reduse ale fraudelor raportate;

| 47. | constată că numărul redus de cazuri de fraudă raportate în anumite state membre ar putea fi explicat prin faptul că diverse activități, recunoscute ca frauduloase într-un anumit stat membru, ar putea să nu fie considerate neapărat drept ilegale în alt stat membru; prin urmare, îndeamnă Comisia să le identifice și să aducă clarificări în astfel de circumstanțe, uniformizând criteriile de definire a fraudei și transmițându-le tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

47.

constată că numărul redus de cazuri de fraudă raportate în anumite state membre ar putea fi explicat prin faptul că diverse activități, recunoscute ca frauduloase într-un anumit stat membru, ar putea să nu fie considerate neapărat drept ilegale în alt stat membru; prin urmare, îndeamnă Comisia să le identifice și să aducă clarificări în astfel de circumstanțe, uniformizând criteriile de definire a fraudei și transmițându-le tuturor statelor membre;

| 48. | solicită Comisiei să verifice sistemul de raportare a cazurilor frauduloase și să armonizeze practicile statelor membre de combatere a fraudei și a modului de raportare a acestora către Comisie; consideră că aceasta are drept scop sporirea eficienței investigațiilor întreprinse contribuind, în același timp, la clarificarea drepturilor procedurale ale persoanelor vizate de investigații; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să verifice sistemul de raportare a cazurilor frauduloase și să armonizeze practicile statelor membre de combatere a fraudei și a modului de raportare a acestora către Comisie; consideră că aceasta are drept scop sporirea eficienței investigațiilor întreprinse contribuind, în același timp, la clarificarea drepturilor procedurale ale persoanelor vizate de investigații;

| 49. | subliniază că, în scopul combaterii viitoare a fraudelor legate de utilizarea fondurilor PAC, nu este suficientă doar adoptarea unei soluții de tip statistic la această problemă, ci trebuie analizate și metodele de fraudare, mai ales în cazurile grave; de asemenea, consideră că statele membre trebuie să prezinte Comisiei rapoarte cu privire la orice nereguli pe care le-au constatat și care să facă obiectul unei analizei riguroase referitoare la neregulile raportate ca fiind de natură frauduloasă; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, în scopul combaterii viitoare a fraudelor legate de utilizarea fondurilor PAC, nu este suficientă doar adoptarea unei soluții de tip statistic la această problemă, ci trebuie analizate și metodele de fraudare, mai ales în cazurile grave; de asemenea, consideră că statele membre trebuie să prezinte Comisiei rapoarte cu privire la orice nereguli pe care le-au constatat și care să facă obiectul unei analizei riguroase referitoare la neregulile raportate ca fiind de natură frauduloasă;

| 50. | subliniază faptul că, în temeiul articolului 43 din regulamentul orizontal actualizat, Comisia ar trebui să fie împuternicită să reducă sau să suspende plățile lunare sau intermediare către un stat membru, dacă una sau mai multe dintre componentele esențiale ale sistemului național de control în cauză nu există sau nu sunt eficace din cauza gravității sau a persistenței deficiențelor descoperite sau dacă sumele plătite în mod necorespunzător nu sunt recuperate cu rigoarea necesară, și dacă:






  (a) | oricare din deficiențele menționate mai sus are caracter continuu și a stat la baza a cel puțin două acte de punere în aplicare în temeiul articolului 54 din respectivul regulament, de excludere de la finanțarea din partea Uniunii a unor cheltuieli relevante prezentate de statul membru în cauză; sau |
| --- | --- | --- |

50.

subliniază faptul că, în temeiul articolului 43 din regulamentul orizontal actualizat, Comisia ar trebui să fie împuternicită să reducă sau să suspende plățile lunare sau intermediare către un stat membru, dacă una sau mai multe dintre componentele esențiale ale sistemului național de control în cauză nu există sau nu sunt eficace din cauza gravității sau a persistenței deficiențelor descoperite sau dacă sumele plătite în mod necorespunzător nu sunt recuperate cu rigoarea necesară, și dacă:

(a)

oricare din deficiențele menționate mai sus are caracter continuu și a stat la baza a cel puțin două acte de punere în aplicare în temeiul articolului 54 din respectivul regulament, de excludere de la finanțarea din partea Uniunii a unor cheltuieli relevante prezentate de statul membru în cauză; sau

| (b) | Comisia conchide că statul membru în cauză nu poate să pună în aplicare măsurile necesare pentru remedierea situației în viitorul apropiat, conform unui plan de acțiune cu indicatori clari privind progresele de stabilit în consultare cu Comisia; |
| --- | --- |

(b)

Comisia conchide că statul membru în cauză nu poate să pună în aplicare măsurile necesare pentru remedierea situației în viitorul apropiat, conform unui plan de acțiune cu indicatori clari privind progresele de stabilit în consultare cu Comisia;

| 51. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, la sfârșitul exercițiului financiar 2011, suma totală a tuturor contractelor FEGA, pe care autoritățile naționale aveau obligația să o recupereze de la beneficiari, se ridica la 1,2 miliarde EUR; |
| --- | --- |

51.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, la sfârșitul exercițiului financiar 2011, suma totală a tuturor contractelor FEGA, pe care autoritățile naționale aveau obligația să o recupereze de la beneficiari, se ridica la 1,2 miliarde EUR;

| 52. | îndeamnă Comisia să adopte toate măsurile necesare pentru a institui un sistem eficient de recuperare, având în vedere evoluțiile în cadrul actualei reforme și să informeze Parlamentul European cu privire la progresele înregistrate în raportul său de anul viitor privind protejarea intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

52.

îndeamnă Comisia să adopte toate măsurile necesare pentru a institui un sistem eficient de recuperare, având în vedere evoluțiile în cadrul actualei reforme și să informeze Parlamentul European cu privire la progresele înregistrate în raportul său de anul viitor privind protejarea intereselor financiare ale UE;

| 53. | subliniază că ar trebui reintrodusă procedura „infracțiunii minore” și că nu trebuie realizată recuperarea în temeiul articolului 56 alineatul (3) din regulamentul orizontal actualizat în cazurile în care costurile deja suportate împreună cu eventualele costuri pentru recuperare depășesc suma care trebuie recuperată; în vederea simplificării administrative la nivel local, invită Comisia să considere această condiție îndeplinită dacă suma care trebuie recuperată de la beneficiar în contextul unei plăți unice nu depășește 300 EUR; subliniază că reducerea poverii administrative prin neurmărirea recuperării sumelor mici și foarte mici permite autorităților naționale și regionale să investigheze într-un mod mai eficace neregulile mai grave și să ia măsuri adecvate împotriva acestora. |
| --- | --- |

53.

subliniază că ar trebui reintrodusă procedura „infracțiunii minore” și că nu trebuie realizată recuperarea în temeiul articolului 56 alineatul (3) din regulamentul orizontal actualizat în cazurile în care costurile deja suportate împreună cu eventualele costuri pentru recuperare depășesc suma care trebuie recuperată; în vederea simplificării administrative la nivel local, invită Comisia să considere această condiție îndeplinită dacă suma care trebuie recuperată de la beneficiar în contextul unei plăți unice nu depășește 300 EUR; subliniază că reducerea poverii administrative prin neurmărirea recuperării sumelor mici și foarte mici permite autorităților naționale și regionale să investigheze într-un mod mai eficace neregulile mai grave și să ia măsuri adecvate împotriva acestora.

| 54. | atrage atenția asupra faptului că, la controalele financiare în domeniul agricol din cadrul procedurilor de control al conformității, Comisia a efectuat corecții financiare în valoare de 822 de milioane EUR; subliniază, de asemenea, că valoarea totală a corecțiilor stabilite era de 1 068 milioane EUR; observă cu îngrijorare că, în 2011, rata de recuperare pentru agricultură și dezvoltare rurală a scăzut la 77 % în comparație cu 85 % în 2010; |
| --- | --- |

54.

atrage atenția asupra faptului că, la controalele financiare în domeniul agricol din cadrul procedurilor de control al conformității, Comisia a efectuat corecții financiare în valoare de 822 de milioane EUR; subliniază, de asemenea, că valoarea totală a corecțiilor stabilite era de 1 068 milioane EUR; observă cu îngrijorare că, în 2011, rata de recuperare pentru agricultură și dezvoltare rurală a scăzut la 77 % în comparație cu 85 % în 2010;

| 55. | subliniază că trebuie acordată atenție modalităților de optimizare a procedurilor de rambursare, care încă sunt relative îndelungate; |
| --- | --- |

55.

subliniază că trebuie acordată atenție modalităților de optimizare a procedurilor de rambursare, care încă sunt relative îndelungate;

Politica de coeziune

| 56. | salută faptul că, în 2011, Comisia a executat corecții financiare în valoare de 624 de milioane EUR din suma de 673 de milioane EUR și că rata de recuperare pentru politica de coeziune a crescut la 93 % în comparație cu 69 % în 2010; subliniază totuși că rata cumulată a executării corecțiilor financiare se ridică numai la 72 % și că au rămas de recuperat 2,5 miliarde EUR; |
| --- | --- |

56.

salută faptul că, în 2011, Comisia a executat corecții financiare în valoare de 624 de milioane EUR din suma de 673 de milioane EUR și că rata de recuperare pentru politica de coeziune a crescut la 93 % în comparație cu 69 % în 2010; subliniază totuși că rata cumulată a executării corecțiilor financiare se ridică numai la 72 % și că au rămas de recuperat 2,5 miliarde EUR;

| 57. | solicită Comisiei și statelor membre să simplifice normele privind achizițiile publice și normele procedurale privind gestionarea fondurilor structurale; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei și statelor membre să simplifice normele privind achizițiile publice și normele procedurale privind gestionarea fondurilor structurale;

| 58. | ia act de faptul că anumite state membre mari, cum ar fi Franța, nu au raportat nicio neregulă de natură frauduloasă în domeniul politicii de coeziune în 2011; solicită Comisiei să analizeze motivele acestei situații și să stabilească dacă sistemele de supraveghere și control din statele membre care nu raportează nicio fraudă funcționează eficient; |
| --- | --- |

58.

ia act de faptul că anumite state membre mari, cum ar fi Franța, nu au raportat nicio neregulă de natură frauduloasă în domeniul politicii de coeziune în 2011; solicită Comisiei să analizeze motivele acestei situații și să stabilească dacă sistemele de supraveghere și control din statele membre care nu raportează nicio fraudă funcționează eficient;

| 59. | salută faptul că Franța a reușit să finalizeze implementarea Sistemului de gestionare a neregulilor (IMS); |
| --- | --- |

59.

salută faptul că Franța a reușit să finalizeze implementarea Sistemului de gestionare a neregulilor (IMS);

Relații externe, ajutor și extindere

| 60. | ia cu îngrijorare act de faptul că, la capitolul 7 („Relații externe, ajutor și extindere”) din Raportul anual al Curții Europene de Conturi privind execuția bugetului UE pentru 2011, Curtea a subliniat erori privind plățile finale care nu fuseseră identificate în cadrul controalelor efectuate de Comisie și a ajuns la concluzia că respectivele controale efectuate de Comisie nu sunt pe deplin eficiente; invită Comisia să țină seama de recomandările Curții de Conturi și de avizul privind descărcarea de gestiune astfel încât să-și îmbunătățească mecanismele de monitorizare pentru a asigura cheltuirea eficientă și adecvată a fondurilor; |
| --- | --- |

60.

ia cu îngrijorare act de faptul că, la capitolul 7 („Relații externe, ajutor și extindere”) din Raportul anual al Curții Europene de Conturi privind execuția bugetului UE pentru 2011, Curtea a subliniat erori privind plățile finale care nu fuseseră identificate în cadrul controalelor efectuate de Comisie și a ajuns la concluzia că respectivele controale efectuate de Comisie nu sunt pe deplin eficiente; invită Comisia să țină seama de recomandările Curții de Conturi și de avizul privind descărcarea de gestiune astfel încât să-și îmbunătățească mecanismele de monitorizare pentru a asigura cheltuirea eficientă și adecvată a fondurilor;

| 61. | sugerează ca acele concluzii la care a ajuns Curtea de Conturi și recomandările acesteia referitoare la acțiunea externă a UE, în special la misiunile UE, să fie luate în considerare atunci când se revizuiesc progresele acestora față de obiectivele stabilite sau când se analizează posibilitatea extinderii mandatului lor pentru a asigura utilizarea eficientă și adecvată a fondurilor puse la dispoziție; ia act de observația referitoare la existența unor disfuncționalități la nivelul procedurilor de achiziții publice și al licitațiilor din cadrul acțiunilor Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și invită SEAE să le corecteze în cel mai scurt timp. |
| --- | --- |

61.

sugerează ca acele concluzii la care a ajuns Curtea de Conturi și recomandările acesteia referitoare la acțiunea externă a UE, în special la misiunile UE, să fie luate în considerare atunci când se revizuiesc progresele acestora față de obiectivele stabilite sau când se analizează posibilitatea extinderii mandatului lor pentru a asigura utilizarea eficientă și adecvată a fondurilor puse la dispoziție; ia act de observația referitoare la existența unor disfuncționalități la nivelul procedurilor de achiziții publice și al licitațiilor din cadrul acțiunilor Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și invită SEAE să le corecteze în cel mai scurt timp.

| 62. | salută politicile antifraudă de la nivelul UE care includ un grad mai ridicat de cooperare cu țările terțe, precum sistemul informatic antifraudă privind tranzitul (accesibil țărilor care fac parte din Asociația Europeană a Liberului Schimb), asistența administrativă reciprocă (MAA) și dispozițiile antifraudă conexe la care participă țări terțe, precum și operațiunile vamale comune care au avut loc în 2011, cum ar fi operațiunea „Fireblade” (cu participarea Croației, Ucrainei și Moldovei) și operațiunea „Barrel” (cu participarea Croației, Turciei, Norvegiei și Elveției); salută rezultatele acestor acțiuni și impactul lor financiar; |
| --- | --- |

62.

salută politicile antifraudă de la nivelul UE care includ un grad mai ridicat de cooperare cu țările terțe, precum sistemul informatic antifraudă privind tranzitul (accesibil țărilor care fac parte din Asociația Europeană a Liberului Schimb), asistența administrativă reciprocă (MAA) și dispozițiile antifraudă conexe la care participă țări terțe, precum și operațiunile vamale comune care au avut loc în 2011, cum ar fi operațiunea „Fireblade” (cu participarea Croației, Ucrainei și Moldovei) și operațiunea „Barrel” (cu participarea Croației, Turciei, Norvegiei și Elveției); salută rezultatele acestor acțiuni și impactul lor financiar;

| 63. | ținând seama de faptul că, într-o lume mondializată, fraudele sunt comise tot mai frecvent la nivel transfrontalier, subliniază importanța existenței unui cadru juridic puternic cu angajamente clare din partea țărilor partenere și salută includerea unor dispoziții antifraudă în acordurile bilaterale noi sau renegociate, inclusiv în proiectele de acord cu Afganistan, Kazahstan, Armenia, Azerbaidjan și Georgia și, într-o versiune simplificată, cu Australia, și invită Comisia și SEAE să elaboreze o clauză standard pentru includerea acestor dispoziții în toate acordurile bilaterale și multilaterale noi sau renegociate cu țări terțe; |
| --- | --- |

63.

ținând seama de faptul că, într-o lume mondializată, fraudele sunt comise tot mai frecvent la nivel transfrontalier, subliniază importanța existenței unui cadru juridic puternic cu angajamente clare din partea țărilor partenere și salută includerea unor dispoziții antifraudă în acordurile bilaterale noi sau renegociate, inclusiv în proiectele de acord cu Afganistan, Kazahstan, Armenia, Azerbaidjan și Georgia și, într-o versiune simplificată, cu Australia, și invită Comisia și SEAE să elaboreze o clauză standard pentru includerea acestor dispoziții în toate acordurile bilaterale și multilaterale noi sau renegociate cu țări terțe;

| 64. | ia act de scăderea numărului de nereguli și diminuarea impactului financiar al acestora constatate cu privire la fondurile de preaderare analizate în raportul pe 2011; salută faptul că rata de recuperare a fondurilor UE plătite în mod necorespunzător în cadrul asistenței pentru preaderare s-a îmbunătățit în mod semnificativ, dar constată că aceasta este în continuare de doar 60 %; recunoaște, în același timp, că există diferențe semnificative între beneficiari în ceea ce privește neregulile raportate, acestea indicând, în principal, stadiul de adoptare și de punere în aplicare ale Sistemului de gestionare a neregulilor (SGN); invită, prin urmare, Comisia să monitorizeze în continuare îndeaproape punerea în aplicare a SGN în toate țările care beneficiază de acest instrument; sprijină invitația adresată de Comisie în special Croației de a pune pe deplin în aplicare SGN, invitație căreia trebuie în continuare să i se dea curs, în pofida asistenței și formării acordate, precum și invitația adresată Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei de a pune în aplicare acest sistem; observă că 26 de milioane EUR au fost recuperați din cazurile raportate în 2011; |
| --- | --- |

64.

ia act de scăderea numărului de nereguli și diminuarea impactului financiar al acestora constatate cu privire la fondurile de preaderare analizate în raportul pe 2011; salută faptul că rata de recuperare a fondurilor UE plătite în mod necorespunzător în cadrul asistenței pentru preaderare s-a îmbunătățit în mod semnificativ, dar constată că aceasta este în continuare de doar 60 %; recunoaște, în același timp, că există diferențe semnificative între beneficiari în ceea ce privește neregulile raportate, acestea indicând, în principal, stadiul de adoptare și de punere în aplicare ale Sistemului de gestionare a neregulilor (SGN); invită, prin urmare, Comisia să monitorizeze în continuare îndeaproape punerea în aplicare a SGN în toate țările care beneficiază de acest instrument; sprijină invitația adresată de Comisie în special Croației de a pune pe deplin în aplicare SGN, invitație căreia trebuie în continuare să i se dea curs, în pofida asistenței și formării acordate, precum și invitația adresată Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei de a pune în aplicare acest sistem; observă că 26 de milioane EUR au fost recuperați din cazurile raportate în 2011;

| 65. | salută obiectivul Comisiei de a sprijini Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în eforturile lor de a implementa IMS; |
| --- | --- |

65.

salută obiectivul Comisiei de a sprijini Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în eforturile lor de a implementa IMS;

OLAF

| 66. | reiterează faptul că este necesară continuarea consolidării independenței, eficienței și eficacității OLAF, inclusiv a independenței și funcționării Comitetului de supraveghere a OLAF; solicită OLAF și Comitetului de supraveghere să ia măsuri în vederea îmbunătățirii relației lor de colaborare, întrucât aceasta a fost descrisă în cadrul unui raport emis de Comisia pentru afaceri europene a Camerei Lorzilor din Regatul Unit drept una de ostilitate deschisă, în special din cauza lipsei unui acord între cele două părți cu privire la caracterul precis al rolului Comitetului de supraveghere; solicită Comisiei să examineze modalități de realizare a unei contribuții constructive la îmbunătățirea comunicării și a relațiilor de colaborare între OLAF și Comitetul său de supraveghere; |
| --- | --- |

66.

reiterează faptul că este necesară continuarea consolidării independenței, eficienței și eficacității OLAF, inclusiv a independenței și funcționării Comitetului de supraveghere a OLAF; solicită OLAF și Comitetului de supraveghere să ia măsuri în vederea îmbunătățirii relației lor de colaborare, întrucât aceasta a fost descrisă în cadrul unui raport emis de Comisia pentru afaceri europene a Camerei Lorzilor din Regatul Unit drept una de ostilitate deschisă, în special din cauza lipsei unui acord între cele două părți cu privire la caracterul precis al rolului Comitetului de supraveghere; solicită Comisiei să examineze modalități de realizare a unei contribuții constructive la îmbunătățirea comunicării și a relațiilor de colaborare între OLAF și Comitetul său de supraveghere;

| 67. | salută progresele din cadrul negocierilor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 COM(2011)0135); consideră că acest regulament ar trebui adoptat cât de curând posibil; se declară totuși convins că, în lumina celor mai recente evoluții din jurul OLAF și al modului în care au fost efectuate anchetele sale, ar trebui luate în considerare recomandările Comitetului de supraveghere, din anexa 3 la Raportul său anual de activitate pentru 2012; consideră inacceptabil faptul că Comitetului de supraveghere, în calitatea acestuia de organ care supraveghează aplicarea garanțiilor procedurale, respectarea drepturilor fundamentale și respectarea de către personalul OLAF a normelor interne privind procedurile de investigație, i-a fost refuzat în mai multe rânduri accesul direct la dosare în cazul unor investigații încheiate, inclusiv rapoartele finale de investigație transmise autorităților judiciare naționale; |
| --- | --- |

67.

salută progresele din cadrul negocierilor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 COM(2011)0135); consideră că acest regulament ar trebui adoptat cât de curând posibil; se declară totuși convins că, în lumina celor mai recente evoluții din jurul OLAF și al modului în care au fost efectuate anchetele sale, ar trebui luate în considerare recomandările Comitetului de supraveghere, din anexa 3 la Raportul său anual de activitate pentru 2012; consideră inacceptabil faptul că Comitetului de supraveghere, în calitatea acestuia de organ care supraveghează aplicarea garanțiilor procedurale, respectarea drepturilor fundamentale și respectarea de către personalul OLAF a normelor interne privind procedurile de investigație, i-a fost refuzat în mai multe rânduri accesul direct la dosare în cazul unor investigații încheiate, inclusiv rapoartele finale de investigație transmise autorităților judiciare naționale;

| 68. | menționează că această viitoare reformă va permite, între altele, OLAF să încheie acorduri administrative cu autoritățile competente din țările terțe și cu organizațiile internaționale, consolidând capacitatea OLAF de a combate frauda în domeniile legate de dimensiunea de politică externă a UE; salută strategia antifraudă (COM(2011)0376) și, printre altele, includerea unor dispoziții antifraudă îmbunătățite în programele de cheltuieli din noul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020; cu toate acestea, ia act cu îngrijorare de concluziile Comisiei, conform cărora nu există suficiente măsuri disuasive în ceea ce privește utilizarea abuzivă a bugetului UE în statele membre; salută propunerile Comisiei de soluționare a acestei probleme, recomandând totodată o cât mai mare implicare a țărilor terțe beneficiare; |
| --- | --- |

68.

menționează că această viitoare reformă va permite, între altele, OLAF să încheie acorduri administrative cu autoritățile competente din țările terțe și cu organizațiile internaționale, consolidând capacitatea OLAF de a combate frauda în domeniile legate de dimensiunea de politică externă a UE; salută strategia antifraudă (COM(2011)0376) și, printre altele, includerea unor dispoziții antifraudă îmbunătățite în programele de cheltuieli din noul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020; cu toate acestea, ia act cu îngrijorare de concluziile Comisiei, conform cărora nu există suficiente măsuri disuasive în ceea ce privește utilizarea abuzivă a bugetului UE în statele membre; salută propunerile Comisiei de soluționare a acestei probleme, recomandând totodată o cât mai mare implicare a țărilor terțe beneficiare;

| 69. | ia act de preocupările formulate de Comitetul de supraveghere al OLAF în cadrul raportului său de activitate pe 2012, în special în ceea ce privește cazul transmis autorităților judiciare naționale în octombrie 2012 care a condus la demisia unui membru al Comisiei Europene, astfel cum se menționează la punctul 29 din raportul menționat mai sus; este de părere că aceste preocupări ar trebui să facă obiectul unei examinări detaliate de către autoritățile judiciare competente; evidențiază principiul respectării confidențialității și importanța non-ingerinței politice în procedurile juridice în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

69.

ia act de preocupările formulate de Comitetul de supraveghere al OLAF în cadrul raportului său de activitate pe 2012, în special în ceea ce privește cazul transmis autorităților judiciare naționale în octombrie 2012 care a condus la demisia unui membru al Comisiei Europene, astfel cum se menționează la punctul 29 din raportul menționat mai sus; este de părere că aceste preocupări ar trebui să facă obiectul unei examinări detaliate de către autoritățile judiciare competente; evidențiază principiul respectării confidențialității și importanța non-ingerinței politice în procedurile juridice în curs de desfășurare;

| 70. | este profund îngrijorat de raportarea Comitetului de supraveghere a OLAF; consideră că este inacceptabil că OLAF a întreprins măsuri de anchetă care le depășesc pe cele enumerate în mod explicit la articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 privind OLAF, în prezent în vigoare, precum și pe cele conținute în viitorul text reformat; observă că măsurile de anchetă sus-menționate includ: pregătirea conținutului unei convorbiri telefonice pentru un terț cu o persoană care face obiectul anchetei; prezența pe parcursul conversației respective și înregistrarea acesteia; precum și solicitarea adresată autorităților administrative naționale de a pune la dispoziția OLAF informații pe care nu le dețin direct, care ar putea fi considerate ca privind dreptul la viață privată și la conversații, și utilizarea, colectarea și stocarea ulterioare ale unor astfel de informații de către OLAF; |
| --- | --- |

70.

este profund îngrijorat de raportarea Comitetului de supraveghere a OLAF; consideră că este inacceptabil că OLAF a întreprins măsuri de anchetă care le depășesc pe cele enumerate în mod explicit la articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 privind OLAF, în prezent în vigoare, precum și pe cele conținute în viitorul text reformat; observă că măsurile de anchetă sus-menționate includ: pregătirea conținutului unei convorbiri telefonice pentru un terț cu o persoană care face obiectul anchetei; prezența pe parcursul conversației respective și înregistrarea acesteia; precum și solicitarea adresată autorităților administrative naționale de a pune la dispoziția OLAF informații pe care nu le dețin direct, care ar putea fi considerate ca privind dreptul la viață privată și la conversații, și utilizarea, colectarea și stocarea ulterioare ale unor astfel de informații de către OLAF;

| 71. | este uimit de recurgerea la astfel de acțiuni deoarece, potrivit jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, utilizarea unor astfel de metode poate fi considerată ca „amestec al unei autorități publice” în exercitarea dreptului la respectarea „vieții private”, a „corespondenței” și/sau a „comunicațiilor”, care trebuie să fie „prevăzut de lege” (articolul 7 din Carta drepturilor fundamentale a UE care corespunde articolului 8 din Convenția europeană a drepturilor omului); |
| --- | --- |

71.

este uimit de recurgerea la astfel de acțiuni deoarece, potrivit jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, utilizarea unor astfel de metode poate fi considerată ca „amestec al unei autorități publice” în exercitarea dreptului la respectarea „vieții private”, a „corespondenței” și/sau a „comunicațiilor”, care trebuie să fie „prevăzut de lege” (articolul 7 din Carta drepturilor fundamentale a UE care corespunde articolului 8 din Convenția europeană a drepturilor omului);

| 72. | reamintește faptul că nu poate fi acceptată nicio încălcare a drepturilor fundamentale de către OLAF sau de către oricare alte servicii ale Comisiei; face trimitere în acest sens la opinia Comitetului de supraveghere al OLAF, așa cum a fost exprimată în anexa 3 la raportul său de activitate pe 2012, conform căreia e posibil ca OLAF să fi depășit limita măsurilor de anchetă menționate în mod explicit la articolele 3 și 4 din regulamentul aflat în vigoare, printre altele în ceea ce privește pregătirea conținutului unei convorbiri telefonice pentru un terț cu o persoană care face obiectul anchetei și care este prezentă pe parcursul convorbirii respective, aceasta fiind înregistrată; se așteaptă ca OLAF să explice în mod satisfăcător temeiul juridic pe baza căruia a întreprins măsurile de anchetă precum înregistrarea convorbirilor telefonice; |
| --- | --- |

72.

reamintește faptul că nu poate fi acceptată nicio încălcare a drepturilor fundamentale de către OLAF sau de către oricare alte servicii ale Comisiei; face trimitere în acest sens la opinia Comitetului de supraveghere al OLAF, așa cum a fost exprimată în anexa 3 la raportul său de activitate pe 2012, conform căreia e posibil ca OLAF să fi depășit limita măsurilor de anchetă menționate în mod explicit la articolele 3 și 4 din regulamentul aflat în vigoare, printre altele în ceea ce privește pregătirea conținutului unei convorbiri telefonice pentru un terț cu o persoană care face obiectul anchetei și care este prezentă pe parcursul convorbirii respective, aceasta fiind înregistrată; se așteaptă ca OLAF să explice în mod satisfăcător temeiul juridic pe baza căruia a întreprins măsurile de anchetă precum înregistrarea convorbirilor telefonice;

| 73. | salută declarația formulată în cadrul raportului de activitate al Comitetului de supraveghere pe 2012 (punctul 53), conform căreia toate acțiunile de anulare a deciziilor OLAF au fost respinse ca inadmisibile de către Curtea de Justiție, în timp ce Ombudsmanul nu a constatat niciun caz de administrare defectuoasă; subliniază, de asemenea, că Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD) a constatat că OLAF a respectat, în general, normele de protecție a datelor, cu excepția unui caz în care AEPD a considerat ca OLAF a încălcat dreptul la protecția datelor cu caracter personal prin dezvăluirea nejustificată a identității unei persoane care a semnalat nereguli instituției din care făcea parte; |
| --- | --- |

73.

salută declarația formulată în cadrul raportului de activitate al Comitetului de supraveghere pe 2012 (punctul 53), conform căreia toate acțiunile de anulare a deciziilor OLAF au fost respinse ca inadmisibile de către Curtea de Justiție, în timp ce Ombudsmanul nu a constatat niciun caz de administrare defectuoasă; subliniază, de asemenea, că Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD) a constatat că OLAF a respectat, în general, normele de protecție a datelor, cu excepția unui caz în care AEPD a considerat ca OLAF a încălcat dreptul la protecția datelor cu caracter personal prin dezvăluirea nejustificată a identității unei persoane care a semnalat nereguli instituției din care făcea parte;

| 74. | este profund îngrijorat de constatările Comitetului de supraveghere potrivit cărora OLAF nu a instituit un control prealabil al legalității pentru alte măsuri de anchetă decât cele enumerate în mod special în Instrucțiunile pentru personal privind procedurile de anchetă (ISIP); observă că această situație periclitează respectarea drepturilor fundamentale și garanțiile procedurale ale persoanele vizate; |
| --- | --- |

74.

este profund îngrijorat de constatările Comitetului de supraveghere potrivit cărora OLAF nu a instituit un control prealabil al legalității pentru alte măsuri de anchetă decât cele enumerate în mod special în Instrucțiunile pentru personal privind procedurile de anchetă (ISIP); observă că această situație periclitează respectarea drepturilor fundamentale și garanțiile procedurale ale persoanele vizate;

| 75. | solicită OLAF să informeze comisia competentă a Parlamentului cu privire la temeiul juridic în baza căruia este autorizat să pregătească și să asiste la înregistrarea convorbirilor telefonice ale persoanelor private fără consimțământul prealabil al acestora și să utilizeze conținuturile în scopul unor anchete administrative; își reiterează solicitarea ca OLAF să prezinte Parlamentului, în linie cu o solicitare similară din partea Consiliului, o analiză juridică a legalității acestor dosare în statele membre; |
| --- | --- |

75.

solicită OLAF să informeze comisia competentă a Parlamentului cu privire la temeiul juridic în baza căruia este autorizat să pregătească și să asiste la înregistrarea convorbirilor telefonice ale persoanelor private fără consimțământul prealabil al acestora și să utilizeze conținuturile în scopul unor anchete administrative; își reiterează solicitarea ca OLAF să prezinte Parlamentului, în linie cu o solicitare similară din partea Consiliului, o analiză juridică a legalității acestor dosare în statele membre;

| 76. | observă că încălcările cerințelor procedurale esențiale pe parcursul anchetelor pregătitoare ar putea afecta legalitatea deciziei finale adoptate pe baza anchetelor OLAF; consideră această situație ca prezentând un potențial de risc ridicat, deoarece astfel de încălcări ar atrage răspunderea juridică a Comisiei; solicită OLAF să rezolve imediat această deficiență prin desemnarea de experți judiciari corespunzător calificați pentru efectuarea verificărilor prealabile într-un interval de timp corespunzător; |
| --- | --- |

76.

observă că încălcările cerințelor procedurale esențiale pe parcursul anchetelor pregătitoare ar putea afecta legalitatea deciziei finale adoptate pe baza anchetelor OLAF; consideră această situație ca prezentând un potențial de risc ridicat, deoarece astfel de încălcări ar atrage răspunderea juridică a Comisiei; solicită OLAF să rezolve imediat această deficiență prin desemnarea de experți judiciari corespunzător calificați pentru efectuarea verificărilor prealabile într-un interval de timp corespunzător;

| 77. | consideră inacceptabilă participarea directorului general al OLAF la unele sarcini de anchetă, printre altele la intervievarea martorilor; observă, totodată, că directorul general se află într-un conflict de interese deoarece, în conformitate cu articolul 90a din Statutul funcționarilor și articolul 23 alineatul (1) din ISIP, el este autoritatea care primește plângeri împotriva anchetelor OLAF și decide dacă este adoptată sau nu o măsură adecvată în ceea ce privește orice nerespectare a garanțiilor procedurale; solicită directorului general al OLAF să se abțină pe viitor de la orice implicare directă în sarcinile de anchetă; |
| --- | --- |

77.

consideră inacceptabilă participarea directorului general al OLAF la unele sarcini de anchetă, printre altele la intervievarea martorilor; observă, totodată, că directorul general se află într-un conflict de interese deoarece, în conformitate cu articolul 90a din Statutul funcționarilor și articolul 23 alineatul (1) din ISIP, el este autoritatea care primește plângeri împotriva anchetelor OLAF și decide dacă este adoptată sau nu o măsură adecvată în ceea ce privește orice nerespectare a garanțiilor procedurale; solicită directorului general al OLAF să se abțină pe viitor de la orice implicare directă în sarcinile de anchetă;

| 78. | este îngrijorat că OLAF nu a efectuat întotdeauna o evaluare amănunțită a informațiilor primite în raport cu noțiunea de suspiciune suficient de serioasă; consideră o astfel de evaluare drept esențială pentru garantarea și consolidarea independenței OLAF față de instituții, organisme, birouri și agenții, precum și guverne, în cazul de față una dintre acestea din urmă aflându-se la originea sesizării; |
| --- | --- |

78.

este îngrijorat că OLAF nu a efectuat întotdeauna o evaluare amănunțită a informațiilor primite în raport cu noțiunea de suspiciune suficient de serioasă; consideră o astfel de evaluare drept esențială pentru garantarea și consolidarea independenței OLAF față de instituții, organisme, birouri și agenții, precum și guverne, în cazul de față una dintre acestea din urmă aflându-se la originea sesizării;

| 79. | este de părere că OLAF ar trebui să furnizeze întotdeauna informații Comitetului de supraveghere atunci când OLAF primește o plângere privind drepturile fundamentale și garanțiile procedurale; |
| --- | --- |

79.

este de părere că OLAF ar trebui să furnizeze întotdeauna informații Comitetului de supraveghere atunci când OLAF primește o plângere privind drepturile fundamentale și garanțiile procedurale;

| 80. | așteaptă informații suplimentare privind punctele menționate în raportul anual al Comitetului de supraveghere; recomandă transparență absolută în toate punctele menționate; |
| --- | --- |

80.

așteaptă informații suplimentare privind punctele menționate în raportul anual al Comitetului de supraveghere; recomandă transparență absolută în toate punctele menționate;

| 81. | regretă faptul că în perioada 2006-2011 statele membre au luat măsuri judiciare ulterior anchetelor OLAF în 46 % dintre cazuri; este de părere că acest lucru nu este suficient și reamintește apelul adresat Comisiei și statelor membre de a asigura punerea în aplicare eficientă și la timp a recomandărilor formulate după anchetarea cazurilor de către OLAF; |
| --- | --- |

81.

regretă faptul că în perioada 2006-2011 statele membre au luat măsuri judiciare ulterior anchetelor OLAF în 46 % dintre cazuri; este de părere că acest lucru nu este suficient și reamintește apelul adresat Comisiei și statelor membre de a asigura punerea în aplicare eficientă și la timp a recomandărilor formulate după anchetarea cazurilor de către OLAF;

| 82. | consideră că statele membre ar trebui să aibă obligația de a prezenta informații anuale cu privire la modul în care s-a dat curs cazurilor transmise de către OLAF autorităților lor judiciare, inclusiv cu privire la sancțiunile penale și financiare aplicate în aceste cazuri; |
| --- | --- |

82.

consideră că statele membre ar trebui să aibă obligația de a prezenta informații anuale cu privire la modul în care s-a dat curs cazurilor transmise de către OLAF autorităților lor judiciare, inclusiv cu privire la sancțiunile penale și financiare aplicate în aceste cazuri;

| 83. | este îngrijorat cu privire la observațiile conținute în Raportul anual al Comitetului de supraveghere potrivit cărora nu există date privind punerea în aplicare a recomandărilor OLAF în statele membre; consideră nesatisfăcătoare această situație și solicită OLAF să se asigure că statele membre furnizează date relevante și detaliate privind punerea în aplicare a recomandărilor OLAF și că Parlamentul European este informat în permanență; |
| --- | --- |

83.

este îngrijorat cu privire la observațiile conținute în Raportul anual al Comitetului de supraveghere potrivit cărora nu există date privind punerea în aplicare a recomandărilor OLAF în statele membre; consideră nesatisfăcătoare această situație și solicită OLAF să se asigure că statele membre furnizează date relevante și detaliate privind punerea în aplicare a recomandărilor OLAF și că Parlamentul European este informat în permanență;

| 84. | recunoaște că, ulterior anchetelor OLAF, în 2011 au fost recuperați 691,4 milioane EUR dintre care 389 de milioane EUR privesc un singur caz din regiunea Calabria a Italiei în cadrul unor programe finanțate din fonduri structurale destinate lucrărilor la drumuri; |
| --- | --- |

84.

recunoaște că, ulterior anchetelor OLAF, în 2011 au fost recuperați 691,4 milioane EUR dintre care 389 de milioane EUR privesc un singur caz din regiunea Calabria a Italiei în cadrul unor programe finanțate din fonduri structurale destinate lucrărilor la drumuri;

| 85. | solicită ca potențialele fraude sau nereguli care au un impact financiar mai scăzut, în domeniul vamal (în cazul căruia pragul sub care OLAF nu întreprinde nicio măsură este de 1 milion EUR) și al fondurilor structurale (în cazul cărora pragul este de 500 000 EUR), să fie raportate statelor membre și ca statelor membre să li se ofere informații și șansa de a urma proceduri naționale antifraudă; |
| --- | --- |

85.

solicită ca potențialele fraude sau nereguli care au un impact financiar mai scăzut, în domeniul vamal (în cazul căruia pragul sub care OLAF nu întreprinde nicio măsură este de 1 milion EUR) și al fondurilor structurale (în cazul cărora pragul este de 500 000 EUR), să fie raportate statelor membre și ca statelor membre să li se ofere informații și șansa de a urma proceduri naționale antifraudă;

| 86. | este profund îngrijorat cu privire la eficacitatea și funcționarea internă a OLAF, ținând cont de faptul că un OLAF puternic și bine gestionat este esențial în combaterea fraudei și a corupției acolo unde sunt implicați banii contribuabililor europeni; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în cooperare cu comisia competentă a Parlamentului și atunci când răspunde la întrebările acestuia, să analizeze legalitatea operațiunilor OLAF, să adopte toate măsurile necesare pentru a îmbunătăți gestionarea OLAF și să formuleze soluții practice pentru a remedia deficiențele înainte de sfârșitul anului 2013; solicită Comisiei și Consiliului să suspende toate discuțiile și deciziile privind înființarea Parchetului European (EPPO); |
| --- | --- |

86.

este profund îngrijorat cu privire la eficacitatea și funcționarea internă a OLAF, ținând cont de faptul că un OLAF puternic și bine gestionat este esențial în combaterea fraudei și a corupției acolo unde sunt implicați banii contribuabililor europeni; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în cooperare cu comisia competentă a Parlamentului și atunci când răspunde la întrebările acestuia, să analizeze legalitatea operațiunilor OLAF, să adopte toate măsurile necesare pentru a îmbunătăți gestionarea OLAF și să formuleze soluții practice pentru a remedia deficiențele înainte de sfârșitul anului 2013; solicită Comisiei și Consiliului să suspende toate discuțiile și deciziile privind înființarea Parchetului European (EPPO);

Inițiativele Comisiei în domeniul activității de combatere a fraudelor

| 87. | salută faptul că, ulterior solicitării adresate de Parlament, Comisia elaborează în prezent o metodologie de măsurare a costurilor implicate de corupția din achizițiile publice privind fondurile Uniunii; |
| --- | --- |

87.

salută faptul că, ulterior solicitării adresate de Parlament, Comisia elaborează în prezent o metodologie de măsurare a costurilor implicate de corupția din achizițiile publice privind fondurile Uniunii;

| 88. | salută inițiativa din programul de lucru pentru 2012 al Comisiei Europene de a proteja mai bine interesele financiare ale Uniunii Europene și comunicarea în acest sens privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene prin intermediul dreptului penal și al anchetelor administrative; subliniază că această inițiativă are ca scop înăsprirea sancțiunilor împotriva activităților infracționale, inclusiv a corupției, și consolidarea protecției financiare a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

88.

salută inițiativa din programul de lucru pentru 2012 al Comisiei Europene de a proteja mai bine interesele financiare ale Uniunii Europene și comunicarea în acest sens privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene prin intermediul dreptului penal și al anchetelor administrative; subliniază că această inițiativă are ca scop înăsprirea sancțiunilor împotriva activităților infracționale, inclusiv a corupției, și consolidarea protecției financiare a Uniunii Europene;

| 89. | salută strategia antifraudă nouă a Comisiei (COM(2011)0376) și planul de acțiune internă (SEC(2011)0787) pentru punerea sa în aplicare, adoptate în iunie 2011, care au drept scop prevenirea și depistarea fraudelor la nivelul UE; în acest sens, solicită Comisiei să raporteze și să evalueze strategiile antifraudă stabilite în cadrul fiecărei direcții generale; |
| --- | --- |

89.

salută strategia antifraudă nouă a Comisiei (COM(2011)0376) și planul de acțiune internă (SEC(2011)0787) pentru punerea sa în aplicare, adoptate în iunie 2011, care au drept scop prevenirea și depistarea fraudelor la nivelul UE; în acest sens, solicită Comisiei să raporteze și să evalueze strategiile antifraudă stabilite în cadrul fiecărei direcții generale;

| 90. | salută propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363 – propunere pentru Directiva PIF), care urmează să înlocuiască Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și protocoalele sale de însoțire; |
| --- | --- |

90.

salută propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363 – propunere pentru Directiva PIF), care urmează să înlocuiască Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și protocoalele sale de însoțire;

| 91. | salută în special faptul că definiția intereselor financiare ale Uniunii din propunerea pentru Directiva PIF se referă și la TVA, conform hotărârii Curții Europene de Justiție, care a confirmat (16) că există o legătură directă între, pe de o parte, colectarea veniturilor provenind din taxa pe valoarea adăugată, în conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii și, pe de altă parte, disponibilitatea din cadrul bugetului Uniunii a resurselor din TVA corespunzătoare, deoarece orice lacună în colectarea primei categorii are potențial de a cauza o reducere la cea de-a doua categorie; |
| --- | --- |

91.

salută în special faptul că definiția intereselor financiare ale Uniunii din propunerea pentru Directiva PIF se referă și la TVA, conform hotărârii Curții Europene de Justiție, care a confirmat (16) că există o legătură directă între, pe de o parte, colectarea veniturilor provenind din taxa pe valoarea adăugată, în conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii și, pe de altă parte, disponibilitatea din cadrul bugetului Uniunii a resurselor din TVA corespunzătoare, deoarece orice lacună în colectarea primei categorii are potențial de a cauza o reducere la cea de-a doua categorie;

| 92. | salută propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind programul Hercule III în vederea promovării unor activități în domeniul protecției intereselor financiare ale Uniunii Europene (COM(2011)0914), care reprezintă succesorul programului Hercule II, a cărui valoare adăugată a fost dovedită prin evaluarea intermediară; |
| --- | --- |

92.

salută propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind programul Hercule III în vederea promovării unor activități în domeniul protecției intereselor financiare ale Uniunii Europene (COM(2011)0914), care reprezintă succesorul programului Hercule II, a cărui valoare adăugată a fost dovedită prin evaluarea intermediară;

| 93. | observă că, deși Comisia întreprinde toate aceste inițiative pozitive, în prezent majoritatea politicilor urmate de combatere a corupției sunt pasive; solicită direcțiilor generale ale Comisiei să preîntâmpine cazurile de fraudă în propriile domenii de responsabilitate; |
| --- | --- |

93.

observă că, deși Comisia întreprinde toate aceste inițiative pozitive, în prezent majoritatea politicilor urmate de combatere a corupției sunt pasive; solicită direcțiilor generale ale Comisiei să preîntâmpine cazurile de fraudă în propriile domenii de responsabilitate;

| 94. | așteaptă cu interes prezentarea de către Comisie, anunțată pentru iunie 2013, a propunerii legislative privind înființarea Parchetului European, care va fi responsabil de a-i ancheta, a-i urmări și a-i deferi justiției pe cei care aduc atingere activelor gestionate de UE sau în numele UE; |
| --- | --- |

94.

așteaptă cu interes prezentarea de către Comisie, anunțată pentru iunie 2013, a propunerii legislative privind înființarea Parchetului European, care va fi responsabil de a-i ancheta, a-i urmări și a-i deferi justiției pe cei care aduc atingere activelor gestionate de UE sau în numele UE;

o

o o

| 95. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene, Curții de Conturi Europene, Comitetului de supraveghere a OLAF și OLAF. |
| --- | --- |

95.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Uniunii Europene, Curții de Conturi Europene, Comitetului de supraveghere a OLAF și OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-commission/2011/report_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/reports-olaf/2011/olaf_report_2011_en.pdf

(3)  JO C 344, 12.11.2012, p. 1.

(4)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(1)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0196.

(3)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 121.

(4)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 62.

(5)  Parlamentul European, Studiu privind descurajarea fraudelor cu fonduri ale UE prin jurnalismul de anchetă în UE-27, 2012, p. 71.

(6)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 40.

(7)  Raportul OLAF pe 2011, tabelul 6, p. 22

(8)  Studiu comandat de Parlament privind „Diferențele de performanță administrativă între statele membre care recuperează resursele proprii tradiționale ale Uniunii Europene”.

(9)  Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011, însoțit de răspunsurile instituțiilor.

(10)  Rețeaua de schimburi rapide de informații specifice între statele membre, instituită prin Regulamentul (UE) nr. 904/2010.

(11)  Studiu al Parlamentului European: „Foaie de parcurs către piața unică digitală”, disponibil la: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201209/20120914ATT51402/20120914ATT51402EN.pdf

(12)  Regimul utilizat de un importator pentru a obține o scutire de TVA în cazul în care bunurile importate vor fi transportate către alt stat membru și TVA-ul este datorat în statul membru de destinație.

(13)  Din care 1 800 de milioane EUR s-au înregistrat în cele șapte state membre selectate, iar 400 de milioane EUR în cele 21 de state membre de destinație a bunurilor importate cuprinse în eșantion.

(14)  Răspunsurile Comisarului Šemeta la chestionarul prezentat de Comisia CONT – disponibil la: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00004#menuzone

(15)  Comisia specială pentru crimă organizată, corupție și spălare de bani (CRIM) 2012-2013, Document tematic privind corupția, domeniile de corupție sistemică din administrația publică a statelor membre și măsurile adoptate în vederea combaterii efectelor negative pentru UE, noiembrie 2012, p. 2

(16)  Hotărârea Curții din 15 noiembrie 2011 în cauza C-539/09, Comisia Europeană/Republica Federală Germania (JO C 25, 28.1.2012, p. 5).

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/100

---

P7_TA(2013)0319

Cadrul de control intern integrat

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la cadrul de control intern integrat (2012/2291(INI))

(2016/C 075/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi Europene privind modelul de „audit unic” (și propunerea privind un cadru de control intern comunitar) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi Europene privind modelul de „audit unic” (și propunerea privind un cadru de control intern comunitar) (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru de control intern integrat (COM(2005)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru de control intern integrat (COM(2005)0252),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind planul de acțiune pentru un cadru de control intern integrat (COM(2006)0009), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind planul de acțiune pentru un cadru de control intern integrat (COM(2006)0009),

| — | având în vedere primul raport semestrial privind graficul de realizări în aplicarea planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat, publicat la 19 iulie 2006 (SEC(2006)1009), conform solicitării formulate de Parlament în Rezoluția sa referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2004 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport semestrial privind graficul de realizări în aplicarea planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat, publicat la 19 iulie 2006 (SEC(2006)1009), conform solicitării formulate de Parlament în Rezoluția sa referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2004 (2),

| — | având în vedere Raportul intermediar al Comisiei publicat în martie 2007 (COM(2007)0086), care evidențiază progresele realizate și anunță anumite acțiuni suplimentare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul intermediar al Comisiei publicat în martie 2007 (COM(2007)0086), care evidențiază progresele realizate și anunță anumite acțiuni suplimentare,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din februarie 2008 (COM(2008)0110) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la aceasta (SEC(2008)0259), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din februarie 2008 (COM(2008)0110) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la aceasta (SEC(2008)0259),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din februarie 2009, intitulată „Raport de impact privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat” (COM(2009)0043), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din februarie 2009, intitulată „Raport de impact privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat” (COM(2009)0043),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0189/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0189/2013),

| A. | întrucât, în temeiul articolului 317 din TFUE, Comisia execută bugetul pe propria răspundere, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare și în cooperare cu statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în temeiul articolului 317 din TFUE, Comisia execută bugetul pe propria răspundere, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare și în cooperare cu statele membre;

| B. | întrucât, conform Tratatului, Comisia poartă răspunderea finală privind execuția bugetului Uniunii, deși statelor membre le revine o responsabilitate enormă, 80 % din bugetul Uniunii fiind cheltuit în cadrul sistemului de gestiune partajată de către statele membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform Tratatului, Comisia poartă răspunderea finală privind execuția bugetului Uniunii, deși statelor membre le revine o responsabilitate enormă, 80 % din bugetul Uniunii fiind cheltuit în cadrul sistemului de gestiune partajată de către statele membre;

| C. | întrucât principiul controlului intern eficient se numără printre principiile bugetare prevăzute în Regulamentul financiar de la data modificării sale prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006, așa cum propusese Comisia în planul de acțiune menționat anterior; |
| --- | --- |

C.

întrucât principiul controlului intern eficient se numără printre principiile bugetare prevăzute în Regulamentul financiar de la data modificării sale prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006, așa cum propusese Comisia în planul de acțiune menționat anterior;

| D. | întrucât modul cel mai eficace prin care Comisia poate demonstra un angajament real pentru asigurarea transparenței și a bunei gestiuni financiare este de a depune toate eforturile pentru a sprijini măsurile care vizează îmbunătățirea calității gestiunii financiare, cu scopul de a obține o declarație de asigurare (DAS (3)) pozitivă din partea Curții de Conturi Europene (CCE); |
| --- | --- |

D.

întrucât modul cel mai eficace prin care Comisia poate demonstra un angajament real pentru asigurarea transparenței și a bunei gestiuni financiare este de a depune toate eforturile pentru a sprijini măsurile care vizează îmbunătățirea calității gestiunii financiare, cu scopul de a obține o declarație de asigurare (DAS (3)) pozitivă din partea Curții de Conturi Europene (CCE);

| E. | întrucât toate instituțiile și statele membre trebuie să coopereze pentru a restabili încrederea cetățenilor europeni în performanțele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât toate instituțiile și statele membre trebuie să coopereze pentru a restabili încrederea cetățenilor europeni în performanțele financiare ale Uniunii;

| F. | întrucât, pentru a sprijini obiectivul strategic de a obține o declarație de asigurare pozitivă din partea CCE, Comisia a adoptat în ianuarie 2006 planul de acțiune pentru un cadru de control intern integrat („planul de acțiune”), pe baza recomandărilor CCE (4), a Rezoluției Parlamentului referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2003 (5) și a concluziilor ECOFIN din 8 noiembrie 2005; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pentru a sprijini obiectivul strategic de a obține o declarație de asigurare pozitivă din partea CCE, Comisia a adoptat în ianuarie 2006 planul de acțiune pentru un cadru de control intern integrat („planul de acțiune”), pe baza recomandărilor CCE (4), a Rezoluției Parlamentului referitoare la descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2003 (5) și a concluziilor ECOFIN din 8 noiembrie 2005;

| G. | întrucât planul de acțiune a abordat „lacunele” existente în acel moment în structurile de control ale Comisiei și a identificat 16 domenii de acțiune până la sfârșitul anului 2007, ținând seama de faptul că îmbunătățirea gestiunii financiare în Uniune trebuie să fie sprijinită de o monitorizare strictă a controlului la nivelul Comisiei și al statelor membre, |
| --- | --- |

G.

întrucât planul de acțiune a abordat „lacunele” existente în acel moment în structurile de control ale Comisiei și a identificat 16 domenii de acțiune până la sfârșitul anului 2007, ținând seama de faptul că îmbunătățirea gestiunii financiare în Uniune trebuie să fie sprijinită de o monitorizare strictă a controlului la nivelul Comisiei și al statelor membre,

Punerea în aplicare a planului de acțiune

| 1. | subliniază că progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor planului de acțiune trebuie să fie măsurate nu doar pe baza acțiunilor realizate, ci și pe baza impactului acestui plan de acțiune asupra reducerii ratei de eroare de la nivelul operațiunilor subiacente; |
| --- | --- |

1.

subliniază că progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor planului de acțiune trebuie să fie măsurate nu doar pe baza acțiunilor realizate, ci și pe baza impactului acestui plan de acțiune asupra reducerii ratei de eroare de la nivelul operațiunilor subiacente;

| 2. | remarcă faptul că însăși Comisia a declarat că planul de acțiune a fost finalizat în totalitate la începutul anului 2009, cu toate că 3 dintre cele 16 acțiuni inițiale nu au putut fi puse în aplicare sau au fost realizate în alte moduri; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că însăși Comisia a declarat că planul de acțiune a fost finalizat în totalitate la începutul anului 2009, cu toate că 3 dintre cele 16 acțiuni inițiale nu au putut fi puse în aplicare sau au fost realizate în alte moduri;

| 3. | subliniază în special că articolul 32 din noul Regulament financiar instituie principiul controlului intern eficient și eficace, precum și că articolul 33 din același regulament prevede faptul că, atunci când prezintă propuneri de cheltuieli noi sau revizuite, Comisia estimează costurile și beneficiile asociate sistemului de control, precum și riscurile de eroare; |
| --- | --- |

3.

subliniază în special că articolul 32 din noul Regulament financiar instituie principiul controlului intern eficient și eficace, precum și că articolul 33 din același regulament prevede faptul că, atunci când prezintă propuneri de cheltuieli noi sau revizuite, Comisia estimează costurile și beneficiile asociate sistemului de control, precum și riscurile de eroare;

| 4. | subliniază totodată că, în ceea ce privește conceptul de „nivel admisibil de risc”, s-a ales să se ducă la îndeplinire această acțiune prin definirea conceptului de „risc rezidual de eroare”; |
| --- | --- |

4.

subliniază totodată că, în ceea ce privește conceptul de „nivel admisibil de risc”, s-a ales să se ducă la îndeplinire această acțiune prin definirea conceptului de „risc rezidual de eroare”;

| 5. | regretă faptul că simplificarea legislației 2007-2013 nu a avut anvergura preconizată; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că simplificarea legislației 2007-2013 nu a avut anvergura preconizată;

| 6. | regretă faptul că angajamentul asumat de Comisie cu privire la obținerea unei declarații de asigurare pozitive sub toate aspectele nu a fost îndeplinit și subliniază în special faptul că, în raportul său din 2011 conținând declarația de asigurare, Curtea a conchis că, per ansamblu, plățile au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare și a stabilit că sistemele de supraveghere și de control erau, în general, doar parțial eficace; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că angajamentul asumat de Comisie cu privire la obținerea unei declarații de asigurare pozitive sub toate aspectele nu a fost îndeplinit și subliniază în special faptul că, în raportul său din 2011 conținând declarația de asigurare, Curtea a conchis că, per ansamblu, plățile au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare și a stabilit că sistemele de supraveghere și de control erau, în general, doar parțial eficace;

| 7. | remarcă faptul că nivelul global de eroare al operațiunilor subiacente a crescut de la 3,3 % la 3,7 % în 2010, atingând nivelul de 3,9 % în 2011; regretă inversarea tendinței pozitive care a avut loc în ultimii ani și își exprimă temerea că rata de eroare va continua să crească în anii următori; |
| --- | --- |

7.

remarcă faptul că nivelul global de eroare al operațiunilor subiacente a crescut de la 3,3 % la 3,7 % în 2010, atingând nivelul de 3,9 % în 2011; regretă inversarea tendinței pozitive care a avut loc în ultimii ani și își exprimă temerea că rata de eroare va continua să crească în anii următori;

| 8. | constată faptul că Comisia și-a menținut obiectivul de a obține o DAS pozitivă, deși Parlamentul a regretat profund, în rezoluția sa referitoare la descărcarea de gestiune 2011, faptul că plățile erau în continuare afectate de un nivel semnificativ de eroare; |
| --- | --- |

8.

constată faptul că Comisia și-a menținut obiectivul de a obține o DAS pozitivă, deși Parlamentul a regretat profund, în rezoluția sa referitoare la descărcarea de gestiune 2011, faptul că plățile erau în continuare afectate de un nivel semnificativ de eroare;

| 9. | invită Comisia să adopte măsurile necesare pentru a reveni la o tendință de diminuare constantă a ratei de eroare; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să adopte măsurile necesare pentru a reveni la o tendință de diminuare constantă a ratei de eroare;

Care sunt problemele?

| 10. | împărtășește opiniile Curții de Conturi și ale Comisiei (6) cu privire la faptul că modelul de audit unic nu funcționează și că modul de funcționare al sistemelor de control instituite de statele membre nu permite, în prezent, valorificarea întregului lor potențial; |
| --- | --- |

10.

împărtășește opiniile Curții de Conturi și ale Comisiei (6) cu privire la faptul că modelul de audit unic nu funcționează și că modul de funcționare al sistemelor de control instituite de statele membre nu permite, în prezent, valorificarea întregului lor potențial;

| 11. | în acest context, reamintește faptul că, în 2011, în domeniul politicii regionale, în cazul a peste 60 % dintre erorile identificate de către Curtea de Conturi, autoritățile statelor membre dispuneau de suficiente informații pentru a identifica și a corecta unele dintre erori înainte de a solicita rambursarea din partea Comisiei; |
| --- | --- |

11.

în acest context, reamintește faptul că, în 2011, în domeniul politicii regionale, în cazul a peste 60 % dintre erorile identificate de către Curtea de Conturi, autoritățile statelor membre dispuneau de suficiente informații pentru a identifica și a corecta unele dintre erori înainte de a solicita rambursarea din partea Comisiei;

| 12. | împărtășește în această privință opinia Curții de Conturi, conform căreia controalele la nivel primar, și anume sistemele de gestiune și control ale statelor membre, nu sunt suficiente; acest fapt atrăgând dificultăți considerabile pentru reducerea ratei de eroare; |
| --- | --- |

12.

împărtășește în această privință opinia Curții de Conturi, conform căreia controalele la nivel primar, și anume sistemele de gestiune și control ale statelor membre, nu sunt suficiente; acest fapt atrăgând dificultăți considerabile pentru reducerea ratei de eroare;

| 13. | constată că o serie de norme complexe și opace îngreunează punerea în aplicare și auditarea programelor; se declară îngrijorat că acest lucru ar putea conduce la apariția unui număr mare de erori și ar putea crea oportunități pentru comiterea de fraude; își exprimă, de aceea, îngrijorarea cu privire la faptul că complexitatea crescândă a normelor la nivel național sau regional („suprareglementare”) conduce la probleme suplimentare pentru executarea în plan juridic a bugetului Uniunii și la o creștere inutilă a ratei de eroare; |
| --- | --- |

13.

constată că o serie de norme complexe și opace îngreunează punerea în aplicare și auditarea programelor; se declară îngrijorat că acest lucru ar putea conduce la apariția unui număr mare de erori și ar putea crea oportunități pentru comiterea de fraude; își exprimă, de aceea, îngrijorarea cu privire la faptul că complexitatea crescândă a normelor la nivel național sau regional („suprareglementare”) conduce la probleme suplimentare pentru executarea în plan juridic a bugetului Uniunii și la o creștere inutilă a ratei de eroare;

| 14. | relevă faptul că Comisia nu se poate baza în totalitate pe constatările organismelor naționale de audit din statele membre; |
| --- | --- |

14.

relevă faptul că Comisia nu se poate baza în totalitate pe constatările organismelor naționale de audit din statele membre;

| 15. | remarcă faptul că există o discrepanță fundamentală între Curtea de Conturi, care, în cadrul auditurilor DAS, aplică abordarea anuală, și Comisie, care, în execuția bugetului, aplică abordarea multianuală; |
| --- | --- |

15.

remarcă faptul că există o discrepanță fundamentală între Curtea de Conturi, care, în cadrul auditurilor DAS, aplică abordarea anuală, și Comisie, care, în execuția bugetului, aplică abordarea multianuală;

Ce se poate face?

| 16. | invită Comisia să aplice cu strictețe articolul 32 alineatul (5) din noul Regulament financiar în cazul în care rata de eroare se menține la un nivel ridicat și să identifice, în consecință, deficiențele sistemelor de control, să analizeze costurile și beneficiile posibilelor măsuri corective și să adopte sau să propună măsuri adecvate în ceea ce privește simplificarea, îmbunătățirea sistemelor de control și restructurarea programelor sau a sistemelor de livrare; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să aplice cu strictețe articolul 32 alineatul (5) din noul Regulament financiar în cazul în care rata de eroare se menține la un nivel ridicat și să identifice, în consecință, deficiențele sistemelor de control, să analizeze costurile și beneficiile posibilelor măsuri corective și să adopte sau să propună măsuri adecvate în ceea ce privește simplificarea, îmbunătățirea sistemelor de control și restructurarea programelor sau a sistemelor de livrare;

| 17. | invită statele membre să își consolideze sistemele de supraveghere și de control și, în special, să asigure fiabilitatea indicatorilor și a statisticilor lor; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să își consolideze sistemele de supraveghere și de control și, în special, să asigure fiabilitatea indicatorilor și a statisticilor lor;

| 18. | constată cu preocupare că în 2010 și 2011, în domeniul politicii regionale, Curtea de Conturi a constatat că Comisia nu se poate baza întrutotul pe activitatea desfășurată de autoritățile naționale de audit și nici și nu poate obține asigurări în acest sens și solicită statelor membre să remedieze această situație; |
| --- | --- |

18.

constată cu preocupare că în 2010 și 2011, în domeniul politicii regionale, Curtea de Conturi a constatat că Comisia nu se poate baza întrutotul pe activitatea desfășurată de autoritățile naționale de audit și nici și nu poate obține asigurări în acest sens și solicită statelor membre să remedieze această situație;

| 19. | invită statele membre să își asume întreaga responsabilitate pentru conturile lor și să transmită date fiabile Comisiei, pe baza declarațiilor naționale de gestiune, semnate la nivelul politic adecvat; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să își asume întreaga responsabilitate pentru conturile lor și să transmită date fiabile Comisiei, pe baza declarațiilor naționale de gestiune, semnate la nivelul politic adecvat;

| 20. | invită Comisia să încurajeze statele membre să coopereze pentru a asigura faptul că banii contribuabililor sunt folosiți în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, fie prin acordarea unor stimulente adecvate, fie prin sancțiuni stricte sau prin suspendarea fluxului de fonduri; afirmă că acest lucru ar contribui la restabilirea încrederii cetățenilor UE în Uniune și în instituțiile sale; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să încurajeze statele membre să coopereze pentru a asigura faptul că banii contribuabililor sunt folosiți în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, fie prin acordarea unor stimulente adecvate, fie prin sancțiuni stricte sau prin suspendarea fluxului de fonduri; afirmă că acest lucru ar contribui la restabilirea încrederii cetățenilor UE în Uniune și în instituțiile sale;

| 21. | invită Comisia să armonizeze toate procedurile de control din cadrul departamentelor sale; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să armonizeze toate procedurile de control din cadrul departamentelor sale;

| 22. | constată cu îngrijorare că problemele legate de activitatea autorităților naționale care au fost identificate de către Curtea de Conturi ar putea fi, de asemenea, rezultatul unei „deficiențe inerente și al unui conflict de interese existent chiar în cadrul sistemului de gestiune partajată” (7), întrucât, pentru a obține statutul de audit unic din partea Comisiei, autoritățile naționale de audit trebuie să desfășoare o activitate eficace și, în același timp, rata de eroare raportată trebuie să fie mai mică de 2 %, ceea ce ar putea stimula raportarea incompletă a neregulilor; |
| --- | --- |

22.

constată cu îngrijorare că problemele legate de activitatea autorităților naționale care au fost identificate de către Curtea de Conturi ar putea fi, de asemenea, rezultatul unei „deficiențe inerente și al unui conflict de interese existent chiar în cadrul sistemului de gestiune partajată” (7), întrucât, pentru a obține statutul de audit unic din partea Comisiei, autoritățile naționale de audit trebuie să desfășoare o activitate eficace și, în același timp, rata de eroare raportată trebuie să fie mai mică de 2 %, ceea ce ar putea stimula raportarea incompletă a neregulilor;

| 23. | invită Comisia, prin urmare, să dea dovadă de mai multă rigurozitate în procesul de certificare a autorităților naționale de gestiune și de audit și să instituie stimulentele adecvate și un sistem de sancțiuni eficace; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia, prin urmare, să dea dovadă de mai multă rigurozitate în procesul de certificare a autorităților naționale de gestiune și de audit și să instituie stimulentele adecvate și un sistem de sancțiuni eficace;

| 24. | solicită, astfel, în conformitate cu articolul 287 alineatul (3) TFUE, intensificarea cooperării dintre organismele naționale de audit și Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește auditarea gestiunii partajate; |
| --- | --- |

24.

solicită, astfel, în conformitate cu articolul 287 alineatul (3) TFUE, intensificarea cooperării dintre organismele naționale de audit și Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește auditarea gestiunii partajate;

| 25. | invită instituțiile UE competente să evalueze dacă stabilirea unui indice de eroare de 2 % este adecvată și realizabilă în toate domeniile de politică ale UE; |
| --- | --- |

25.

invită instituțiile UE competente să evalueze dacă stabilirea unui indice de eroare de 2 % este adecvată și realizabilă în toate domeniile de politică ale UE;

| 26. | în acest context, își exprimă temerile serioase cu privire la utilitatea declarației de asigurare întrucât, dată fiind complexitatea execuției bugetare în domeniul gestiunii partajate, responsabilitatea este și ea partajată pentru legalitatea și regularitatea gestiunii bugetului între Comisie și statele membre și între Comisie și administrațiile regionale, pe când responsabilitatea politică revine încă doar Comisiei; |
| --- | --- |

26.

în acest context, își exprimă temerile serioase cu privire la utilitatea declarației de asigurare întrucât, dată fiind complexitatea execuției bugetare în domeniul gestiunii partajate, responsabilitatea este și ea partajată pentru legalitatea și regularitatea gestiunii bugetului între Comisie și statele membre și între Comisie și administrațiile regionale, pe când responsabilitatea politică revine încă doar Comisiei;

| 27. | consideră prin urmare că, cu ocazia unei viitoare revizuiri a Tratatului UE, ar trebui revizuit și conceptul declarației de asigurare; |
| --- | --- |

27.

consideră prin urmare că, cu ocazia unei viitoare revizuiri a Tratatului UE, ar trebui revizuit și conceptul declarației de asigurare;

Măsuri întreprinse în urma descărcării de gestiune 2011 acordate Comisiei

| 28. | își reiterează solicitarea adresată statelor membre de a prezenta declarații naționale de gestiune, semnate la nivelul politic adecvat, și invită Comisia să stabilească un format pentru aceste declarații; |
| --- | --- |

28.

își reiterează solicitarea adresată statelor membre de a prezenta declarații naționale de gestiune, semnate la nivelul politic adecvat, și invită Comisia să stabilească un format pentru aceste declarații;

| 29. | consideră că principiul referitor la obligativitatea declarațiilor naționale de gestiune ar trebui să fie inclus în acordul interinstituțional care însoțește decizia privind cadrul financiar multianual; |
| --- | --- |

29.

consideră că principiul referitor la obligativitatea declarațiilor naționale de gestiune ar trebui să fie inclus în acordul interinstituțional care însoțește decizia privind cadrul financiar multianual;

| 30. | subliniază că „lipsa perpetuă a unui sistem credibil al declarațiilor naționale va continua să submineze încrederea pe care cetățenii UE o au în sistem, în resursele financiare ale UE și în persoanele abilitate să le gestioneze” (8); |
| --- | --- |

30.

subliniază că „lipsa perpetuă a unui sistem credibil al declarațiilor naționale va continua să submineze încrederea pe care cetățenii UE o au în sistem, în resursele financiare ale UE și în persoanele abilitate să le gestioneze” (8);

| 31. | reamintește că primele trei acțiuni prioritare pe care Parlamentul le-a solicitat Comisiei atunci când i-a acordat descărcarea de gestiune pentru exercițiul 2011 urmăresc să pregătească terenul pentru realizarea de progrese suplimentare cu privire la DAS; |
| --- | --- |

31.

reamintește că primele trei acțiuni prioritare pe care Parlamentul le-a solicitat Comisiei atunci când i-a acordat descărcarea de gestiune pentru exercițiul 2011 urmăresc să pregătească terenul pentru realizarea de progrese suplimentare cu privire la DAS;

| 32. | reamintește în special faptul că Comisia ar trebui să adopte în fiecare an, cu începere din septembrie 2013, o comunicare pe care o va transmite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi, cu scopul de a face publice, în termeni nominali, toate sumele recuperate pe parcursul exercițiului precedent prin intermediul corecțiilor financiare și al recuperărilor, pentru toate modurile de gestiune, la nivelul Uniunii și al statelor membre (9); |
| --- | --- |

32.

reamintește în special faptul că Comisia ar trebui să adopte în fiecare an, cu începere din septembrie 2013, o comunicare pe care o va transmite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi, cu scopul de a face publice, în termeni nominali, toate sumele recuperate pe parcursul exercițiului precedent prin intermediul corecțiilor financiare și al recuperărilor, pentru toate modurile de gestiune, la nivelul Uniunii și al statelor membre (9);

| 33. | insistă asupra faptului că această comunicare ar trebui să fie prezentată în timp util, pentru a putea fi analizată de către CCE înainte de publicarea raportului său anual; |
| --- | --- |

33.

insistă asupra faptului că această comunicare ar trebui să fie prezentată în timp util, pentru a putea fi analizată de către CCE înainte de publicarea raportului său anual;

| 34. | încurajează încă o dată Comisia să realizeze progrese în ceea ce privește publicarea unor date mai precise și mai fiabile în legătură cu recuperările și corecțiile financiare și să prezinte informații care să reconcilieze, pe cât este posibil, anul în care a fost efectuată plata, anul în care este identificată eroarea aferentă plății și anul în care sunt publicate recuperările sau corecțiile financiare în notele explicative la conturi (10); |
| --- | --- |

34.

încurajează încă o dată Comisia să realizeze progrese în ceea ce privește publicarea unor date mai precise și mai fiabile în legătură cu recuperările și corecțiile financiare și să prezinte informații care să reconcilieze, pe cât este posibil, anul în care a fost efectuată plata, anul în care este identificată eroarea aferentă plății și anul în care sunt publicate recuperările sau corecțiile financiare în notele explicative la conturi (10);

| 35. | subliniază că toate acțiunile întreprinse pentru a reduce ratele de eroare ar trebui să fie completate de o nouă cultură a performanței; serviciile Comisiei ar trebui să definească, în planul lor de gestiune, o serie de obiective și de indicatori care să îndeplinească cerințele Curții de Conturi în materie de relevanță, comparabilitate și fiabilitate; în rapoartele lor anuale de activitate, serviciile ar trebui să își măsoare performanța prin prezentarea sub formă de rezumat a rezultatelor obținute în cadrul activității lor prin care contribuie la principalele politici desfășurate de Comisie; această performanță „la nivel de departamente” va fi completată de o evaluare globală a performanței Comisiei în cadrul raportului de evaluare prevăzut de articolul 318 din TFUE (11); |
| --- | --- |

35.

subliniază că toate acțiunile întreprinse pentru a reduce ratele de eroare ar trebui să fie completate de o nouă cultură a performanței; serviciile Comisiei ar trebui să definească, în planul lor de gestiune, o serie de obiective și de indicatori care să îndeplinească cerințele Curții de Conturi în materie de relevanță, comparabilitate și fiabilitate; în rapoartele lor anuale de activitate, serviciile ar trebui să își măsoare performanța prin prezentarea sub formă de rezumat a rezultatelor obținute în cadrul activității lor prin care contribuie la principalele politici desfășurate de Comisie; această performanță „la nivel de departamente” va fi completată de o evaluare globală a performanței Comisiei în cadrul raportului de evaluare prevăzut de articolul 318 din TFUE (11);

| 36. | reamintește faptul că Comisia ar trebui să modifice structura raportului de evaluare sus-menționat, făcând distincția între politici interne și politici externe și concentrându-se, în cadrul secțiunii referitoare la politicile interne, asupra Strategiei Europa 2020, care reprezintă politica economică și socială a Uniunii; Comisia ar trebui să pună accentul pe progresul înregistrat în ceea ce privește realizarea inițiativelor emblematice; |
| --- | --- |

36.

reamintește faptul că Comisia ar trebui să modifice structura raportului de evaluare sus-menționat, făcând distincția între politici interne și politici externe și concentrându-se, în cadrul secțiunii referitoare la politicile interne, asupra Strategiei Europa 2020, care reprezintă politica economică și socială a Uniunii; Comisia ar trebui să pună accentul pe progresul înregistrat în ceea ce privește realizarea inițiativelor emblematice;

| 37. | subliniază, în plus, că indicatorii de performanță ar trebui să fie pe deplin integrați în toate propunerile referitoare la noi politici și programe; |
| --- | --- |

37.

subliniază, în plus, că indicatorii de performanță ar trebui să fie pe deplin integrați în toate propunerile referitoare la noi politici și programe;

| 38. | solicită ca orientările pe care Parlamentul le-a furnizat Comisiei la punctul 1 din rezoluția care însoțește decizia sa de acordare a descărcării de gestiune 2011 referitoare la modul de redactare a raportului de evaluare prevăzut la articolul 318 din TFUE să fie incluse în acordul interinstituțional care însoțește decizia privind cadrul financiar multianual; |
| --- | --- |

38.

solicită ca orientările pe care Parlamentul le-a furnizat Comisiei la punctul 1 din rezoluția care însoțește decizia sa de acordare a descărcării de gestiune 2011 referitoare la modul de redactare a raportului de evaluare prevăzut la articolul 318 din TFUE să fie incluse în acordul interinstituțional care însoțește decizia privind cadrul financiar multianual;

Bugetul bazat pe performanțe

| 39. | împărtășește opinia exprimată de Curtea de Conturi Europeană cu privire la faptul că este lipsit de sens să se încerce măsurarea performanței fără ca bugetul să fie stabilit pe baza unor indicatori de performanță (12) și solicită instituirea unui model de stabilire a bugetului public bazat pe performanțe, în cadrul căruia fiecare linie bugetară să fie însoțită de obiective, iar rezultatele să fie măsurate prin indicatori de performanță; |
| --- | --- |

39.

împărtășește opinia exprimată de Curtea de Conturi Europeană cu privire la faptul că este lipsit de sens să se încerce măsurarea performanței fără ca bugetul să fie stabilit pe baza unor indicatori de performanță (12) și solicită instituirea unui model de stabilire a bugetului public bazat pe performanțe, în cadrul căruia fiecare linie bugetară să fie însoțită de obiective, iar rezultatele să fie măsurate prin indicatori de performanță;

| 40. | solicită Comisiei să instituie un grup de lucru compus din reprezentanți ai Comisiei, Parlamentului, Consiliului și Curții de Conturi, pentru a analiza măsurile necesare în vederea introducerii unui astfel de buget bazat pe performanțe și să elaboreze un plan de acțiune cu termene precise în acest scop; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să instituie un grup de lucru compus din reprezentanți ai Comisiei, Parlamentului, Consiliului și Curții de Conturi, pentru a analiza măsurile necesare în vederea introducerii unui astfel de buget bazat pe performanțe și să elaboreze un plan de acțiune cu termene precise în acest scop;

Simplificare

| 41. | invită toate părțile implicate în procesul decizional referitor la legislația și programele post2013 să țină seama de necesitatea de a respecta imperativul categoric al simplificării, prin reducerea numărului de programe și definirea unor sisteme de control proporționale și eficiente din punct de vedere al costurilor, precum și a unor norme de eligibilitate și metode de stabilire a costurilor simplificate; |
| --- | --- |

41.

invită toate părțile implicate în procesul decizional referitor la legislația și programele post2013 să țină seama de necesitatea de a respecta imperativul categoric al simplificării, prin reducerea numărului de programe și definirea unor sisteme de control proporționale și eficiente din punct de vedere al costurilor, precum și a unor norme de eligibilitate și metode de stabilire a costurilor simplificate;

o

o o

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi Europene, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi Europene, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 107, 30.4.2004, p. 1.

(2)  JO L 340, 6.12.2006, p. 3.

(3)  Acronim provenind de la expresia în limba franceză „Déclaration d'assurance”.

(4)  Avizul nr. 2/2004 (Avizul privind „auditul unic”).

(5)  JO L 196, 27.7.2005, p. 4.

(6)  Au contribuit cu informații în acest sens Kersti Kaljulaid și Manfred Kraff în cadrul audierii privind cadrul de control intern integrat organizate de CONT la 22 aprilie 2013.

(7)  A contribuit cu informații în acest sens Kersti Kaljulaid, în cadrul audierii privind cadrul de control intern integrat organizate de CONT la 22 aprilie 2013.

(8)  Contribuția lui Jules Muis în cadrul aceleiași audieri.

(9)  Rezoluția care însoțește decizia de acordare a descărcării de gestiune pentru execuția bugetului 2011 de către Comisie, alineatul (1) litera (a) (JO L 308, 16.11.2013, p. 27.

(10)  Rezoluția care însoțește decizia de acordare a descărcării de gestiune pentru execuția bugetului 2011 de către Comisie, alineatul (61).

(11)  Rezoluția care însoțește decizia de acordare a descărcării de gestiune pentru execuția bugetului 2011 de către Comisie, alineatul (1) literele (ab), (ae) și (af).

(12)  A contribuit cu informații în acest sens Kersti Kaljulaid, în cadrul audierii privind cadrul de control intern integrat organizate de CONT la 22 aprilie 2013.

---

Joi, 4 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/105

---

P7_TA(2013)0322

Programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) din SUA, serviciile de informații din diverse state membre și impactul asupra vieții private a cetățenilor UE

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate a SUA, la organismele de supraveghere din diferitele state membre și la impactul acestora asupra vieții private a cetățenilor UE (2013/2682(RSP))

(2016/C 075/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și Convenția Europeană pentru Apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și Convenția Europeană pentru Apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere Convenția nr. 108 a Consiliului Europei din 28 ianuarie 1981 pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal și protocolul adițional la aceasta, din 8 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 108 a Consiliului Europei din 28 ianuarie 1981 pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal și protocolul adițional la aceasta, din 8 noiembrie 2001,

| — | având în vedere legislația UE privind dreptul la viață privată și la protecția datelor, în special Directiva 95/46/CE privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, Decizia-cadru 2008/977/JAI privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, Directiva 2002/58/CE privind confidențialitatea și comunicațiile electronice și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, |
| --- | --- |

—

având în vedere legislația UE privind dreptul la viață privată și la protecția datelor, în special Directiva 95/46/CE privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, Decizia-cadru 2008/977/JAI privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, Directiva 2002/58/CE privind confidențialitatea și comunicațiile electronice și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date,

| — | având în vedere propunerile Comisiei referitoare la un regulament și la o directivă pentru reformarea regimului protecției datelor cu caracter personal din UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile Comisiei referitoare la un regulament și la o directivă pentru reformarea regimului protecției datelor cu caracter personal din UE,

| — | având în vedere Acordul privind asistența judiciară reciprocă UE-SUA care permite schimbul de date pentru prevenirea și investigarea activităților infracționale, Convenția privind criminalitatea informatică (CETS nr. 185), Acordul privind sfera de securitate UE-SUA (2000/520/EC) și actuala revizuire a Acordului privind sfera de securitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind asistența judiciară reciprocă UE-SUA care permite schimbul de date pentru prevenirea și investigarea activităților infracționale, Convenția privind criminalitatea informatică (CETS nr. 185), Acordul privind sfera de securitate UE-SUA (2000/520/EC) și actuala revizuire a Acordului privind sfera de securitate,

| — | având în vedere „Patriot Act” din SUA și Legea privind supravegherea activităților străine de spionaj (FISA), inclusiv articolul 702 din Actul de modificare a FISA din 2008 (FISAAA), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Patriot Act” din SUA și Legea privind supravegherea activităților străine de spionaj (FISA), inclusiv articolul 702 din Actul de modificare a FISA din 2008 (FISAAA),

| — | având în vedere negocierile în curs pentru încheierea unui acord-cadru UE-SUA privind protejarea datelor cu caracter personal atunci când sunt transferate și prelucrate pentru utilizarea în cadrul activităților specifice poliției sau pentru utilizarea în cadrul cooperării judiciare; |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs pentru încheierea unui acord-cadru UE-SUA privind protejarea datelor cu caracter personal atunci când sunt transferate și prelucrate pentru utilizarea în cadrul activităților specifice poliției sau pentru utilizarea în cadrul cooperării judiciare;

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la protecția datelor și la viața privată, în special cea din 5 septembrie 2001 privind existența unui sistem global pentru interceptarea comunicațiilor cu caracter privat și comercial (sistemul de interceptare Echelon) (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la protecția datelor și la viața privată, în special cea din 5 septembrie 2001 privind existența unui sistem global pentru interceptarea comunicațiilor cu caracter privat și comercial (sistemul de interceptare Echelon) (1);

| — | având în vedere declarațiile Președintelui Consiliului European, Herman van Rompuy, Președintelui Parlamentului European, Martin Schulz, Vicepreședintei Comisiei/Comisar pentru justiție, drepturi fundamentale și cetățenie, Viviane Reding, și Vicepreședintei Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Președintelui Consiliului European, Herman van Rompuy, Președintelui Parlamentului European, Martin Schulz, Vicepreședintei Comisiei/Comisar pentru justiție, drepturi fundamentale și cetățenie, Viviane Reding, și Vicepreședintei Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât parteneriatul transatlantic dintre UE și SUA trebuie să se bazeze pe încredere și respect reciproc, pe cooperarea loială și reciprocă și pe respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

A.

întrucât parteneriatul transatlantic dintre UE și SUA trebuie să se bazeze pe încredere și respect reciproc, pe cooperarea loială și reciprocă și pe respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept;

| B. | întrucât statele membre sunt obligate să respecte drepturile și valorile fundamentale consfințite în articolul 2 din TUE și în Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât statele membre sunt obligate să respecte drepturile și valorile fundamentale consfințite în articolul 2 din TUE și în Carta drepturilor fundamentale;

| C. | întrucât adeziunea la aceste principii se află în prezent sub semnul îndoielii după ce relatările din presa internațională, din iunie 2013, au scos la lumină dovezi potrivit cărora, prin intermediul unor programe cum este PRISM, autoritățile SUA accesează și prelucrează pe scară largă date cu caracter personal ale cetățenilor UE, recurgând la furnizori de servicii online americani; |
| --- | --- |

C.

întrucât adeziunea la aceste principii se află în prezent sub semnul îndoielii după ce relatările din presa internațională, din iunie 2013, au scos la lumină dovezi potrivit cărora, prin intermediul unor programe cum este PRISM, autoritățile SUA accesează și prelucrează pe scară largă date cu caracter personal ale cetățenilor UE, recurgând la furnizori de servicii online americani;

| D. | întrucât această îndoială privește nu numai acțiunile autorităților SUA, ci și pe cele ale mai multor state membre ale UE care, potrivit presei internaționale, au cooperat cu PRISM și alte asemenea programe sau au obținut acces la bazele de date create; |
| --- | --- |

D.

întrucât această îndoială privește nu numai acțiunile autorităților SUA, ci și pe cele ale mai multor state membre ale UE care, potrivit presei internaționale, au cooperat cu PRISM și alte asemenea programe sau au obținut acces la bazele de date create;

| E. | întrucât, în plus, mai multe state membre au programe de supraveghere similare cu programul PRISM sau poartă discuții despre înființarea unor astfel de programe; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în plus, mai multe state membre au programe de supraveghere similare cu programul PRISM sau poartă discuții despre înființarea unor astfel de programe;

| F. | întrucât au fost evidențiate motive specifice de preocupare cu privire la compatibilitatea legislației UE cu practica potrivit căreia agenția Government Communications Headquarters (GCHQ)/Cartierul General pentru Comunicații din Marea Britanie, interceptează în mod direct comunicațiile electronice transmise prin cabluri submarine transatlantice, în cadrul unui program cu nume de cod Tempora; întrucât se relatează că alte state membre accesează comunicațiile electronice transnaționale fără vreun mandat regulamentar, ci bazându-se pe unele instanțe speciale, transmit datele altor țări (Suedia) și își pot întări capacitățile de supraveghere (Țările de Jos, Germania); în timp ce în alte state membre au fost exprimate preocupări în legătură cu atribuțiile de interceptare ale serviciilor secrete (Polonia); |
| --- | --- |

F.

întrucât au fost evidențiate motive specifice de preocupare cu privire la compatibilitatea legislației UE cu practica potrivit căreia agenția Government Communications Headquarters (GCHQ)/Cartierul General pentru Comunicații din Marea Britanie, interceptează în mod direct comunicațiile electronice transmise prin cabluri submarine transatlantice, în cadrul unui program cu nume de cod Tempora; întrucât se relatează că alte state membre accesează comunicațiile electronice transnaționale fără vreun mandat regulamentar, ci bazându-se pe unele instanțe speciale, transmit datele altor țări (Suedia) și își pot întări capacitățile de supraveghere (Țările de Jos, Germania); în timp ce în alte state membre au fost exprimate preocupări în legătură cu atribuțiile de interceptare ale serviciilor secrete (Polonia);

| G. | întrucât există indicii că instituțiile UE și ambasadele și reprezentanțele UE și ale statelor membre au făcut obiectul unor activități de supraveghere și spionaj americane; |
| --- | --- |

G.

întrucât există indicii că instituțiile UE și ambasadele și reprezentanțele UE și ale statelor membre au făcut obiectul unor activități de supraveghere și spionaj americane;

| H. | întrucât comisarul Reding a trimis o scrisoare Procurorului General al SUA, Eric Holder, în care exprimă preocupările europene și solicită clarificări și explicații cu privire la Programul PRISM și alte asemenea programe care implică colectarea datelor și căutările operate în acestea, precum și cu privire la legislația în temeiul căreia astfel de programe pot fi autorizate; întrucât, în pofida discuțiilor purtate în cadrul reuniunii UE-SUA la nivel de miniștri de justiție, care a avut loc la Dublin, la 14 iunie 2013, autoritățile SUA încă nu au prezentat un răspuns complet; |
| --- | --- |

H.

întrucât comisarul Reding a trimis o scrisoare Procurorului General al SUA, Eric Holder, în care exprimă preocupările europene și solicită clarificări și explicații cu privire la Programul PRISM și alte asemenea programe care implică colectarea datelor și căutările operate în acestea, precum și cu privire la legislația în temeiul căreia astfel de programe pot fi autorizate; întrucât, în pofida discuțiilor purtate în cadrul reuniunii UE-SUA la nivel de miniștri de justiție, care a avut loc la Dublin, la 14 iunie 2013, autoritățile SUA încă nu au prezentat un răspuns complet;

| I. | întrucât, în temeiul Acordului privind sfera de siguranță, statele membre și Comisia au sarcina de a garanta securitatea și integritatea datelor cu caracter personal; întrucât, conform relatărilor din presa internațională, toate societățile implicate în Programul PRISM sunt părți la Acordul privind sfera de securitate; întrucât, în caz de nerespectare a prevederilor acordului, în temeiul articolului 3, Comisiei îi revine sarcina de a denunța sau suspenda acordul; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în temeiul Acordului privind sfera de siguranță, statele membre și Comisia au sarcina de a garanta securitatea și integritatea datelor cu caracter personal; întrucât, conform relatărilor din presa internațională, toate societățile implicate în Programul PRISM sunt părți la Acordul privind sfera de securitate; întrucât, în caz de nerespectare a prevederilor acordului, în temeiul articolului 3, Comisiei îi revine sarcina de a denunța sau suspenda acordul;

| J. | întrucât Acordul privind asistența judiciară reciprocă dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii, astfel cum a fost ratificat de Uniune și de Congresul SUA, stipulează modalitățile de colectare și schimb de informații, precum și pentru solicitarea și furnizarea de asistență în ceea ce privește probele existente într-o țară pentru a ajuta la desfășurarea cercetărilor sau procedurilor penale dintr-o altă țară; |
| --- | --- |

J.

întrucât Acordul privind asistența judiciară reciprocă dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii, astfel cum a fost ratificat de Uniune și de Congresul SUA, stipulează modalitățile de colectare și schimb de informații, precum și pentru solicitarea și furnizarea de asistență în ceea ce privește probele existente într-o țară pentru a ajuta la desfășurarea cercetărilor sau procedurilor penale dintr-o altă țară;

| K. | întrucât ar fi regretabil ca eforturile depuse în vederea încheierii unui parteneriat transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP), care demonstrează angajamentul asumat în favoarea consolidării în continuare a parteneriatului dintre UE și SUA, să fie afectate de recentele acuzații; |
| --- | --- |

K.

întrucât ar fi regretabil ca eforturile depuse în vederea încheierii unui parteneriat transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP), care demonstrează angajamentul asumat în favoarea consolidării în continuare a parteneriatului dintre UE și SUA, să fie afectate de recentele acuzații;

| L. | întrucât, la 14 iunie 2013, comisarul Malmström a anunțat înființarea unui grup transatlantic de experți; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 14 iunie 2013, comisarul Malmström a anunțat înființarea unui grup transatlantic de experți;

| M. | întrucât comisarul Reding a adresat o scrisoare autorităților britanice pentru a-și exprima îngrijorarea în legătură cu relatările presei cu privire la programul Tempora și pentru a solicita clarificări privind domeniul de aplicare și funcționarea acestuia; întrucât autoritățile Marii Britanii au adus argumente în apărarea activităților de supraveghere ale GCHQ și au afirmat că își desfășoară activitatea în conformitate cu norme stricte și legale; |
| --- | --- |

M.

întrucât comisarul Reding a adresat o scrisoare autorităților britanice pentru a-și exprima îngrijorarea în legătură cu relatările presei cu privire la programul Tempora și pentru a solicita clarificări privind domeniul de aplicare și funcționarea acestuia; întrucât autoritățile Marii Britanii au adus argumente în apărarea activităților de supraveghere ale GCHQ și au afirmat că își desfășoară activitatea în conformitate cu norme stricte și legale;

| N. | întrucât reforma protecției datelor este în curs de desfășurare la nivelul UE, prin revizuirea Directivei 95/46/CE și înlocuirea ei cu două acte legislative propuse, și anume Regulamentul privind protecția datelor și Directiva privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, cercetării, depistării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale, precum și libera circulație a acestor date; |
| --- | --- |

N.

întrucât reforma protecției datelor este în curs de desfășurare la nivelul UE, prin revizuirea Directivei 95/46/CE și înlocuirea ei cu două acte legislative propuse, și anume Regulamentul privind protecția datelor și Directiva privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, cercetării, depistării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale, precum și libera circulație a acestor date;

| 1. | exprimă serioase preocupări cu privire la PRISM și alte asemenea programe, deși își confirmă sprijinul continuu pentru eforturile transatlantice de combatere a terorismului și a criminalității organizate, din cauza faptului că, dacă informațiile disponibile până în acest moment se confirmă, acest lucru ar constitui o încălcare gravă a dreptului fundamental al cetățenilor și rezidenților UE la viață privată și la protecția datelor, precum și a dreptului la viața privată și de familie, a confidențialității comunicațiilor, a prezumției de nevinovăție, a libertății de exprimare, a libertății de informare și a libertății de a desfășura o activitate de afaceri; |
| --- | --- |

1.

exprimă serioase preocupări cu privire la PRISM și alte asemenea programe, deși își confirmă sprijinul continuu pentru eforturile transatlantice de combatere a terorismului și a criminalității organizate, din cauza faptului că, dacă informațiile disponibile până în acest moment se confirmă, acest lucru ar constitui o încălcare gravă a dreptului fundamental al cetățenilor și rezidenților UE la viață privată și la protecția datelor, precum și a dreptului la viața privată și de familie, a confidențialității comunicațiilor, a prezumției de nevinovăție, a libertății de exprimare, a libertății de informare și a libertății de a desfășura o activitate de afaceri;

| 2. | condamnă în termeni fermi activitățile de spionaj având drept țintă reprezentanțele UE, deoarece, dacă se confirmă informațiile disponibile până în acest moment, această situație ar presupune o încălcare gravă a Convenției de la Viena cu privire la relațiile diplomatice, pe lângă posibilele sale consecințe asupra relațiilor transatlantice; solicită autorităților Statelor Unite să ofere clarificări imediate cu privire la acest subiect; |
| --- | --- |

2.

condamnă în termeni fermi activitățile de spionaj având drept țintă reprezentanțele UE, deoarece, dacă se confirmă informațiile disponibile până în acest moment, această situație ar presupune o încălcare gravă a Convenției de la Viena cu privire la relațiile diplomatice, pe lângă posibilele sale consecințe asupra relațiilor transatlantice; solicită autorităților Statelor Unite să ofere clarificări imediate cu privire la acest subiect;

| 3. | invită autoritățile SUA să ofere Uniunii Europene, fără întârzieri nejustificate, informații complete cu privire la programul PRISM și la alte programe de acest tip care presupun culegerea de date, în special în ceea ce privește temeiul lor juridic, necesitatea și proporționalitatea lor și garanțiile adoptate pentru a apăra drepturile fundamentale ale cetățenilor UE, cum ar fi, de exemplu, limitarea sferei de aplicare și a duratei, condiții de acces și o supravegherea independentă, în conformitate cu dispozițiile Convenției privind criminalitatea informatică și cu solicitarea adresată Procurorului General al SUA, Eric Holder, în scrisoarea sa din 10 iunie 2013, de către comisarul Reding; invită autoritățile SUA să suspende și să revizuiască orice acte legislative și programe de supraveghere care încalcă dreptul fundamental al cetățenilor UE la viață privată și la protecția datelor, suveranitatea și jurisdicția UE și a statelor sale membre și Convenția privind criminalitatea informatică; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile SUA să ofere Uniunii Europene, fără întârzieri nejustificate, informații complete cu privire la programul PRISM și la alte programe de acest tip care presupun culegerea de date, în special în ceea ce privește temeiul lor juridic, necesitatea și proporționalitatea lor și garanțiile adoptate pentru a apăra drepturile fundamentale ale cetățenilor UE, cum ar fi, de exemplu, limitarea sferei de aplicare și a duratei, condiții de acces și o supravegherea independentă, în conformitate cu dispozițiile Convenției privind criminalitatea informatică și cu solicitarea adresată Procurorului General al SUA, Eric Holder, în scrisoarea sa din 10 iunie 2013, de către comisarul Reding; invită autoritățile SUA să suspende și să revizuiască orice acte legislative și programe de supraveghere care încalcă dreptul fundamental al cetățenilor UE la viață privată și la protecția datelor, suveranitatea și jurisdicția UE și a statelor sale membre și Convenția privind criminalitatea informatică;

| 4. | invită Comisia, Consiliul și statele membre să ia în considerare toate instrumentele aflate la dispoziția lor în cadrul discuțiilor și al negocierilor purtate cu SUA, atât la nivel politic, cât și la nivel de experți, pentru a realiza obiectivele menționate anterior, inclusiv eventuala suspendare a acordurilor privind registrul cu numele pasagerilor (PNR) și Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP); |
| --- | --- |

4.

invită Comisia, Consiliul și statele membre să ia în considerare toate instrumentele aflate la dispoziția lor în cadrul discuțiilor și al negocierilor purtate cu SUA, atât la nivel politic, cât și la nivel de experți, pentru a realiza obiectivele menționate anterior, inclusiv eventuala suspendare a acordurilor privind registrul cu numele pasagerilor (PNR) și Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP);

| 5. | solicită ca grupului transatlantic de experți, anunțat de comisarul Malmström și la care Parlamentul va participa, să i se acorde un nivel adecvat de autorizare de securitate și de acces la toate documentele pertinente pentru a putea să-și desfășoare activitatea în mod corespunzător și în cadrul unui termen prestabilit; solicită, de asemenea, ca Parlamentul să fie reprezentat în mod adecvat în cadrul acestui grup de experți; |
| --- | --- |

5.

solicită ca grupului transatlantic de experți, anunțat de comisarul Malmström și la care Parlamentul va participa, să i se acorde un nivel adecvat de autorizare de securitate și de acces la toate documentele pertinente pentru a putea să-și desfășoare activitatea în mod corespunzător și în cadrul unui termen prestabilit; solicită, de asemenea, ca Parlamentul să fie reprezentat în mod adecvat în cadrul acestui grup de experți;

| 6. | invită Comisia și autoritățile SUA să reia fără întârziere negocierile pentru încheierea unui acord-cadru privind protejarea datelor cu caracter personal atunci când sunt transferate și prelucrate pentru utilizarea în cadrul activităților specifice poliției sau pentru utilizarea în cadrul cooperării judiciare; invită Comisia ca, în cursul acestor negocieri, să se asigure că acordul îndeplinește cel puțin criteriile următoare:






  (a) | acordă cetățenilor UE dreptul la informație atunci când datele lor sunt prelucrate în SUA; |
| --- | --- | --- |

6.

invită Comisia și autoritățile SUA să reia fără întârziere negocierile pentru încheierea unui acord-cadru privind protejarea datelor cu caracter personal atunci când sunt transferate și prelucrate pentru utilizarea în cadrul activităților specifice poliției sau pentru utilizarea în cadrul cooperării judiciare; invită Comisia ca, în cursul acestor negocieri, să se asigure că acordul îndeplinește cel puțin criteriile următoare:

(a)

acordă cetățenilor UE dreptul la informație atunci când datele lor sunt prelucrate în SUA;

| (b) | garantează că accesul cetățenilor UE la sistemul judiciar al SUA este egal cu cel de care beneficiază cetățenii americani; |
| --- | --- |

(b)

garantează că accesul cetățenilor UE la sistemul judiciar al SUA este egal cu cel de care beneficiază cetățenii americani;

| (c) | acordă dreptul în special la căi de atac; |
| --- | --- |

(c)

acordă dreptul în special la căi de atac;

| 7. | solicită Comisiei să se asigure că standardele UE în materie de protecție a datelor și negocierile purtate pe marginea actualului pachet de măsuri privind protecția datelor nu sunt subminate ca urmare a parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) cu SUA; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să se asigure că standardele UE în materie de protecție a datelor și negocierile purtate pe marginea actualului pachet de măsuri privind protecția datelor nu sunt subminate ca urmare a parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) cu SUA;

| 8. | prin prisma recentelor dezvăluiri, invită Comisia să efectueze o revizuire integrală a Acordului privind sfera de siguranță, în conformitate cu articolul 3 din acordul în cauză; |
| --- | --- |

8.

prin prisma recentelor dezvăluiri, invită Comisia să efectueze o revizuire integrală a Acordului privind sfera de siguranță, în conformitate cu articolul 3 din acordul în cauză;

| 9. | își exprimă deosebita îngrijorare în legătură cu dezvăluirile referitoare la presupusele programe de supraveghere desfășurate de unele state membre, fie cu ajutorul Agenției Naționale de Securitate a SUA, fie în mod unilateral; solicită tuturor statelor membre să examineze compatibilitatea unor astfel de programe cu dreptul primar și derivat al UE, îndeosebi cu articolul 16 privind protecția datelor din TFUE și cu obligațiile în materie de drepturi fundamentale ale Uniunii Europene care decurg din CEDO și din tradițiile constituționale comune statelor membre; |
| --- | --- |

9.

își exprimă deosebita îngrijorare în legătură cu dezvăluirile referitoare la presupusele programe de supraveghere desfășurate de unele state membre, fie cu ajutorul Agenției Naționale de Securitate a SUA, fie în mod unilateral; solicită tuturor statelor membre să examineze compatibilitatea unor astfel de programe cu dreptul primar și derivat al UE, îndeosebi cu articolul 16 privind protecția datelor din TFUE și cu obligațiile în materie de drepturi fundamentale ale Uniunii Europene care decurg din CEDO și din tradițiile constituționale comune statelor membre;

| 10. | subliniază faptul că toate întreprinderile care furnizează servicii în UE trebuie să respecte fără excepție dreptul UE și sunt răspunzătoare pentru orice încălcări; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că toate întreprinderile care furnizează servicii în UE trebuie să respecte fără excepție dreptul UE și sunt răspunzătoare pentru orice încălcări;

| 11. | subliniază faptul că societățile care intră sub incidența jurisdicției unor țări terțe ar trebui să le transmită utilizatorilor stabiliți în UE un avertisment clar și vizibil cu privire la posibilitatea ca date cu caracter personal să fie prelucrate de agenții de aplicare a legii și de informații ca urmare a unor ordine sau somații secrete; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că societățile care intră sub incidența jurisdicției unor țări terțe ar trebui să le transmită utilizatorilor stabiliți în UE un avertisment clar și vizibil cu privire la posibilitatea ca date cu caracter personal să fie prelucrate de agenții de aplicare a legii și de informații ca urmare a unor ordine sau somații secrete;

| 12. | regretă faptul că Comisia a renunțat la fostul articol 42 din versiunea divulgată a Regulamentului privind protecția datelor; invită Comisia să clarifice motivele deciziei sale; invită Consiliul să țină seama de abordarea Parlamentului și să reintroducă o astfel de dispoziție; |
| --- | --- |

12.

regretă faptul că Comisia a renunțat la fostul articol 42 din versiunea divulgată a Regulamentului privind protecția datelor; invită Comisia să clarifice motivele deciziei sale; invită Consiliul să țină seama de abordarea Parlamentului și să reintroducă o astfel de dispoziție;

| 13. | subliniază că, în state democratice și deschise întemeiate pe statul de drept, cetățenii au dreptul de a fi informați în legătură cu cazurile în care drepturile lor fundamentale au fost grav încălcate și dreptul de a denunța aceste încălcări, inclusiv atunci când este angrenat propriul lor guvern; subliniază necesitatea unor proceduri care să le permită denunțătorilor să divulge încălcările grave ale drepturilor fundamentale și necesitatea de a le oferi persoanelor în cauză protecția necesară, inclusiv la nivel internațional; își exprimă sprijinul constant față de jurnalismul de investigație și libertatea mass-mediei; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în state democratice și deschise întemeiate pe statul de drept, cetățenii au dreptul de a fi informați în legătură cu cazurile în care drepturile lor fundamentale au fost grav încălcate și dreptul de a denunța aceste încălcări, inclusiv atunci când este angrenat propriul lor guvern; subliniază necesitatea unor proceduri care să le permită denunțătorilor să divulge încălcările grave ale drepturilor fundamentale și necesitatea de a le oferi persoanelor în cauză protecția necesară, inclusiv la nivel internațional; își exprimă sprijinul constant față de jurnalismul de investigație și libertatea mass-mediei;

| 14. | solicită Consiliului, cu titlu de urgență, să își intensifice activitatea având drept obiect întregul pachet legislativ privind protecția datelor și, în mod expres, propunerea de directivă privind protecția datelor; |
| --- | --- |

14.

solicită Consiliului, cu titlu de urgență, să își intensifice activitatea având drept obiect întregul pachet legislativ privind protecția datelor și, în mod expres, propunerea de directivă privind protecția datelor;

| 15. | subliniază necesitatea de a se înființa, la nivel european, o comisie echivalentă comisiilor mixte parlamentare și judiciare de anchetă privind serviciile de informații și de control al acestor servicii, comisii care există în prezent într-unele din statele membre; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea de a se înființa, la nivel european, o comisie echivalentă comisiilor mixte parlamentare și judiciare de anchetă privind serviciile de informații și de control al acestor servicii, comisii care există în prezent într-unele din statele membre;

| 16. | solicită Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să desfășoare o anchetă detaliată cu privire la această problemă, în colaborare cu parlamentele naționale și cu grupul de experți UE-SUA înființat de Comisie, și să prezinte un raport în acest sens până la sfârșitul anului în curs:






  (a) | reunind toate informațiile și dovezile pertinente care provin atât din surse din SUA, cât și din EU (stabilirea faptelor); |
| --- | --- | --- |

16.

solicită Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să desfășoare o anchetă detaliată cu privire la această problemă, în colaborare cu parlamentele naționale și cu grupul de experți UE-SUA înființat de Comisie, și să prezinte un raport în acest sens până la sfârșitul anului în curs:

(a)

reunind toate informațiile și dovezile pertinente care provin atât din surse din SUA, cât și din EU (stabilirea faptelor);

| (b) | desfășurând anchete cu privire la presupusele activități de supraveghere desfășurate de către autoritățile SUA, precum și cu privire la oricare dintre activitățile de acest tip desfășurate de anumite state membre (cartografierea responsabilităților); |
| --- | --- |

(b)

desfășurând anchete cu privire la presupusele activități de supraveghere desfășurate de către autoritățile SUA, precum și cu privire la oricare dintre activitățile de acest tip desfășurate de anumite state membre (cartografierea responsabilităților);

| (c) | evaluând impactul programelor de supraveghere în ceea ce privește: drepturile fundamentale ale cetățenilor UE (în special dreptul la respectarea vieții private și a comunicațiilor cu caracter privat, libertatea de exprimare, prezumția de nevinovăție și dreptul la o cale de atac eficientă); protecția efectivă a datelor, atât pe teritoriul UE, cât și în ceea ce-i privește pe cetățenii UE care nu se află pe teritoriul Uniunii, protecție care să se axeze îndeosebi pe eficacitatea dreptului UE în privința mecanismelor de extrateritorialitate; siguranța UE în era cloud computingului; valoarea adăugată și proporționalitatea unor astfel de programe în raport cu combaterea terorismului; dimensiunea externă a spațiului de libertate, securitate și justiție (prin evaluarea valabilității deciziilor referitoare la gradul de adecvare care privesc transferurile efectuate din UE către țări terțe, precum cele operate în temeiul Acordului privind sfera de siguranță, al acordurilor internaționale și al altor instrumente care prevăd acordarea de asistență juridică și cooperarea juridică) (analiza prejudiciilor și a riscurilor); |
| --- | --- |

(c)

evaluând impactul programelor de supraveghere în ceea ce privește: drepturile fundamentale ale cetățenilor UE (în special dreptul la respectarea vieții private și a comunicațiilor cu caracter privat, libertatea de exprimare, prezumția de nevinovăție și dreptul la o cale de atac eficientă); protecția efectivă a datelor, atât pe teritoriul UE, cât și în ceea ce-i privește pe cetățenii UE care nu se află pe teritoriul Uniunii, protecție care să se axeze îndeosebi pe eficacitatea dreptului UE în privința mecanismelor de extrateritorialitate; siguranța UE în era cloud computingului; valoarea adăugată și proporționalitatea unor astfel de programe în raport cu combaterea terorismului; dimensiunea externă a spațiului de libertate, securitate și justiție (prin evaluarea valabilității deciziilor referitoare la gradul de adecvare care privesc transferurile efectuate din UE către țări terțe, precum cele operate în temeiul Acordului privind sfera de siguranță, al acordurilor internaționale și al altor instrumente care prevăd acordarea de asistență juridică și cooperarea juridică) (analiza prejudiciilor și a riscurilor);

| (d) | analizând mecanismele cele mai adecvate în materie de căi de atac în cazul în care se confirmă încălcările (recurs administrativ și căi de atac jurisdicționale și sisteme de compensare); |
| --- | --- |

(d)

analizând mecanismele cele mai adecvate în materie de căi de atac în cazul în care se confirmă încălcările (recurs administrativ și căi de atac jurisdicționale și sisteme de compensare);

| (e) | prezentând recomandări destinate să evite noi încălcări și asigurând o protecție credibilă și de un nivel ridicat a datelor cu caracter personal ale cetățenilor UE apelându-se la mijloace adecvate, în special prin adoptarea unui pachet complet de măsuri privind protecția datelor (recomandări în materie de politici și legiferare); |
| --- | --- |

(e)

prezentând recomandări destinate să evite noi încălcări și asigurând o protecție credibilă și de un nivel ridicat a datelor cu caracter personal ale cetățenilor UE apelându-se la mijloace adecvate, în special prin adoptarea unui pachet complet de măsuri privind protecția datelor (recomandări în materie de politici și legiferare);

| (f) | adresând recomandări având drept scop să consolideze securitatea tehnologiei informației din instituțiile, organele și agențiile UE, prin intermediul unor norme adecvate de securitate internă care să se aplice sistemelor de comunicații, astfel încât să evite accesul neautorizat și divulgarea ori pierderea informațiilor și a datelor cu caracter personal și să remedieze aceste neajunsuri (remedierea încălcărilor normelor de securitate); |
| --- | --- |

(f)

adresând recomandări având drept scop să consolideze securitatea tehnologiei informației din instituțiile, organele și agențiile UE, prin intermediul unor norme adecvate de securitate internă care să se aplice sistemelor de comunicații, astfel încât să evite accesul neautorizat și divulgarea ori pierderea informațiilor și a datelor cu caracter personal și să remedieze aceste neajunsuri (remedierea încălcărilor normelor de securitate);

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului Europei, parlamentelor statelor membre, Președintelui SUA, Senatului și Camerei Reprezentanților Statelor Unite, precum și Secretarului pentru Securitatea Internă și Secretarului pentru Justiție ai Statelor Unite. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului Europei, parlamentelor statelor membre, Președintelui SUA, Senatului și Camerei Reprezentanților Statelor Unite, precum și Secretarului pentru Securitatea Internă și Secretarului pentru Justiție ai Statelor Unite.

---

(1)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 221.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/109

---

P7_TA(2013)0323

Organizarea alegerilor pentru Parlamentul European din 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (2013/2102(INI))

(2016/C 075/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 10 și articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 și articolul 17 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 22 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 22 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 11, articolul 12 alineatul (2) și articolul 39 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11, articolul 12 alineatul (2) și articolul 39 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Actul privind alegerea reprezentanților în Parlamentul European prin sufragiu universal direct anexat la Decizia Consiliului din 20 septembrie 1976, modificată (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul privind alegerea reprezentanților în Parlamentul European prin sufragiu universal direct anexat la Decizia Consiliului din 20 septembrie 1976, modificată (1),

| — | având în vedere Declarația 11 anexată la Tratatul de la Lisabona cu privire la articolul 17 alineatele (6) și (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația 11 anexată la Tratatul de la Lisabona cu privire la articolul 17 alineatele (6) și (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Directiva 93/109/CE și Directiva 2013/1/UE de modificare a acesteia, prin care se stabilesc normele de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 93/109/CE și Directiva 2013/1/UE de modificare a acesteia, prin care se stabilesc normele de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 intitulată „Pregătirea pentru alegerile europene din 2014: consolidarea în continuare a desfășurării eficiente și democratice a alegerilor” (COM(2013)0126), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 martie 2013 intitulată „Pregătirea pentru alegerile europene din 2014: consolidarea în continuare a desfășurării eficiente și democratice a alegerilor” (COM(2013)0126),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 12 martie 2013 privind îmbunătățirea desfășurării democratice și eficiente a alegerilor pentru Parlamentul European, adresată statelor membre și partidelor politice europene și naționale (C(2013)1303), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 12 martie 2013 privind îmbunătățirea desfășurării democratice și eficiente a alegerilor pentru Parlamentul European, adresată statelor membre și partidelor politice europene și naționale (C(2013)1303),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la componența Parlamentului European în perspectiva alegerilor din 2014 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la componența Parlamentului European în perspectiva alegerilor din 2014 (3),

| — | având în vedere articolele 41, 48 și 105 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 41, 48 și 105 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0219/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0219/2013),

| A. | întrucât a fost convenit ca alegerile să se desfășoare mai devreme, și anume în perioada 22–25 mai 2014, și, prin urmare, sesiunea constitutivă a noului Parlament va avea loc la 1 iulie 2014; |
| --- | --- |

A.

întrucât a fost convenit ca alegerile să se desfășoare mai devreme, și anume în perioada 22–25 mai 2014, și, prin urmare, sesiunea constitutivă a noului Parlament va avea loc la 1 iulie 2014;

| B. | întrucât cetățenii sunt reprezentați direct, la nivelul Uniunii, în Parlamentul European; |
| --- | --- |

B.

întrucât cetățenii sunt reprezentați direct, la nivelul Uniunii, în Parlamentul European;

| C. | întrucât orice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii;

| D. | întrucât partidele politice de la nivel european constituie actori pe scena politică europeană; întrucât acestea contribuie la formarea unei conștiințe politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât partidele politice de la nivel european constituie actori pe scena politică europeană; întrucât acestea contribuie la formarea unei conștiințe politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii;

| E. | întrucât alegerile din 2014 vor fi primele ce vor avea loc după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona – care extinde în mod semnificativ atribuțiile Parlamentului European, inclusiv rolul acestuia în alegerea președintelui Comisiei – oferind, prin urmare, o șansă importantă pentru adoptarea de măsuri în vederea sporirii transparenței alegerilor menționate și pentru întărirea dimensiunii europene a acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât alegerile din 2014 vor fi primele ce vor avea loc după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona – care extinde în mod semnificativ atribuțiile Parlamentului European, inclusiv rolul acestuia în alegerea președintelui Comisiei – oferind, prin urmare, o șansă importantă pentru adoptarea de măsuri în vederea sporirii transparenței alegerilor menționate și pentru întărirea dimensiunii europene a acestora;

| F. | întrucât principalele partide politice europene par a fi pregătite să propună proprii candidați pentru președinția Comisiei, sperând ca acești candidați să joace un rol important în campania electorală parlamentară, în special prin inițiativa de a-și prezenta personal programul politic în toate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât principalele partide politice europene par a fi pregătite să propună proprii candidați pentru președinția Comisiei, sperând ca acești candidați să joace un rol important în campania electorală parlamentară, în special prin inițiativa de a-și prezenta personal programul politic în toate statele membre ale UE;

| G. | întrucât democrația internă de partid și standardele înalte de transparență și integritate din partea partidelor politice constituie o bază vitală pentru creșterea încrederii publicului în sistemul politic; |
| --- | --- |

G.

întrucât democrația internă de partid și standardele înalte de transparență și integritate din partea partidelor politice constituie o bază vitală pentru creșterea încrederii publicului în sistemul politic;

| H. | întrucât soluționarea actualei crize de guvernare din UE necesită un grad mai ridicat de legitimitate democratică a procesului de integrare; |
| --- | --- |

H.

întrucât soluționarea actualei crize de guvernare din UE necesită un grad mai ridicat de legitimitate democratică a procesului de integrare;

| I. | întrucât cetățenii Uniunii au dreptul de a candida și de a vota în alegerile pentru Parlamentul European chiar în cazul în care locuiesc într-un stat membru diferit de cel al căror cetățeni sunt; |
| --- | --- |

I.

întrucât cetățenii Uniunii au dreptul de a candida și de a vota în alegerile pentru Parlamentul European chiar în cazul în care locuiesc într-un stat membru diferit de cel al căror cetățeni sunt;

| J. | întrucât campaniile electorale continuă să se axeze în principal pe teme naționale, împingând dezbaterea pe teme specific europene în fundal, fapt care are un impact negativ asupra nivelului de participare la alegerile pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

J.

întrucât campaniile electorale continuă să se axeze în principal pe teme naționale, împingând dezbaterea pe teme specific europene în fundal, fapt care are un impact negativ asupra nivelului de participare la alegerile pentru Parlamentul European;

| K. | întrucât participarea la alegeri ar putea fi sporită printr-o campanie politică animată, în care partidele politice și candidații lor concurează pentru voturi și mandate pe baza unor programe alternative care abordează dimensiunea europeană a politicii; |
| --- | --- |

K.

întrucât participarea la alegeri ar putea fi sporită printr-o campanie politică animată, în care partidele politice și candidații lor concurează pentru voturi și mandate pe baza unor programe alternative care abordează dimensiunea europeană a politicii;

| L. | întrucât mai multe sondaje de opinie arată că o largă majoritate ar fi dispusă să voteze dacă ar fi mai bine informată cu privire la Parlamentul European, la partidele politice, la programele și candidații acestora; prin urmare, toate canalele de informare în masă sunt încurajate să trateze alegerile cu o atenție maximă; |
| --- | --- |

L.

întrucât mai multe sondaje de opinie arată că o largă majoritate ar fi dispusă să voteze dacă ar fi mai bine informată cu privire la Parlamentul European, la partidele politice, la programele și candidații acestora; prin urmare, toate canalele de informare în masă sunt încurajate să trateze alegerile cu o atenție maximă;

| M. | întrucât Președintele Comisiei Europene este ales de Parlament pe baza unei propuneri a Consiliului European, care trebuie să ia în considerare rezultatele alegerilor și trebuie să consulte Parlamentul nou-ales înainte de a face propunerea (propunerile) de numire; |
| --- | --- |

M.

întrucât Președintele Comisiei Europene este ales de Parlament pe baza unei propuneri a Consiliului European, care trebuie să ia în considerare rezultatele alegerilor și trebuie să consulte Parlamentul nou-ales înainte de a face propunerea (propunerile) de numire;

| N. | întrucât modalitățile detaliate pentru consultările dintre Parlament și Consiliul European cu privire la alegerea Președintelui Comisiei pot fi, conform Declarației 11 anexate la Tratatul de la Lisabona, stabilite „de comun acord”, |
| --- | --- |

N.

întrucât modalitățile detaliate pentru consultările dintre Parlament și Consiliul European cu privire la alegerea Președintelui Comisiei pot fi, conform Declarației 11 anexate la Tratatul de la Lisabona, stabilite „de comun acord”,

| 1. | invită partidele politice să ia măsurile necesare astfel încât numele candidaților selectați pentru a candida în alegerile pentru Parlamentul European să fie publicate cu cel puțin șase săptămâni înainte de începerea perioadei electorale; |
| --- | --- |

1.

invită partidele politice să ia măsurile necesare astfel încât numele candidaților selectați pentru a candida în alegerile pentru Parlamentul European să fie publicate cu cel puțin șase săptămâni înainte de începerea perioadei electorale;

| 2. | se așteaptă ca, în cazul în care sunt aleși, candidații să își asume mandatul de deputați în Parlamentul European, în afara cazului în care sunt desemnați pentru o funcție care îi face neeligibili, în conformitate cu articolul 7 din Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (1976); |
| --- | --- |

2.

se așteaptă ca, în cazul în care sunt aleși, candidații să își asume mandatul de deputați în Parlamentul European, în afara cazului în care sunt desemnați pentru o funcție care îi face neeligibili, în conformitate cu articolul 7 din Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (1976);

| 3. | invită statele membre și partidele politice să facă presiuni în favoarea unei proporții mai ridicate de femei pe listele de candidați și, pe cât posibil, să încurajeze elaborarea de liste care asigură o reprezentare egală; |
| --- | --- |

3.

invită statele membre și partidele politice să facă presiuni în favoarea unei proporții mai ridicate de femei pe listele de candidați și, pe cât posibil, să încurajeze elaborarea de liste care asigură o reprezentare egală;

| 4. | îndeamnă statele membre și partidele politice să se asigure că numele – și, dacă este cazul, siglele – partidelor politice europene apar pe buletinul de vot; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă statele membre și partidele politice să se asigure că numele – și, dacă este cazul, siglele – partidelor politice europene apar pe buletinul de vot;

| 5. | solicită partidelor politice europene să-și propună candidații pentru președinția Comisiei cu suficient timp înainte de alegeri pentru ca aceștia să poată desfășura o campanie intensă, la nivelul întregii Uniuni, care să se concentreze pe teme specific europene, bazate pe platforma partidului și pe programul candidatului lor la președinția Comisiei; |
| --- | --- |

5.

solicită partidelor politice europene să-și propună candidații pentru președinția Comisiei cu suficient timp înainte de alegeri pentru ca aceștia să poată desfășura o campanie intensă, la nivelul întregii Uniuni, care să se concentreze pe teme specific europene, bazate pe platforma partidului și pe programul candidatului lor la președinția Comisiei;

| 6. | insistă ca partidele politice la toate nivelurile să adopte proceduri democratice și transparente pentru selectarea candidaților la alegerile pentru Parlamentul European și pentru președinția Comisiei; |
| --- | --- |

6.

insistă ca partidele politice la toate nivelurile să adopte proceduri democratice și transparente pentru selectarea candidaților la alegerile pentru Parlamentul European și pentru președinția Comisiei;

| 7. | invită partidele politice naționale să informeze cetățenii, înainte de campania electorală și în timpul acesteia, cu privire la afilierea lor la un partid politic european și la sprijinul acordat candidatului lor la președinția Comisiei și programului politic al acestuia; |
| --- | --- |

7.

invită partidele politice naționale să informeze cetățenii, înainte de campania electorală și în timpul acesteia, cu privire la afilierea lor la un partid politic european și la sprijinul acordat candidatului lor la președinția Comisiei și programului politic al acestuia;

| 8. | încurajează statele membre să permită difuzarea de programe politice de către partidele politice europene; |
| --- | --- |

8.

încurajează statele membre să permită difuzarea de programe politice de către partidele politice europene;

| 9. | încurajează partidele politice europene să organizeze mai multe dezbateri publice între candidații desemnați la președinția Comisiei; |
| --- | --- |

9.

încurajează partidele politice europene să organizeze mai multe dezbateri publice între candidații desemnați la președinția Comisiei;

| 10. | recomandă ca statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare în mod efectiv măsurile convenite vizând să ajute cetățenii care doresc să voteze sau să candideze în state diferite de cele ale căror cetățeni sunt; |
| --- | --- |

10.

recomandă ca statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare în mod efectiv măsurile convenite vizând să ajute cetățenii care doresc să voteze sau să candideze în state diferite de cele ale căror cetățeni sunt;

| 11. | invită statele membre să organizeze o campanie publică pentru a încuraja cetățenii să participe la vot, cu scopul de a stopa scăderea ratelor de participare; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre să organizeze o campanie publică pentru a încuraja cetățenii să participe la vot, cu scopul de a stopa scăderea ratelor de participare;

| 12. | încurajează partidele politice naționale să includă în listele lor de candidați cetățeni ai UE cu reședința într-un alt stat membru decât cel de origine; |
| --- | --- |

12.

încurajează partidele politice naționale să includă în listele lor de candidați cetățeni ai UE cu reședința într-un alt stat membru decât cel de origine;

| 13. | insistă ca, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, niciun rezultat oficial să nu fie publicat în niciun stat membru înainte de închiderea secțiilor de votare din statele membre ai căror alegători sunt ultimii care votează duminică, 25 mai 2014; |
| --- | --- |

13.

insistă ca, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, niciun rezultat oficial să nu fie publicat în niciun stat membru înainte de închiderea secțiilor de votare din statele membre ai căror alegători sunt ultimii care votează duminică, 25 mai 2014;

| 14. | propune ca modalitățile pentru consultările dintre Parlament și Consiliul European cu privire la alegerea noului președinte al Comisiei să fie convenite de comun acord cu suficient timp înaintea alegerilor; |
| --- | --- |

14.

propune ca modalitățile pentru consultările dintre Parlament și Consiliul European cu privire la alegerea noului președinte al Comisiei să fie convenite de comun acord cu suficient timp înaintea alegerilor;

| 15. | se așteaptă ca, în cadrul acestui proces, candidatul la funcția de președinte al Comisiei propus de partidul politic european care câștigă cele mai multe mandate în Parlament să fie primul care să fie luat în considerare în sensul evaluării capacității acestuia/acesteia de a-și asigura sprijinul majorității absolute necesare în Parlament; |
| --- | --- |

15.

se așteaptă ca, în cadrul acestui proces, candidatul la funcția de președinte al Comisiei propus de partidul politic european care câștigă cele mai multe mandate în Parlament să fie primul care să fie luat în considerare în sensul evaluării capacității acestuia/acesteia de a-și asigura sprijinul majorității absolute necesare în Parlament;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, precum și partidelor politice europene. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, precum și partidelor politice europene.

---

(1)  Decizia Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom (JO L 278, 8.10.1976, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Decizia Consiliului 93/81/Euratom, CECO, CEE (JO L 33, 9.2.1993, p. 15) și prin Decizia Consiliului 2002/772/CE, Euratom (JO L 283, 21.10.2002, p. 1).

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0462.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0082.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/111

---

P7_TA(2013)0324

Exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la exporturile de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (2013/2657(RSP))

(2016/C 075/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (1),

| — | având în vedere revizuirea Poziției comune desfășurată în momentul de față de către Grupul de lucru pentru exportul de arme convenționale din cadrul Consiliului (COARM), care, în conformitate cu articolul 15 din Poziția comună, trebuie să aibă loc la trei ani de la adoptarea acesteia din urmă, |
| --- | --- |

—

având în vedere revizuirea Poziției comune desfășurată în momentul de față de către Grupul de lucru pentru exportul de arme convenționale din cadrul Consiliului (COARM), care, în conformitate cu articolul 15 din Poziția comună, trebuie să aibă loc la trei ani de la adoptarea acesteia din urmă,

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (2),

| — | având în vedere Acțiunea comună 2002/589/PESC a Consiliului din 12 iulie 2002 privind contribuția Uniunii Europene la combaterea acumulării și proliferării cu caracter destabilizator a armelor ușoare și a armelor de calibru mic şi de abrogare a Acţiunii comune 1999/34/PESC (3) și Strategia Uniunii Europene de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor (SALW), precum și de muniție aferentă, adoptată de Consiliul European la 15–16 decembrie 2005 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună 2002/589/PESC a Consiliului din 12 iulie 2002 privind contribuția Uniunii Europene la combaterea acumulării și proliferării cu caracter destabilizator a armelor ușoare și a armelor de calibru mic şi de abrogare a Acţiunii comune 1999/34/PESC (3) și Strategia Uniunii Europene de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor (SALW), precum și de muniție aferentă, adoptată de Consiliul European la 15–16 decembrie 2005 (4),

| — | având în vedere al treisprezecelea (5) și al paisprezecelea (6) raport anual al COARM, |
| --- | --- |

—

având în vedere al treisprezecelea (5) și al paisprezecelea (6) raport anual al COARM,

| — | având în vedere Tratatul ONU privind comerțul cu arme care stabilește standarde comune obligatorii privind comerțul mondial cu arme convenționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul ONU privind comerțul cu arme care stabilește standarde comune obligatorii privind comerțul mondial cu arme convenționale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu arme (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2012 referitoare la negocierile pentru Tratatul ONU privind comerțul cu arme (7),

| — | având în vedere articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât exporturile de arme pot avea un impact semnificativ asupra politicii de securitate, precum și asupra politicii de dezvoltare și, prin urmare, este important să se consolideze politica Uniunii Europene de control al exporturilor de tehnologie și echipament militar; |
| --- | --- |

A.

întrucât exporturile de arme pot avea un impact semnificativ asupra politicii de securitate, precum și asupra politicii de dezvoltare și, prin urmare, este important să se consolideze politica Uniunii Europene de control al exporturilor de tehnologie și echipament militar;

| B. | întrucât Poziția comună 2008/944/PESC constituie un cadru juridic obligatoriu, care stabilește opt criterii, iar în cazul încălcării acestor criterii ar trebui să se refuze acordarea unei licențe de export (criteriile 1–4) sau cel puțin să se aibă în vedere un refuz (criteriile 5–8); |
| --- | --- |

B.

întrucât Poziția comună 2008/944/PESC constituie un cadru juridic obligatoriu, care stabilește opt criterii, iar în cazul încălcării acestor criterii ar trebui să se refuze acordarea unei licențe de export (criteriile 1–4) sau cel puțin să se aibă în vedere un refuz (criteriile 5–8);

| C. | întrucât, potrivit articolului 3 din poziția comună, cele opt criterii stabilesc doar o serie de standarde minime, neaducând atingere unor măsuri naționale mai restrictive în ceea ce privește controlul armelor; întrucât deciziile privind oportunitatea eliberării licențelor de exporturi de arme în conformitate cu aceste criterii sunt, în fiecare caz, o chestiune de resortul statelor membre individuale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit articolului 3 din poziția comună, cele opt criterii stabilesc doar o serie de standarde minime, neaducând atingere unor măsuri naționale mai restrictive în ceea ce privește controlul armelor; întrucât deciziile privind oportunitatea eliberării licențelor de exporturi de arme în conformitate cu aceste criterii sunt, în fiecare caz, o chestiune de resortul statelor membre individuale;

| D. | întrucât articolul 10 din Poziția comună prevede explicit că statele membre pot, după caz, să ia în considerare și efectul exporturilor propuse asupra intereselor lor economice, sociale, comerciale și industriale și întrucât acești factori nu ar trebui să aducă atingere aplicării celor opt criterii; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 10 din Poziția comună prevede explicit că statele membre pot, după caz, să ia în considerare și efectul exporturilor propuse asupra intereselor lor economice, sociale, comerciale și industriale și întrucât acești factori nu ar trebui să aducă atingere aplicării celor opt criterii;

| E. | întrucât, potrivit Institutului Internațional pentru Cercetare în Domeniul Păcii din Stockholm (SIPRI), statele membre ale Uniunii Europene constituie al doilea exportator de arme ca mărime din lume, imediat după SUA, iar o parte tot mai mare din aceste exporturi a avut ca destinație țări din afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit Institutului Internațional pentru Cercetare în Domeniul Păcii din Stockholm (SIPRI), statele membre ale Uniunii Europene constituie al doilea exportator de arme ca mărime din lume, imediat după SUA, iar o parte tot mai mare din aceste exporturi a avut ca destinație țări din afara Uniunii Europene;

| F. | întrucât principalele destinații ale transferurilor de arme în afara UE realizate de statele membre sunt Orientul Mijlociu, America de Nord și Asia; întrucât principalele țări destinatare sunt Arabia Saudită, Statele Unite și Emiratele Arabe Unite; |
| --- | --- |

F.

întrucât principalele destinații ale transferurilor de arme în afara UE realizate de statele membre sunt Orientul Mijlociu, America de Nord și Asia; întrucât principalele țări destinatare sunt Arabia Saudită, Statele Unite și Emiratele Arabe Unite;

| G. | întrucât industria de apărare europeană încearcă să compenseze cererea europeană în descreștere, încercând să obțină acces la piețe terțe, atitudine ce este susținută de un număr mare de actori politici și partide politice, care o privesc ca pe o contribuție la consolidarea industriei europene de apărare, a know-how-lui tehnologic, a securității aprovizionării și a pregătirii; întrucât cercetarea și dezvoltarea din cadrul industriilor de apărare are importante efecte colaterale, contribuind la numeroase aplicații civile; |
| --- | --- |

G.

întrucât industria de apărare europeană încearcă să compenseze cererea europeană în descreștere, încercând să obțină acces la piețe terțe, atitudine ce este susținută de un număr mare de actori politici și partide politice, care o privesc ca pe o contribuție la consolidarea industriei europene de apărare, a know-how-lui tehnologic, a securității aprovizionării și a pregătirii; întrucât cercetarea și dezvoltarea din cadrul industriilor de apărare are importante efecte colaterale, contribuind la numeroase aplicații civile;

| H. | întrucât s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește un acord între statele membre referitor la aplicarea, respectiv interpretarea celor opt criterii ale poziției comune, în principal datorită Ghidului de utilizare a poziției comune elaborat de COARM, care furnizează definiții detaliate ale celor mai bune practici cu privire la aplicarea criteriilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește un acord între statele membre referitor la aplicarea, respectiv interpretarea celor opt criterii ale poziției comune, în principal datorită Ghidului de utilizare a poziției comune elaborat de COARM, care furnizează definiții detaliate ale celor mai bune practici cu privire la aplicarea criteriilor;

| 1. | salută faptul că UE dispune de un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic, unic în lume, care îmbunătățește controlul exporturilor de armament, inclusiv în regiunile de criză și în țările cu o reputație îndoielnică în domeniul drepturilor omului, și salută, în acest context, participarea țărilor terțe europene și din afara Europei la sistemul de control al exporturilor de armament pe baza poziției comune; constată totuși că strictețea aplicării și interpretării celor opt criterii diferă de la un stat membru al UE la altul; solicită, prin urmare, o interpretare și o punere în aplicare a Poziției comune standard mai uniforme și revizuite, cu toate obligațiile sale și consideră regretabil că UE nu are încă o politică comună referitoare la transferurile de arme către țări terțe; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că UE dispune de un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic, unic în lume, care îmbunătățește controlul exporturilor de armament, inclusiv în regiunile de criză și în țările cu o reputație îndoielnică în domeniul drepturilor omului, și salută, în acest context, participarea țărilor terțe europene și din afara Europei la sistemul de control al exporturilor de armament pe baza poziției comune; constată totuși că strictețea aplicării și interpretării celor opt criterii diferă de la un stat membru al UE la altul; solicită, prin urmare, o interpretare și o punere în aplicare a Poziției comune standard mai uniforme și revizuite, cu toate obligațiile sale și consideră regretabil că UE nu are încă o politică comună referitoare la transferurile de arme către țări terțe;

| 2. | susține că politica externă și de securitate comună a UE nu ar trebui să contravină poziției comune; consideră că statelor membre și Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate le revine responsabilitatea de a spori coerența poziției comune și a politicii externe; |
| --- | --- |

2.

susține că politica externă și de securitate comună a UE nu ar trebui să contravină poziției comune; consideră că statelor membre și Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate le revine responsabilitatea de a spori coerența poziției comune și a politicii externe;

| 3. | subliniază dreptul statelor membre de a-și urma propriile politici naționale, respectând totodată acordurile și dreptul internațional, precum și normele și criteriile convenite în comun, cum ar fi principiul de verificare a conformității în temeiul legislațiilor naționale; |
| --- | --- |

3.

subliniază dreptul statelor membre de a-și urma propriile politici naționale, respectând totodată acordurile și dreptul internațional, precum și normele și criteriile convenite în comun, cum ar fi principiul de verificare a conformității în temeiul legislațiilor naționale;

| 4. | consideră că Parlamentul European, parlamentele naționale sau organisme parlamentare specifice trebuie să asigure un control efectiv al aplicării și respectării standardelor convenite în Poziția comună la nivel UE și național și instituirea unui sistem transparent de control care să prevadă o obligație de raportare; |
| --- | --- |

4.

consideră că Parlamentul European, parlamentele naționale sau organisme parlamentare specifice trebuie să asigure un control efectiv al aplicării și respectării standardelor convenite în Poziția comună la nivel UE și național și instituirea unui sistem transparent de control care să prevadă o obligație de raportare;

| 5. | consideră că limbajul adoptat de Ghidul utilizatorului ar trebui să fie mai adecvat și mai puțin expus interpretărilor și că acest ghid ar trebui să fie în continuare actualizat, dacă este necesar; |
| --- | --- |

5.

consideră că limbajul adoptat de Ghidul utilizatorului ar trebui să fie mai adecvat și mai puțin expus interpretărilor și că acest ghid ar trebui să fie în continuare actualizat, dacă este necesar;

| 6. | solicită o mai bună aplicare a criteriilor Poziției comune înainte de propunerea unor criterii noi; |
| --- | --- |

6.

solicită o mai bună aplicare a criteriilor Poziției comune înainte de propunerea unor criterii noi;

| 7. | recunoaște rolul coerent și consecvent jucat de statele membre UE în sprijinul procesului internațional de stabilire a normelor obligatorii care reglementează comerțul internațional cu arme; îndeamnă UE și statele membre să-și concentreze eforturile asupra acelor țări care rămân în afara acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

7.

recunoaște rolul coerent și consecvent jucat de statele membre UE în sprijinul procesului internațional de stabilire a normelor obligatorii care reglementează comerțul internațional cu arme; îndeamnă UE și statele membre să-și concentreze eforturile asupra acelor țări care rămân în afara acordurilor internaționale;

| 8. | ia act de faptul că rapoartele anuale ale COARM au făcut mai transparente exporturile de arme ale statelor membre; totuși, consideră regretabil faptul că seturile de date sunt incomplete și variază din cauza procedurilor diferite de colectare și prezentare a datelor din statele membre; reamintește statelor membre că este necesar să realizeze o prezentare anuală completă a informațiilor privind transferurile lor de arme destinată Grupului de lucru COARM, așa cum s-a convenit și prevăzut în poziția comună; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că rapoartele anuale ale COARM au făcut mai transparente exporturile de arme ale statelor membre; totuși, consideră regretabil faptul că seturile de date sunt incomplete și variază din cauza procedurilor diferite de colectare și prezentare a datelor din statele membre; reamintește statelor membre că este necesar să realizeze o prezentare anuală completă a informațiilor privind transferurile lor de arme destinată Grupului de lucru COARM, așa cum s-a convenit și prevăzut în poziția comună;

| 9. | solicită o analiză a modului în care poziția comună este aplicată în sistemele naționale; este de părere că ar trebui consolidată capacitatea Grupului de lucru COARM de a evalua controlul exporturilor de armament; |
| --- | --- |

9.

solicită o analiză a modului în care poziția comună este aplicată în sistemele naționale; este de părere că ar trebui consolidată capacitatea Grupului de lucru COARM de a evalua controlul exporturilor de armament;

| 10. | consideră că Poziția comună ar trebui să fie completată cu o listă actualizată în permanență și accesibilă publicului, însoțită de informații care să indice în ce măsură exporturile către anumite țări destinatare sunt sau nu conforme cu cele opt criterii; |
| --- | --- |

10.

consideră că Poziția comună ar trebui să fie completată cu o listă actualizată în permanență și accesibilă publicului, însoțită de informații care să indice în ce măsură exporturile către anumite țări destinatare sunt sau nu conforme cu cele opt criterii;

| 11. | consideră că ar trebui instituit un sistem îmbunătățit care să permită schimburile regulate și actualizate de date între statele membre cu privire la transferurile de arme către statele care au fost supuse embargoului; |
| --- | --- |

11.

consideră că ar trebui instituit un sistem îmbunătățit care să permită schimburile regulate și actualizate de date între statele membre cu privire la transferurile de arme către statele care au fost supuse embargoului;

| 12. | solicită o dezbatere anuală în cadrul Parlamentului, împreună cu un raport anual, privind aplicarea poziției comune, pentru a asigura un nivel corespunzător de supraveghere parlamentară și de transparență la nivel european; |
| --- | --- |

12.

solicită o dezbatere anuală în cadrul Parlamentului, împreună cu un raport anual, privind aplicarea poziției comune, pentru a asigura un nivel corespunzător de supraveghere parlamentară și de transparență la nivel european;

| 13. | salută încheierea, sub auspiciile Națiunilor Unite, a Tratatului privind comerțul cu arme, obligatoriu din punct de vedere juridic, privind comerțul internațional cu arme convenționale, creând astfel un sistem internațional eficient de control al armamentului, printr-o mai mare transparență și răspundere, și stabilind cele mai înalte standarde internaționale, făcând în acest fel și mai dificilă utilizarea iresponsabilă și ilicită a armelor convenționale; recunoaște rolul coerent și consecvent pe care l-au avut UE și statele membre în sprijinirea procesului internațional de stabilire a unor norme obligatorii privind comerțul internațional cu arme; |
| --- | --- |

13.

salută încheierea, sub auspiciile Națiunilor Unite, a Tratatului privind comerțul cu arme, obligatoriu din punct de vedere juridic, privind comerțul internațional cu arme convenționale, creând astfel un sistem internațional eficient de control al armamentului, printr-o mai mare transparență și răspundere, și stabilind cele mai înalte standarde internaționale, făcând în acest fel și mai dificilă utilizarea iresponsabilă și ilicită a armelor convenționale; recunoaște rolul coerent și consecvent pe care l-au avut UE și statele membre în sprijinirea procesului internațional de stabilire a unor norme obligatorii privind comerțul internațional cu arme;

| 14. | subliniază importanța unei aplicări eficiente, credibile a TCA și încurajează statele membre să-și concentreze eforturile lor internaționale în favoarea unei afilieri universale la acest tratat și a unei intrări timpurii în vigoare; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța unei aplicări eficiente, credibile a TCA și încurajează statele membre să-și concentreze eforturile lor internaționale în favoarea unei afilieri universale la acest tratat și a unei intrări timpurii în vigoare;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO L 335, 13.12.2008, p. 99.

(2)  JO L 146, 10.6.2009, p. 1.

(3)  JO L 191, 19.7.2002, p. 1.

(4)  Consiliul Uniunii Europene, 05319/2006, 13.1.2006.

(5)  JO C 382, 30.12.2011, p. 1.

(6)  JO C 386, 14.12.2012, p. 1.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0251.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/114 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/114

---

P7_TA(2013)0325

Inițierea negocierilor referitoare la un Acord multilateral privind serviciile

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile (2013/2583(RSP))

(2016/C 075/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul său anterior referitor la servicii, în special Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 privind comerțul cu servicii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul său anterior referitor la servicii, în special Rezoluția sa din 4 septembrie 2008 privind comerțul cu servicii (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la stadiul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) și la viitorul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2009 referitoare la perspectivele Agendei de dezvoltare de la Doha în urma celei de-a 7-a Conferințe Ministeriale a OMC (2) și Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la stadiul actual al negocierilor privind Agenda de dezvoltare de la Doha (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la stadiul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) și la viitorul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2009 referitoare la perspectivele Agendei de dezvoltare de la Doha în urma celei de-a 7-a Conferințe Ministeriale a OMC (2) și Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la stadiul actual al negocierilor privind Agenda de dezvoltare de la Doha (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la obstacolele din calea comerțului și a investițiilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2011 referitoare la obstacolele din calea comerțului și a investițiilor (4),

| — | având în vedere Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind serviciile de interes general și Carta drepturilor fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind serviciile de interes general și Carta drepturilor fundamentale,

| — | având în vedere Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS), care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1995, având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2003 privind Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) din cadrul OMC, inclusiv diversitatea culturală (5); |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS), care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1995, având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2003 privind Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) din cadrul OMC, inclusiv diversitatea culturală (5);

| — | având în vedere proiectele de directive de negociere pentru un acord multilateral privind serviciile, prezentate de Comisie la 15 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectele de directive de negociere pentru un acord multilateral privind serviciile, prezentate de Comisie la 15 februarie 2013,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă-cheie a strategiei UE 2020” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă-cheie a strategiei UE 2020” (6),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Consiliul European intitulat „Raport 2012 privind obstacolele din calea comerțului și a investițiilor” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Consiliul European intitulat „Raport 2012 privind obstacolele din calea comerțului și a investițiilor” (7),

| — | având în vedere Raportul din 21 aprilie 2011 al președintelui Consiliului pentru comerțul cu servicii din cadrul OMC, ambasadorul Fernando de Mateo, adresat Comitetului de negocieri comerciale cu privire la sesiunea specială de negocieri privind comerțul cu servicii (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 21 aprilie 2011 al președintelui Consiliului pentru comerțul cu servicii din cadrul OMC, ambasadorul Fernando de Mateo, adresat Comitetului de negocieri comerciale cu privire la sesiunea specială de negocieri privind comerțul cu servicii (8),

| — | având în vedere declarația grupului „Really Good Friends of Services” (RGFs) prezentată la 5 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația grupului „Really Good Friends of Services” (RGFs) prezentată la 5 iulie 2012,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât serviciile reprezintă aproape trei sferturi din PIB-ul și locurile de muncă din UE și sunt esențiale pentru menținerea și consolidarea competitivității sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât serviciile reprezintă aproape trei sferturi din PIB-ul și locurile de muncă din UE și sunt esențiale pentru menținerea și consolidarea competitivității sale;

| B. | întrucât serviciile reprezintă 28 % din exporturile UE în 2011 și mai mult de jumătate din investițiile străine directe în țările terțe începând din 2011; |
| --- | --- |

B.

întrucât serviciile reprezintă 28 % din exporturile UE în 2011 și mai mult de jumătate din investițiile străine directe în țările terțe începând din 2011;

| C. | întrucât UE joacă un rol important în ceea ce privește comerțul cu servicii, fiind cel mai mare exportator de servicii din lume, cu un aport de 25,65 % din totalul exporturilor de servicii la nivel mondial începând din 2011; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE joacă un rol important în ceea ce privește comerțul cu servicii, fiind cel mai mare exportator de servicii din lume, cu un aport de 25,65 % din totalul exporturilor de servicii la nivel mondial începând din 2011;

| D. | întrucât toate țările ar trebui să fie în măsură să dezvolte, să mențină și să reglementeze serviciile publice în interesul general; |
| --- | --- |

D.

întrucât toate țările ar trebui să fie în măsură să dezvolte, să mențină și să reglementeze serviciile publice în interesul general;

| E. | întrucât 129 de membri ai OMC și-au asumat angajamente în temeiul GATS, însă majoritatea acestor țări nu și-au asumat angajamente în toate sectoarele; |
| --- | --- |

E.

întrucât 129 de membri ai OMC și-au asumat angajamente în temeiul GATS, însă majoritatea acestor țări nu și-au asumat angajamente în toate sectoarele;

| F. | întrucât situația economică și financiară actuală a evidențiat mai mult ca oricând rolul fundamental al serviciilor publice în Uniunea Europeană; întrucât în domenii precum sănătatea, îngrijirea copiilor, a vârstnicilor și a persoanelor cu handicap și locuințele sociale, aceste servicii oferă o veritabilă plasă de siguranță pentru cetățeni și ajută la promovarea coeziunii sociale; întrucât serviciile publice în domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă au un rol esențial în agenda pentru creștere economică și locuri de muncă; |
| --- | --- |

F.

întrucât situația economică și financiară actuală a evidențiat mai mult ca oricând rolul fundamental al serviciilor publice în Uniunea Europeană; întrucât în domenii precum sănătatea, îngrijirea copiilor, a vârstnicilor și a persoanelor cu handicap și locuințele sociale, aceste servicii oferă o veritabilă plasă de siguranță pentru cetățeni și ajută la promovarea coeziunii sociale; întrucât serviciile publice în domeniul educației, al formării și al ocupării forței de muncă au un rol esențial în agenda pentru creștere economică și locuri de muncă;

| G. | întrucât atunci când a avut loc cea de-a șasea Conferință ministerială a OMC la Hong Kong în 2005, numai 30 de țări depuseseră noi oferte privind serviciile și întrucât negocierile multilaterale privind serviciile aproape că nu au progresat deloc din iulie 2008; |
| --- | --- |

G.

întrucât atunci când a avut loc cea de-a șasea Conferință ministerială a OMC la Hong Kong în 2005, numai 30 de țări depuseseră noi oferte privind serviciile și întrucât negocierile multilaterale privind serviciile aproape că nu au progresat deloc din iulie 2008;

| H. | întrucât, în urma crizei economice din 2008 și 2009, au fost introduse noi măsuri protecționiste pentru a restricționa comerțul cu servicii; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în urma crizei economice din 2008 și 2009, au fost introduse noi măsuri protecționiste pentru a restricționa comerțul cu servicii;

| I. | întrucât în 2012 au avut loc discuții preliminare între membrii grupului „Really Good Friends of Services” (RGFs) cu privire la formatul și structura unui Acord privind comerțul cu servicii (TISA); |
| --- | --- |

I.

întrucât în 2012 au avut loc discuții preliminare între membrii grupului „Really Good Friends of Services” (RGFs) cu privire la formatul și structura unui Acord privind comerțul cu servicii (TISA);

| J. | întrucât cei 21 de membri ai OMC (1) care negociază cu UE sunt, în general, țări membre ale OCDE și sunt responsabili de 70 % din comerțul transfrontalier cu servicii la nivel mondial (cu excepția comerțului cu servicii din interiorul UE) și de 58 % din comerțul cu servicii comerciale al UE; întrucât nicio țară BRIC (Brazilia, Rusia, India, China), niciun membru al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), nicio țară din regiunea Caraibilor și a Pacificului și nicio țară africană nu sunt încă părți la aceste negocieri; |
| --- | --- |

J.

întrucât cei 21 de membri ai OMC (1) care negociază cu UE sunt, în general, țări membre ale OCDE și sunt responsabili de 70 % din comerțul transfrontalier cu servicii la nivel mondial (cu excepția comerțului cu servicii din interiorul UE) și de 58 % din comerțul cu servicii comerciale al UE; întrucât nicio țară BRIC (Brazilia, Rusia, India, China), niciun membru al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), nicio țară din regiunea Caraibilor și a Pacificului și nicio țară africană nu sunt încă părți la aceste negocieri;

| K. | întrucât Comisia a prezentat Consiliului proiectele de directive de negociere la 15 februarie 2013 și a primit un mandat pentru a participa la negocierile pentru TISA la 18 martie 2013, |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia a prezentat Consiliului proiectele de directive de negociere la 15 februarie 2013 și a primit un mandat pentru a participa la negocierile pentru TISA la 18 martie 2013,

| 1. | consideră că sistemul comercial multilateral, reprezentat de OMC, rămâne cel mai eficace cadru pentru realizarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial; este de acord, cu toate acestea, că, din cauza blocajului de după cea de-a opta Conferință ministerială a OMC din decembrie 2011, au fost necesare noi inițiative bilaterale și multilaterale pentru a impulsiona negocierile comerciale de la Geneva; subliniază totuși că este necesar ca toate noile inițiative să rămână ancorate în cadrul OMC; |
| --- | --- |

1.

consideră că sistemul comercial multilateral, reprezentat de OMC, rămâne cel mai eficace cadru pentru realizarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial; este de acord, cu toate acestea, că, din cauza blocajului de după cea de-a opta Conferință ministerială a OMC din decembrie 2011, au fost necesare noi inițiative bilaterale și multilaterale pentru a impulsiona negocierile comerciale de la Geneva; subliniază totuși că este necesar ca toate noile inițiative să rămână ancorate în cadrul OMC;

| 2. | regretă faptul că s-a acordat o atenție limitată comerțului cu servicii de când a început Runda de la Doha; subliniază faptul că serviciile reprezintă coloana vertebrală a economiilor, iar în secolul XXI, de la apariția lanțurilor globale de valori, comerțul se bazează pe prestarea de servicii; subliniază importanța serviciilor de interes general ca plase de siguranță pentru cetățeni și pentru promovarea coeziunii sociale la nivel local, regional, național, precum și al Uniunii; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că s-a acordat o atenție limitată comerțului cu servicii de când a început Runda de la Doha; subliniază faptul că serviciile reprezintă coloana vertebrală a economiilor, iar în secolul XXI, de la apariția lanțurilor globale de valori, comerțul se bazează pe prestarea de servicii; subliniază importanța serviciilor de interes general ca plase de siguranță pentru cetățeni și pentru promovarea coeziunii sociale la nivel local, regional, național, precum și al Uniunii;

| 3. | regretă faptul că listele de angajamente specifice contractate de membrii OMC în cadrul GATS sunt depășite și nu reflectă nivelul real al restricțiilor pentru comerțul cu servicii în aceste țări, în special în cele care au realizat o liberalizare autonomă substanțială, și faptul că membrii OMC au încă niveluri foarte diferite și neclare de liberalizare și disciplină în ceea ce privește angajamentele acestor țări privind comerțul cu servicii; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că listele de angajamente specifice contractate de membrii OMC în cadrul GATS sunt depășite și nu reflectă nivelul real al restricțiilor pentru comerțul cu servicii în aceste țări, în special în cele care au realizat o liberalizare autonomă substanțială, și faptul că membrii OMC au încă niveluri foarte diferite și neclare de liberalizare și disciplină în ceea ce privește angajamentele acestor țări privind comerțul cu servicii;

| 4. | salută deschiderea negocierilor privind TISA și participarea de la început a UE la aceste discuții pentru a promova interesele UE și pentru a-și apăra punctele de vedere cu privire la formatul și structura acordului; consideră că participarea UE poate favoriza coerența dintre TISA și sistemul multilateral și poate contribui la garantarea controlului parlamentar corespunzător în ceea ce privește procesul de negociere; |
| --- | --- |

4.

salută deschiderea negocierilor privind TISA și participarea de la început a UE la aceste discuții pentru a promova interesele UE și pentru a-și apăra punctele de vedere cu privire la formatul și structura acordului; consideră că participarea UE poate favoriza coerența dintre TISA și sistemul multilateral și poate contribui la garantarea controlului parlamentar corespunzător în ceea ce privește procesul de negociere;

| 5. | regretă faptul că Consiliul a acordat un mandat fără să ia în considerare punctul de vedere al Parlamentului; |
| --- | --- |

5.

regretă faptul că Consiliul a acordat un mandat fără să ia în considerare punctul de vedere al Parlamentului;

| 6. | reamintește Comisiei obligația de a informa Parlamentul imediat și pe deplin în toate etapele negocierilor (înainte și după rundele de negocieri); |
| --- | --- |

6.

reamintește Comisiei obligația de a informa Parlamentul imediat și pe deplin în toate etapele negocierilor (înainte și după rundele de negocieri);

| 7. | invită Comisia să se asigure că negocierile pentru TISA se desfășoară în conformitate cu normele OMC privind transparența și că toți membrii OMC primesc, în timp util, informații complete cu privire la acestea; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să se asigure că negocierile pentru TISA se desfășoară în conformitate cu normele OMC privind transparența și că toți membrii OMC primesc, în timp util, informații complete cu privire la acestea;

| 8. | consideră cu nu a fost atinsă masa critică care ar permite extinderea beneficiilor acestui viitor TISA la toți membrii OMC și consideră, prin urmare, că nu ar trebui să i se aplice clauza națiunii celei mai favorizate din GATS (2); |
| --- | --- |

8.

consideră cu nu a fost atinsă masa critică care ar permite extinderea beneficiilor acestui viitor TISA la toți membrii OMC și consideră, prin urmare, că nu ar trebui să i se aplice clauza națiunii celei mai favorizate din GATS (2);

| 9. | observă, cu toate acestea, cu îngrijorare că printre părțile la negocieri nu se află piețe emergente (ce excepția Turciei), în special țările BRIC, în care are loc creșterea comerțului cu servicii și a investițiilor în servicii și în care obstacolele, în special cele din calea investițiilor străine, sunt cele mai semnificative; invită, prin urmare, China și alte economii emergente să participe la negocieri; |
| --- | --- |

9.

observă, cu toate acestea, cu îngrijorare că printre părțile la negocieri nu se află piețe emergente (ce excepția Turciei), în special țările BRIC, în care are loc creșterea comerțului cu servicii și a investițiilor în servicii și în care obstacolele, în special cele din calea investițiilor străine, sunt cele mai semnificative; invită, prin urmare, China și alte economii emergente să participe la negocieri;

| 10. | consideră că menținerea posibilității ca alte țări, inclusiv economiile emergente, să participe la aceste negocieri nu ar trebui să ducă la scăderea nivelului de ambiție al acestui acord, întrucât numai un grad ridicat de liberalizare și de convergență a disciplinei ar putea convinge aceste țări să participe la negocieri; |
| --- | --- |

10.

consideră că menținerea posibilității ca alte țări, inclusiv economiile emergente, să participe la aceste negocieri nu ar trebui să ducă la scăderea nivelului de ambiție al acestui acord, întrucât numai un grad ridicat de liberalizare și de convergență a disciplinei ar putea convinge aceste țări să participe la negocieri;

| 11. | recomandă, pentru a menține posibilitatea ca viitorul TISA să aibă mai multe părți participante, ca acesta să fie conceput respectând formatul și arhitectura GATS, inclusiv conceptul de listă pozitivă a angajamentelor, precum și definițiile și principiile fundamentale stabilite în GATS și normele privind tratamentul la nivel național, accesul pe piață și disciplina; |
| --- | --- |

11.

recomandă, pentru a menține posibilitatea ca viitorul TISA să aibă mai multe părți participante, ca acesta să fie conceput respectând formatul și arhitectura GATS, inclusiv conceptul de listă pozitivă a angajamentelor, precum și definițiile și principiile fundamentale stabilite în GATS și normele privind tratamentul la nivel național, accesul pe piață și disciplina;

| 12. | îndeamnă Comisia să elaboreze o ofertă inițială apropiată de ultima sa ofertă de program GATS și să vizeze următoarele obiective atunci când negociază angajamentele privind accesul pe piață:






  — | asigurarea unor condiții de concurență mai echitabile, reducând dezechilibrele aferente angajamentelor GATS dintre părți, sectoare și moduri; |
| --- | --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia să elaboreze o ofertă inițială apropiată de ultima sa ofertă de program GATS și să vizeze următoarele obiective atunci când negociază angajamentele privind accesul pe piață:

—

asigurarea unor condiții de concurență mai echitabile, reducând dezechilibrele aferente angajamentelor GATS dintre părți, sectoare și moduri;

| — | promovarea unei agende ambițioase pentru interesele ofensive ale UE, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, serviciile TIC, serviciile financiare și juridice, comerțul electronic, transporturile maritime și aeriene, serviciile din domeniul mediului, turismului și construcțiilor; apărarea intereselor UE pe piețele din țările terțe, incluzând în același timp în TISA excepția prudențială a GATS care le permite țărilor participante să realizeze reglementarea internă a piețelor financiare și a produselor în scopuri prudențiale; solicitarea includerii excepției prudențiale a GATS în materie de servicii financiare în TISA pentru a le permite părților la acord să adopte măsuri prudențiale, fără a aduce atingere altor prevederi din TISA; |
| --- | --- |

—

promovarea unei agende ambițioase pentru interesele ofensive ale UE, în special în ceea ce privește serviciile pentru întreprinderi, serviciile TIC, serviciile financiare și juridice, comerțul electronic, transporturile maritime și aeriene, serviciile din domeniul mediului, turismului și construcțiilor; apărarea intereselor UE pe piețele din țările terțe, incluzând în același timp în TISA excepția prudențială a GATS care le permite țărilor participante să realizeze reglementarea internă a piețelor financiare și a produselor în scopuri prudențiale; solicitarea includerii excepției prudențiale a GATS în materie de servicii financiare în TISA pentru a le permite părților la acord să adopte măsuri prudențiale, fără a aduce atingere altor prevederi din TISA;

| — | apărarea sensibilităților europene în ceea ce privește serviciile publice și serviciile de interes general (astfel cum sunt definite în tratatele UE), din domeniul educației publice, al sănătății publice, al furnizării apei și al gestionării deșeurilor, continuând, așa cum este cazul în cadrul GATS și al acordurilor ALS bilaterale, să nu își asume angajamente în materie de servicii audiovizuale sau culturale; |
| --- | --- |

—

apărarea sensibilităților europene în ceea ce privește serviciile publice și serviciile de interes general (astfel cum sunt definite în tratatele UE), din domeniul educației publice, al sănătății publice, al furnizării apei și al gestionării deșeurilor, continuând, așa cum este cazul în cadrul GATS și al acordurilor ALS bilaterale, să nu își asume angajamente în materie de servicii audiovizuale sau culturale;

| — | preîntâmpinarea angajamentelor și a normelor privind serviciile financiare ce ar contraveni măsurilor recente de reglementare a piețelor și produselor financiare; |
| --- | --- |

—

preîntâmpinarea angajamentelor și a normelor privind serviciile financiare ce ar contraveni măsurilor recente de reglementare a piețelor și produselor financiare;

| — | adoptarea unei abordări precaute în ceea ce privește ofertele de la „modul 4”, ținând seama de faptul că UE are interese ofensive în domeniul mâinii de lucru înalt calificate și că UE ar trebui, mai întâi de toate, să reafirme în cadrul TISA faptul că circulația temporară a persoanelor fizice în vederea prestării unui serviciu în temeiul modului 4 trebuie să respecte acordurile naționale în materie de muncă și drepturi sociale, precum și convențiile colective și că, în conformitate cu GATS, nicio parte nu este împiedicată să aplice măsuri pentru reglementarea intrării persoanelor fizice pe teritoriul său, cu condiția ca aceste măsuri să nu aducă atingere avantajelor care decurg din angajamentul părților; |
| --- | --- |

—

adoptarea unei abordări precaute în ceea ce privește ofertele de la „modul 4”, ținând seama de faptul că UE are interese ofensive în domeniul mâinii de lucru înalt calificate și că UE ar trebui, mai întâi de toate, să reafirme în cadrul TISA faptul că circulația temporară a persoanelor fizice în vederea prestării unui serviciu în temeiul modului 4 trebuie să respecte acordurile naționale în materie de muncă și drepturi sociale, precum și convențiile colective și că, în conformitate cu GATS, nicio parte nu este împiedicată să aplice măsuri pentru reglementarea intrării persoanelor fizice pe teritoriul său, cu condiția ca aceste măsuri să nu aducă atingere avantajelor care decurg din angajamentul părților;

| — | menținerea neutralității în ceea ce privește caracterul public sau privat al dreptului de proprietate al agenților economici care fac obiectul angajamentelor; |
| --- | --- |

—

menținerea neutralității în ceea ce privește caracterul public sau privat al dreptului de proprietate al agenților economici care fac obiectul angajamentelor;

| — | asigurarea faptului că orice liberalizare a fluxurilor de date respectă pe deplin acquis-ul comunitar privind protecția datelor și confidențialitatea; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că orice liberalizare a fluxurilor de date respectă pe deplin acquis-ul comunitar privind protecția datelor și confidențialitatea;

| 13. | ia act de faptul că UE a încheiat deja acorduri comerciale bilaterale sau este în curs de a negocia astfel de acorduri cu unii dintre partenerii la negocierile pentru TISA (inclusiv cu Japonia și, în curând, cu SUA), care includ capitole importante privind serviciile, în cadrul cărora sunt abordate mai bine chestiuni bilaterale specifice fiecărei țări; consideră că, în ceea ce privește accesul pe piață, miza UE în cadrul acestor negocieri ține de ceilalți parteneri (de exemplu Australia, Noua Zeelandă, Mexic, Taiwan și Turcia); |
| --- | --- |

13.

ia act de faptul că UE a încheiat deja acorduri comerciale bilaterale sau este în curs de a negocia astfel de acorduri cu unii dintre partenerii la negocierile pentru TISA (inclusiv cu Japonia și, în curând, cu SUA), care includ capitole importante privind serviciile, în cadrul cărora sunt abordate mai bine chestiuni bilaterale specifice fiecărei țări; consideră că, în ceea ce privește accesul pe piață, miza UE în cadrul acestor negocieri ține de ceilalți parteneri (de exemplu Australia, Noua Zeelandă, Mexic, Taiwan și Turcia);

| 14. | subliniază faptul că includerea principiilor privind „statu-quo-ul” și „ratchet” în cadrul programelor ar trebui să permită stabilirea unei legături între angajamentele părților și nivelurile actuale și să ducă la o și mai mare deschidere treptată; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că includerea principiilor privind „statu-quo-ul” și „ratchet” în cadrul programelor ar trebui să permită stabilirea unei legături între angajamentele părților și nivelurile actuale și să ducă la o și mai mare deschidere treptată;

| 15. | consideră că TISA ar trebui să prevadă o disciplină mai fermă privind reglementarea în domeniul transparenței, al concurenței, al cerințelor privind autorizarea și al reglementărilor specifice sectoarelor, fără a aduce atingere dreptului țărilor de adopta reglementări justificate corespunzător de motive de ordine publică (3); |
| --- | --- |

15.

consideră că TISA ar trebui să prevadă o disciplină mai fermă privind reglementarea în domeniul transparenței, al concurenței, al cerințelor privind autorizarea și al reglementărilor specifice sectoarelor, fără a aduce atingere dreptului țărilor de adopta reglementări justificate corespunzător de motive de ordine publică (3);

| 16. | consideră că este indispensabil ca Uniunea și statele sale membre să își mențină posibilitatea de a păstra și dezvolta propriile politici culturale și audiovizuale, acest lucru realizându-se în cadrul actelor lor legislative, normative și convenționale; salută, prin urmare, excluderea de către Consiliu a serviciilor culturale și audiovizuale din mandatul de negociere; |
| --- | --- |

16.

consideră că este indispensabil ca Uniunea și statele sale membre să își mențină posibilitatea de a păstra și dezvolta propriile politici culturale și audiovizuale, acest lucru realizându-se în cadrul actelor lor legislative, normative și convenționale; salută, prin urmare, excluderea de către Consiliu a serviciilor culturale și audiovizuale din mandatul de negociere;

| 17. | subliniază faptul că aceste negocieri reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți normele privind achizițiile publice (4) și subvențiile (5) referitoare la servicii, domeniu în care negocierile privind GATS se află în impas; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că aceste negocieri reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți normele privind achizițiile publice (4) și subvențiile (5) referitoare la servicii, domeniu în care negocierile privind GATS se află în impas;

| 18. | consideră că TISA ar trebui să conțină o clauză de aderare, prevederi care să definească condițiile și procedurile pentru ca la acord să poată participa toți membrii OMC și un mecanism specific de soluționare a litigiilor, fără a aduce atingere posibilității de a se recurge la mecanismul general de soluționare a litigiilor al OMC; |
| --- | --- |

18.

consideră că TISA ar trebui să conțină o clauză de aderare, prevederi care să definească condițiile și procedurile pentru ca la acord să poată participa toți membrii OMC și un mecanism specific de soluționare a litigiilor, fără a aduce atingere posibilității de a se recurge la mecanismul general de soluționare a litigiilor al OMC;

| 19. | ia act de faptul că mandatul de negociere al UE a fost propus de Comisie și adoptat de Consiliu fără nicio evaluare a impactului; insistă ca Comisia să dea curs intenției sale de a pregăti o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile și să facă acest lucru consultându-se cu părțile interesate în ceea ce privește aspectele sociale, de mediu și de altă natură; solicită Comisiei să publice evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile pentru a putea lua în considerare concluziile sale în negocieri; |
| --- | --- |

19.

ia act de faptul că mandatul de negociere al UE a fost propus de Comisie și adoptat de Consiliu fără nicio evaluare a impactului; insistă ca Comisia să dea curs intenției sale de a pregăti o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile și să facă acest lucru consultându-se cu părțile interesate în ceea ce privește aspectele sociale, de mediu și de altă natură; solicită Comisiei să publice evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile pentru a putea lua în considerare concluziile sale în negocieri;

| 20. | consideră că un termen de doi ani pentru încheierea acestor negocieri este foarte ambițios; subliniază că ar trebui să prevaleze calitatea asupra duratei și insistă asupra faptului că negocierile trebuie să fie transparente și să permită o marjă de negociere suficientă și suficient timp pentru dezbateri publice și parlamentare în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

20.

consideră că un termen de doi ani pentru încheierea acestor negocieri este foarte ambițios; subliniază că ar trebui să prevaleze calitatea asupra duratei și insistă asupra faptului că negocierile trebuie să fie transparente și să permită o marjă de negociere suficientă și suficient timp pentru dezbateri publice și parlamentare în cunoștință de cauză;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 67.

(2)  JO C 286 E, 22.10.2010, p. 1.

(3)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 84.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 1.

(5)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 289.

(6)  COM(2010)0612.

(7)  COM(2012)0070.

(8)  TN/S/36.

(1)  Australia, Canada, Chile, China, Columbia, Costa Rica, Elveția, Hong Kong, Israel, Japonia, Republica Coreea, Mexic, Noua Zeelandă, Norvegia, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Statele Unite, Taiwan și Turcia.

(2)  Articolul II din GATS.

(3)  Articolele XIV și XIVa din GATS.

(4)  Articolul XIII din GATS.

(5)  Articolul XV din GATS.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/118 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/118

---

P7_TA(2013)0326

Creșterea taxelor vamale norvegiene aplicate produselor agricole

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la creșterea taxelor vamale norvegiene aplicate produselor agricole (2013/2547(RSP))

(2016/C 075/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 19 din Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 din Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE),

| — | având în vedere Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul bilateral) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei privind acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul bilateral) (1),

| — | având în vedere poziţia sa din 13 septembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei cu privire la acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziţia sa din 13 septembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Regatul Norvegiei cu privire la acordarea de preferințe comerciale suplimentare pentru produsele agricole, în temeiul articolului 19 din Acordul privind Spațiul Economic European (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 9 martie 2011 a ministrului norvegian al comerțului și industriei adresată comisarului pentru piața internă și servicii cu privire la Actul privind piața unică, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 9 martie 2011 a ministrului norvegian al comerțului și industriei adresată comisarului pentru piața internă și servicii cu privire la Actul privind piața unică,

| — | având în vedere concluziile celei de a 38-a reuniuni a Consiliului SEE din 26 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de a 38-a reuniuni a Consiliului SEE din 26 noiembrie 2012,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind „Creșterea semnificativă a taxelor vamale norvegiene aplicate produselor agricole” (O-000048/2013 – B7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind „Creșterea semnificativă a taxelor vamale norvegiene aplicate produselor agricole” (O-000048/2013 – B7-0210/2013),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, conform articolului 19 din Acordul privind SEE, „părțile contractante s-au angajat să își continue eforturile în scopul realizării unei liberalizări progresive a comerțului cu produse agricole”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform articolului 19 din Acordul privind SEE, „părțile contractante s-au angajat să își continue eforturile în scopul realizării unei liberalizări progresive a comerțului cu produse agricole”;

| B. | întrucât Acordul privind SEE constituie baza pentru un acces egal al Norvegiei la piața internă și întrucât părțile la acord consideră că acordul este reciproc avantajos; |
| --- | --- |

B.

întrucât Acordul privind SEE constituie baza pentru un acces egal al Norvegiei la piața internă și întrucât părțile la acord consideră că acordul este reciproc avantajos;

| C. | întrucât relațiile economice și politice dintre UE și Norvegia sunt, în general, excelente; întrucât diferențele care pot apărea în rândul partenerilor ar trebui abordate sub forma unui dialog; |
| --- | --- |

C.

întrucât relațiile economice și politice dintre UE și Norvegia sunt, în general, excelente; întrucât diferențele care pot apărea în rândul partenerilor ar trebui abordate sub forma unui dialog;

| D. | întrucât Acordul bilateral, aflat în vigoare din ianuarie 2012, a reînnoit cadrul juridic preferențial, reciproc și în beneficiul ambelor părți privind preferințele comerciale pentru produsele agricole, inclusiv carnea și produsele lactate; |
| --- | --- |

D.

întrucât Acordul bilateral, aflat în vigoare din ianuarie 2012, a reînnoit cadrul juridic preferențial, reciproc și în beneficiul ambelor părți privind preferințele comerciale pentru produsele agricole, inclusiv carnea și produsele lactate;

| E. | întrucât, prin intermediul acestui acord, UE și Regatul Norvegiei au extins liberalizarea reciprocă a comerțului cu produse agricole, acordând acces liber de taxe vamale, instituind contingente tarifare și reducând taxele la import pentru o gamă largă de produse agricole; |
| --- | --- |

E.

întrucât, prin intermediul acestui acord, UE și Regatul Norvegiei au extins liberalizarea reciprocă a comerțului cu produse agricole, acordând acces liber de taxe vamale, instituind contingente tarifare și reducând taxele la import pentru o gamă largă de produse agricole;

| F. | întrucât, începând cu 1 ianuarie 2013, exportatorii europeni de anumite brânzeturi și de carne de miel și de vită se confruntă cu taxe vamale ad valorem de 277 %, 429 % și, respectiv, 344 % pe piața norvegiană; întrucât această măsură a fost precedată de impunerea unei noi taxe la import de 72 % pe hortensii; |
| --- | --- |

F.

întrucât, începând cu 1 ianuarie 2013, exportatorii europeni de anumite brânzeturi și de carne de miel și de vită se confruntă cu taxe vamale ad valorem de 277 %, 429 % și, respectiv, 344 % pe piața norvegiană; întrucât această măsură a fost precedată de impunerea unei noi taxe la import de 72 % pe hortensii;

| G. | întrucât aceste măsuri, deși permise în cadrul listei OMC norvegiene, sunt contrare literei și spiritului Acordului bilateral, în special articolului 10, potrivit căruia „părțile vor lua măsuri pentru a se asigura că avantajele pe care și le acordă reciproc nu vor fi periclitate de alte măsuri de import restrictive”; |
| --- | --- |

G.

întrucât aceste măsuri, deși permise în cadrul listei OMC norvegiene, sunt contrare literei și spiritului Acordului bilateral, în special articolului 10, potrivit căruia „părțile vor lua măsuri pentru a se asigura că avantajele pe care și le acordă reciproc nu vor fi periclitate de alte măsuri de import restrictive”;

| H. | întrucât indicatorii privind creșterea economică, ocuparea locurilor de muncă și inflația nu evidențiază niciun impact negativ al crizei economice mondiale sau al crizei financiare asupra economiei norvegiene, |
| --- | --- |

H.

întrucât indicatorii privind creșterea economică, ocuparea locurilor de muncă și inflația nu evidențiază niciun impact negativ al crizei economice mondiale sau al crizei financiare asupra economiei norvegiene,

| 1. | regretă recentele măsuri impuse de guvernul norvegian, pe care le consideră protecționiste și prohibitive pentru comerț, încălcând în mod clar litera și spiritul Acordului bilateral; |
| --- | --- |

1.

regretă recentele măsuri impuse de guvernul norvegian, pe care le consideră protecționiste și prohibitive pentru comerț, încălcând în mod clar litera și spiritul Acordului bilateral;

| 2. | subliniază că aceste măsuri au fost propuse de guvernul norvegian fără o consultare prealabilă a partenerilor săi din UE, așa cum ar fi fost potrivit în contextul actualelor relații bilaterale puternice dintre UE și Norvegia; |
| --- | --- |

2.

subliniază că aceste măsuri au fost propuse de guvernul norvegian fără o consultare prealabilă a partenerilor săi din UE, așa cum ar fi fost potrivit în contextul actualelor relații bilaterale puternice dintre UE și Norvegia;

| 3. | pune sub semnul întrebării logica din spatele acestor măsuri, care ar putea determina o reducere a comerțului, aducând prejudicii tuturor părților implicate și în special consumatorilor norvegieni, iar, pe termen lung, și agricultorilor norvegieni; invită Comisia să evalueze potențialele efecte negative pe care le-ar avea tarifele majorate asupra exportatorilor și agricultorilor din UE; |
| --- | --- |

3.

pune sub semnul întrebării logica din spatele acestor măsuri, care ar putea determina o reducere a comerțului, aducând prejudicii tuturor părților implicate și în special consumatorilor norvegieni, iar, pe termen lung, și agricultorilor norvegieni; invită Comisia să evalueze potențialele efecte negative pe care le-ar avea tarifele majorate asupra exportatorilor și agricultorilor din UE;

| 4. | solicită guvernului și parlamentului norvegian să revoce aceste măsuri; |
| --- | --- |

4.

solicită guvernului și parlamentului norvegian să revoce aceste măsuri;

| 5. | invită guvernul norvegian și Comisia să ia act de măsurile recente și ambițioase adoptate de Islanda, care vizează liberalizarea comerțului cu produse agricole dintre această țară și Uniune; îndeamnă guvernul norvegian să urmeze acest exemplu; |
| --- | --- |

5.

invită guvernul norvegian și Comisia să ia act de măsurile recente și ambițioase adoptate de Islanda, care vizează liberalizarea comerțului cu produse agricole dintre această țară și Uniune; îndeamnă guvernul norvegian să urmeze acest exemplu;

| 6. | invită guvernul norvegian să accepte revizuirea Protocolului nr. 3 la Acordul privind SEE, cu privire la comerțul cu produse agricole prelucrate, pentru a hotărî dacă taxele vamale aplicate produselor susmenționate pot fi considerate ca fiind echitabile și justificate; |
| --- | --- |

6.

invită guvernul norvegian să accepte revizuirea Protocolului nr. 3 la Acordul privind SEE, cu privire la comerțul cu produse agricole prelucrate, pentru a hotărî dacă taxele vamale aplicate produselor susmenționate pot fi considerate ca fiind echitabile și justificate;

| 7. | invită Comisia să continue negocierile cu autoritățile norvegiene în vederea găsirii unei soluții reciproc satisfăcătoare în ceea ce privește importurile/exporturile de produse agricole; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să continue negocierile cu autoritățile norvegiene în vederea găsirii unei soluții reciproc satisfăcătoare în ceea ce privește importurile/exporturile de produse agricole;

| 8. | solicită Comisiei să precizeze ce măsuri intenționează să ia în cazul în care Norvegia refuză să revină asupra deciziei sale, în special în vederea protejării locurilor de muncă și a producției în sectorul agricol al Uniunii, în situația în care acest lucru se dovedește a fi necesar; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să precizeze ce măsuri intenționează să ia în cazul în care Norvegia refuză să revină asupra deciziei sale, în special în vederea protejării locurilor de muncă și a producției în sectorul agricol al Uniunii, în situația în care acest lucru se dovedește a fi necesar;

| 9. | invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a propune întreprinderea unor acțiuni suplimentare în cazul unei lipse de cooperare, având ca scop revocarea măsurilor; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a propune întreprinderea unor acțiuni suplimentare în cazul unei lipse de cooperare, având ca scop revocarea măsurilor;

| 10. | reamintește angajamentul expres al Norvegiei cu privire la piața internă, în special în contextul inițiativelor recente, cum ar fi Actul privind piața unică I și II; subliniază că guvernul norvegian a recunoscut că o piață unică eficientă constituie baza pentru o viitoare creștere economică și creare de locuri de muncă și că actuala criză nu ar trebui folosită drept scuză pentru a trece la măsuri protecționiste și care denaturează schimburile comerciale; |
| --- | --- |

10.

reamintește angajamentul expres al Norvegiei cu privire la piața internă, în special în contextul inițiativelor recente, cum ar fi Actul privind piața unică I și II; subliniază că guvernul norvegian a recunoscut că o piață unică eficientă constituie baza pentru o viitoare creștere economică și creare de locuri de muncă și că actuala criză nu ar trebui folosită drept scuză pentru a trece la măsuri protecționiste și care denaturează schimburile comerciale;

| 11. | speră că Norvegia va rămâne o parte integrantă a pieței interne și că nu va recurge la alte măsuri unilaterale de dezintegrare; |
| --- | --- |

11.

speră că Norvegia va rămâne o parte integrantă a pieței interne și că nu va recurge la alte măsuri unilaterale de dezintegrare;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Guvernului și Parlamentului Norvegiei, precum și instituțiilor Spațiului Economic European. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Guvernului și Parlamentului Norvegiei, precum și instituțiilor Spațiului Economic European.

---

(1)  JO L 327, 9.12.2011, p. 2.

(2)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 168.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/120

---

P7_TA(2013)0327

Finalizarea pieţei unice digitale

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (2013/2655(RSP))

(2016/C 075/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) și articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) și articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 9, 12, 14, 26, 114 alineatul (3) și 169 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 12, 14, 26, 114 alineatul (3) și 169 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „O nouă agendă pentru politica europeană de protecție a consumatorilor”, adoptat la 25 aprilie 2013 (A7-0163/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „O nouă agendă pentru politica europeană de protecție a consumatorilor”, adoptat la 25 aprilie 2013 (A7-0163/2013),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 aprilie 2013 intitulat „Comerțul electronic – Plan de acțiune 2012-2015 – Situația în 2013” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 aprilie 2013 intitulat „Comerțul electronic – Plan de acțiune 2012-2015 – Situația în 2013” (SWD(2013)0153),

| — | având în vedere Tabloul de bord al pieței interne 26 emis de Comisie la 18 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tabloul de bord al pieței interne 26 emis de Comisie la 18 februarie 2013,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 decembrie 2012 intitulat „Tabloul de bord al piețelor de consum: Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a opt ediție, partea 2 – noiembrie 2012” (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 decembrie 2012 intitulat „Tabloul de bord al piețelor de consum: Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor – a opt ediție, partea 2 – noiembrie 2012” (SWD(2012)0432),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 privind conținutul în cadrul pieței unice digitale (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 privind conținutul în cadrul pieței unice digitale (COM(2012)0789),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 18 aprilie 2013 către Parlamentul European și Consiliu referitor la funcționarea memorandumului de înțelegere privind vânzarea pe internet a mărfurilor contrafăcute (COM(2013)0209), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 18 aprilie 2013 către Parlamentul European și Consiliu referitor la funcționarea memorandumului de înțelegere privind vânzarea pe internet a mărfurilor contrafăcute (COM(2013)0209),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la finalizarea pieței unice digitale (1),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 6 aprilie 2011 referitoare la o piață unică pentru europeni (2), la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică (3) și la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 6 aprilie 2011 referitoare la o piață unică pentru europeni (2), la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică (3) și la guvernanță și parteneriat în cadrul pieței unice (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Către un act privind piața unică: Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Către un act privind piața unică: Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activităților comerciale și a schimburilor reciproce” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Actul privind piața unică II” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Actul privind piața unică II” (COM(2012)0573),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Act privind piața unică: Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Act privind piața unică: Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 4 iunie 2012 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (COM(2012)0238), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 4 iunie 2012 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (COM(2012)0238),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice” (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2012 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O agendă a consumatorului european – stimularea încrederii și a creșterii economice” (COM(2012)0225),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 mai 2012 intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 mai 2012 intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2012 intitulată „O strategie pentru achizițiile publice electronice” (COM(2012)0179), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 aprilie 2012 intitulată „O strategie pentru achizițiile publice electronice” (COM(2012)0179),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 25 ianuarie 2012 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 25 ianuarie 2012 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 noiembrie 2012 intitulată „O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE” (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 29 noiembrie 2012 intitulată „O piață integrată a serviciilor de livrare a coletelor pentru dezvoltarea comerțului electronic în UE” (COM(2012)0698),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (6),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 9 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0707) și documentele însoțitoare (SEC(2011)1320 și SEC(2011)1321), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 9 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la un program privind protecția consumatorilor pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0707) și documentele însoțitoare (SEC(2011)1320 și SEC(2011)1321),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 3 decembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind accesibilitatea site-urilor web ale organismelor din sectorul public (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 3 decembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind accesibilitatea site-urilor web ale organismelor din sectorul public (COM(2012)0721),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (8),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 7 februarie 2013 de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 7 februarie 2013 de directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 7 februarie 2013 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 7 februarie 2013 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat” (JOIN(2013)0001),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2012 intitulată „Valorificarea cloud computingului în Europa” (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 septembrie 2012 intitulată „Valorificarea cloud computingului în Europa” (COM(2012)0529),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului Conectarea Europei (COM(2011)0665),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne în ceea ce privește comerțul electronic (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne în ceea ce privește comerțul electronic (10),

| — | având în vedere Directiva 2010/45/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/45/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește normele privind facturarea (11),

| — | având în vedere hotărârile CEJ referitoare la Google (hotărârea din 23 martie 2010 pronunțată în cauzele conexate C-236/08 – C-238/08) și la BergSpechte (hotărârea din 25 martie 2010 pronunțată în cauza C-278/08) care definesc „[utilizatorul] de internet normal informat și suficient de atent” ca fiind utilizatorul standard de internet, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile CEJ referitoare la Google (hotărârea din 23 martie 2010 pronunțată în cauzele conexate C-236/08 – C-238/08) și la BergSpechte (hotărârea din 25 martie 2010 pronunțată în cauza C-278/08) care definesc „[utilizatorul] de internet normal informat și suficient de atent” ca fiind utilizatorul standard de internet,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere raportul Monti din 9 mai 2010 intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Monti din 9 mai 2010 intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”,

| — | având în vedere raportul analitic intitulat „Atitudini față de comerțul transfrontalier și față de protecția consumatorilor”, publicat de Comisie în martie 2010 (Eurobarometrul Flash nr. 282), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul analitic intitulat „Atitudini față de comerțul transfrontalier și față de protecția consumatorilor”, publicat de Comisie în martie 2010 (Eurobarometrul Flash nr. 282),

| — | având în vedere studiul intitulat „Evaluare prin metoda clientului misterios a comerțului electronic transfrontalier din UE”, realizat pentru DG SANCO al Comisiei, de YouGovPsychonomics și publicat la 20 octombrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Evaluare prin metoda clientului misterios a comerțului electronic transfrontalier din UE”, realizat pentru DG SANCO al Comisiei, de YouGovPsychonomics și publicat la 20 octombrie 2009,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind aplicarea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind aplicarea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (COM(2009)0330),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (COM(2009)0336),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 referitoare la transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și ale Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă (13),

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (14),

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât fructificarea întregului potențial al pieței unice digitale este crucială pentru a transforma UE într-o economie bazată pe cunoștințe mai competitivă și mai dinamică, în beneficiul cetățenilor și al întreprinderilor deopotrivă; întrucât UE trebuie să acționeze acum pentru a-și menține avantajul competitiv, în special în ceea ce privește sectoarele cu mare potențial de creștere, cum ar fi platforma internet și industria de aplicații informatice; |
| --- | --- |

A.

întrucât fructificarea întregului potențial al pieței unice digitale este crucială pentru a transforma UE într-o economie bazată pe cunoștințe mai competitivă și mai dinamică, în beneficiul cetățenilor și al întreprinderilor deopotrivă; întrucât UE trebuie să acționeze acum pentru a-și menține avantajul competitiv, în special în ceea ce privește sectoarele cu mare potențial de creștere, cum ar fi platforma internet și industria de aplicații informatice;

| B. | întrucât conectivitatea omniprezentă, bazată pe accesul neîngrădit la rețele de internet în bandă largă de mare viteză, pe accesul universal și egal la serviciile de internet pentru toți cetățenii și pe disponibilitatea spectrului pentru serviciile wireless de bandă largă, este o condiție esențială pentru dezvoltarea pieței unice digitale; întrucât noile evoluții tehnologice, cum ar fi dispozitivele și aplicațiile mobile și noile generații de standarde mobile, necesită rețele de infrastructură fiabile și rapide pentru ca cetățenii și întreprinderile să poată beneficia de ele; |
| --- | --- |

B.

întrucât conectivitatea omniprezentă, bazată pe accesul neîngrădit la rețele de internet în bandă largă de mare viteză, pe accesul universal și egal la serviciile de internet pentru toți cetățenii și pe disponibilitatea spectrului pentru serviciile wireless de bandă largă, este o condiție esențială pentru dezvoltarea pieței unice digitale; întrucât noile evoluții tehnologice, cum ar fi dispozitivele și aplicațiile mobile și noile generații de standarde mobile, necesită rețele de infrastructură fiabile și rapide pentru ca cetățenii și întreprinderile să poată beneficia de ele;

| C. | întrucât aplicațiile capabile să gestioneze volume mari de date sunt tot mai importante pentru competitivitatea economiei Uniunii, cu venituri mondiale preconizate de 16 miliarde EUR și un potențial de a crea 4,4 milioane de locuri de muncă suplimentare la nivel mondial până în 2016; |
| --- | --- |

C.

întrucât aplicațiile capabile să gestioneze volume mari de date sunt tot mai importante pentru competitivitatea economiei Uniunii, cu venituri mondiale preconizate de 16 miliarde EUR și un potențial de a crea 4,4 milioane de locuri de muncă suplimentare la nivel mondial până în 2016;

| D. | întrucât cloud computingul are un potențial economic, social și cultural major în ceea ce privește economiile de costuri, partajarea conținutului și informațiilor, creșterea competitivității, accesul la informații, inovarea și crearea de locuri de muncă; întrucât, în acest context, crearea unor servicii guvernamentale electronice permanente, disponibile de pe multiple dispozitive, are o importanță deosebită; |
| --- | --- |

D.

întrucât cloud computingul are un potențial economic, social și cultural major în ceea ce privește economiile de costuri, partajarea conținutului și informațiilor, creșterea competitivității, accesul la informații, inovarea și crearea de locuri de muncă; întrucât, în acest context, crearea unor servicii guvernamentale electronice permanente, disponibile de pe multiple dispozitive, are o importanță deosebită;

| E. | întrucât economia UE suferă modificări structurale semnificative, care îi afectează competitivitatea la nivel mondial și piețele forței de muncă; întrucât în analiza anuală a creșterii pentru 2013 se menționează necesitatea unor acțiuni ferme pentru a intensifica crearea de locuri de muncă; întrucât existența unor piețe dinamice și inclusive ale forței de muncă este esențială pentru redresarea și competitivitatea economiei UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât economia UE suferă modificări structurale semnificative, care îi afectează competitivitatea la nivel mondial și piețele forței de muncă; întrucât în analiza anuală a creșterii pentru 2013 se menționează necesitatea unor acțiuni ferme pentru a intensifica crearea de locuri de muncă; întrucât existența unor piețe dinamice și inclusive ale forței de muncă este esențială pentru redresarea și competitivitatea economiei UE;

| F. | întrucât rețelele sociale, conținutul generat de utilizatori, cultura remixării și colaborarea dintre utilizatori joacă un rol din ce în ce mai important în economia digitală; întrucât consumatorii sunt tot mai dispuși să plătească pentru un conținut digital profesional de înaltă calitate, cu condiția să fie la un preț accesibil și să poată fi accesat pe multiple dispozitive și portabil peste granițe; |
| --- | --- |

F.

întrucât rețelele sociale, conținutul generat de utilizatori, cultura remixării și colaborarea dintre utilizatori joacă un rol din ce în ce mai important în economia digitală; întrucât consumatorii sunt tot mai dispuși să plătească pentru un conținut digital profesional de înaltă calitate, cu condiția să fie la un preț accesibil și să poată fi accesat pe multiple dispozitive și portabil peste granițe;

| G. | întrucât accesul la conținut la prețuri accesibile, prin mijloace de plată securizate și fiabile, ar trebui să sporească încrederea consumatorilor atunci când apelează la servicii transfrontaliere; |
| --- | --- |

G.

întrucât accesul la conținut la prețuri accesibile, prin mijloace de plată securizate și fiabile, ar trebui să sporească încrederea consumatorilor atunci când apelează la servicii transfrontaliere;

| H. | întrucât 99 % dintre întreprinderile din UE sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), reprezentând 85 % din locurile de muncă din UE; întrucât IMM-urile sunt, prin urmare, forța motrice a economiei UE, cu o responsabilitate majoră pentru crearea de bogăție, ocuparea forței de muncă și creșterea economică, precum și pentru inovare, cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

H.

întrucât 99 % dintre întreprinderile din UE sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), reprezentând 85 % din locurile de muncă din UE; întrucât IMM-urile sunt, prin urmare, forța motrice a economiei UE, cu o responsabilitate majoră pentru crearea de bogăție, ocuparea forței de muncă și creșterea economică, precum și pentru inovare, cercetare și dezvoltare;

| I. | întrucât cetățenii UE joacă un rol esențial în calitate de consumatori în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, iar rolul consumatorilor ar trebui recunoscut ca parte a politicii economice a UE; întrucât este necesar să se asigure un echilibru corect între stimularea competitivității întreprinderilor europene și protejarea intereselor consumatorilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât cetățenii UE joacă un rol esențial în calitate de consumatori în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, iar rolul consumatorilor ar trebui recunoscut ca parte a politicii economice a UE; întrucât este necesar să se asigure un echilibru corect între stimularea competitivității întreprinderilor europene și protejarea intereselor consumatorilor;

| J. | întrucât fragmentarea pieței unice digitale pune în pericol opțiunile consumatorilor; întrucât trebuie să se stimuleze încrederea consumatorilor, siguranța lor în cadrul pieței și cunoașterea drepturilor pe care le au, acordându-se o atenție deosebită consumatorilor vulnerabili; întrucât este esențial să se ofere consumatorilor din Uniune o mai bună protecție în ceea ce privește produsele și serviciile care le pot pune în pericol siguranța sau sănătatea; |
| --- | --- |

J.

întrucât fragmentarea pieței unice digitale pune în pericol opțiunile consumatorilor; întrucât trebuie să se stimuleze încrederea consumatorilor, siguranța lor în cadrul pieței și cunoașterea drepturilor pe care le au, acordându-se o atenție deosebită consumatorilor vulnerabili; întrucât este esențial să se ofere consumatorilor din Uniune o mai bună protecție în ceea ce privește produsele și serviciile care le pot pune în pericol siguranța sau sănătatea;

| K. | întrucât o examinare a site-urilor care vând conținut digital, cum ar fi descărcarea de jocuri, fișiere video sau muzică, realizată de Comisie în întreaga UE, a arătat că peste 75 % din aceste site-uri nu par să respecte normele de protecție a consumatorilor; întrucât Directiva privind drepturile consumatorilor (Directiva 2011/83/UE) stabilește, pentru prima dată, dispoziții specifice pentru conținutul digital; întrucât Comisia ar trebui să fie încurajată să integreze în continuare astfel de dispoziții atunci când revizuiește legislația existentă a UE în materie de protecție a consumatorilor sau când propune noi acte legislative în acest domeniu; |
| --- | --- |

K.

întrucât o examinare a site-urilor care vând conținut digital, cum ar fi descărcarea de jocuri, fișiere video sau muzică, realizată de Comisie în întreaga UE, a arătat că peste 75 % din aceste site-uri nu par să respecte normele de protecție a consumatorilor; întrucât Directiva privind drepturile consumatorilor (Directiva 2011/83/UE) stabilește, pentru prima dată, dispoziții specifice pentru conținutul digital; întrucât Comisia ar trebui să fie încurajată să integreze în continuare astfel de dispoziții atunci când revizuiește legislația existentă a UE în materie de protecție a consumatorilor sau când propune noi acte legislative în acest domeniu;

| L. | întrucât 15 % din populația UE în vârstă de muncă (80 de milioane de persoane) suferă de limitări funcționale sau de un handicap; întrucât numărul de site-uri care oferă servicii de e-guvernare și numărul de site-uri ale sectorului public sunt în creștere rapidă; întrucât piața UE pentru produse și servicii legate de accesibilitatea online este estimată la 2 miliarde EUR; întrucât această piață este în continuare fragmentată și insuficient de dezvoltată, atât în detrimentul consumatorilor potențiali, cât și al economiei generale; |
| --- | --- |

L.

întrucât 15 % din populația UE în vârstă de muncă (80 de milioane de persoane) suferă de limitări funcționale sau de un handicap; întrucât numărul de site-uri care oferă servicii de e-guvernare și numărul de site-uri ale sectorului public sunt în creștere rapidă; întrucât piața UE pentru produse și servicii legate de accesibilitatea online este estimată la 2 miliarde EUR; întrucât această piață este în continuare fragmentată și insuficient de dezvoltată, atât în detrimentul consumatorilor potențiali, cât și al economiei generale;

| M. | întrucât consumatorii nu sunt un grup omogen, înregistrându-se în rândul lor diferențe considerabile în ceea ce privește competențele digitale, cunoașterea drepturilor consumatorilor, fermitatea și dorința de a obține despăgubiri; întrucât este necesar să se țină cont de principiile nediscriminării și accesibilității pentru a depăși decalajul digital, |
| --- | --- |

M.

întrucât consumatorii nu sunt un grup omogen, înregistrându-se în rândul lor diferențe considerabile în ceea ce privește competențele digitale, cunoașterea drepturilor consumatorilor, fermitatea și dorința de a obține despăgubiri; întrucât este necesar să se țină cont de principiile nediscriminării și accesibilității pentru a depăși decalajul digital,

Fructificarea întregului potențial al pieței unice digitale

| 1. | subliniază că liberalizarea pieței unice prin Directiva privind serviciile și o piață unică digitală ar putea aduce economiei UE 800 de miliarde EUR (15), echivalentul a aproape 4 200 EUR pe gospodărie (16); solicită statelor membre și Comisiei să se angajeze să dezvolte piața unică digitală ca o prioritate politică generală și să prezinte o abordare holistică și o strategie ambițioasă care să includă inițiative atât legislative, cât și politice, pentru a ține seama de evoluțiile curente și viitoare, transpunând piața unică digitală într-o realitate, pe teren; subliniază că în acest sens va fi nevoie de leadership politic, hotărâre, capacitatea de a stabili priorități și fonduri publice, la nivelul UE, precum și la nivel național și regional; subliniază în special că este nevoie de un leadership puternic din partea tuturor instituțiilor Uniunii și o implicare politică clară din partea statelor membre pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării integrale și efective a directivelor și regulamentelor referitoare la piața unică; |
| --- | --- |

1.

subliniază că liberalizarea pieței unice prin Directiva privind serviciile și o piață unică digitală ar putea aduce economiei UE 800 de miliarde EUR (15), echivalentul a aproape 4 200 EUR pe gospodărie (16); solicită statelor membre și Comisiei să se angajeze să dezvolte piața unică digitală ca o prioritate politică generală și să prezinte o abordare holistică și o strategie ambițioasă care să includă inițiative atât legislative, cât și politice, pentru a ține seama de evoluțiile curente și viitoare, transpunând piața unică digitală într-o realitate, pe teren; subliniază că în acest sens va fi nevoie de leadership politic, hotărâre, capacitatea de a stabili priorități și fonduri publice, la nivelul UE, precum și la nivel național și regional; subliniază în special că este nevoie de un leadership puternic din partea tuturor instituțiilor Uniunii și o implicare politică clară din partea statelor membre pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării integrale și efective a directivelor și regulamentelor referitoare la piața unică;

| 2. | solicită Comisiei să abordeze de urgență obstacolele care împiedică finalizarea pieței unice digitale, inclusiv prin simplificarea cadrului juridic privind TVA, asigurarea accesului la servicii paneuropene sigure de plată, facturare și livrare electronică și revizuirea drepturilor de proprietate intelectuală pentru a facilita accesul la conținut digital legal în întreaga UE; subliniază importanța stabilirii acelorași norme pentru libera circulație a bunurilor și serviciilor, atât fizic, cât și digital; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să abordeze de urgență obstacolele care împiedică finalizarea pieței unice digitale, inclusiv prin simplificarea cadrului juridic privind TVA, asigurarea accesului la servicii paneuropene sigure de plată, facturare și livrare electronică și revizuirea drepturilor de proprietate intelectuală pentru a facilita accesul la conținut digital legal în întreaga UE; subliniază importanța stabilirii acelorași norme pentru libera circulație a bunurilor și serviciilor, atât fizic, cât și digital;

| 3. | solicită Comisiei și statelor membre să consolideze guvernanța pieței unice digitale, asigurând neutralitatea rețelei și utilizarea eficientă și inteligentă a TIC cu scopul de a reduce sarcina administrativă asupra cetățenilor și întreprinderilor; solicită Comisiei să consolideze instrumentele de guvernanță existente și să propună o abordare coerentă pentru promovarea utilizării lor, inclusiv a sistemului de informare al pieței interne (IMI), a Solvit, a programului „Europa ta” și a ghișeelor unice înființate în temeiul Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei și statelor membre să consolideze guvernanța pieței unice digitale, asigurând neutralitatea rețelei și utilizarea eficientă și inteligentă a TIC cu scopul de a reduce sarcina administrativă asupra cetățenilor și întreprinderilor; solicită Comisiei să consolideze instrumentele de guvernanță existente și să propună o abordare coerentă pentru promovarea utilizării lor, inclusiv a sistemului de informare al pieței interne (IMI), a Solvit, a programului „Europa ta” și a ghișeelor unice înființate în temeiul Directivei privind serviciile;

| 4. | subliniază importanța unei strategii europene de cloud computing, dat fiind potențialul său pentru competitivitate, creștere și creare de locuri de muncă în UE; subliniază că, datorită costurilor de intrare minime și cerințelor de infrastructură scăzute, cloud computingul reprezintă pentru sectorul IT din UE, în special pentru IMM-uri, o ocazie de a ocupa poziții de lideri în domenii precum externalizarea, serviciile digitale noi și centrele de date; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unei strategii europene de cloud computing, dat fiind potențialul său pentru competitivitate, creștere și creare de locuri de muncă în UE; subliniază că, datorită costurilor de intrare minime și cerințelor de infrastructură scăzute, cloud computingul reprezintă pentru sectorul IT din UE, în special pentru IMM-uri, o ocazie de a ocupa poziții de lideri în domenii precum externalizarea, serviciile digitale noi și centrele de date;

| 5. | recunoaște că „volumele mari de date” și cunoștințele sunt combustibilii pentru viitorul economiei UE; salută pachetul propus pentru protecția datelor, ca modalitate de a spori încrederea și transparența; subliniază necesitatea de a ține seama de provocările generate de globalizare și de utilizarea noilor tehnologii și importanța de a asigura că un regim modernizat de protecție a datelor în UE consolidează drepturile cetățenilor, conferindu-i UE o poziție de lider și de formator de tendințe în domeniul protecției datelor, consolidând piața internă și creând condiții de concurență echitabilă pentru toate întreprinderile active în UE; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că „volumele mari de date” și cunoștințele sunt combustibilii pentru viitorul economiei UE; salută pachetul propus pentru protecția datelor, ca modalitate de a spori încrederea și transparența; subliniază necesitatea de a ține seama de provocările generate de globalizare și de utilizarea noilor tehnologii și importanța de a asigura că un regim modernizat de protecție a datelor în UE consolidează drepturile cetățenilor, conferindu-i UE o poziție de lider și de formator de tendințe în domeniul protecției datelor, consolidând piața internă și creând condiții de concurență echitabilă pentru toate întreprinderile active în UE;

| 6. | subliniază necesitatea de a încuraja noi servicii de e-guvernare de înaltă calitate, prin adoptarea unor soluții tehnologice inovative precum achizițiile electronice, facilitând astfel livrarea continuă de informații și servicii; subliniază importanța proiectului de regulament propus de Comisie privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice, dată fiind contribuția sa la piața unică digitală prin crearea unor condiții adecvate pentru recunoașterea reciprocă și un nivel ridicat de securitate a elementelor cheie dincolo de frontiere, cum ar fi identificarea electronică, documentele electronice, semnăturile electronice și serviciile de distribuție electronică, precum și pentru serviciile de e-guvernare interoperabile pe întreg teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a încuraja noi servicii de e-guvernare de înaltă calitate, prin adoptarea unor soluții tehnologice inovative precum achizițiile electronice, facilitând astfel livrarea continuă de informații și servicii; subliniază importanța proiectului de regulament propus de Comisie privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice, dată fiind contribuția sa la piața unică digitală prin crearea unor condiții adecvate pentru recunoașterea reciprocă și un nivel ridicat de securitate a elementelor cheie dincolo de frontiere, cum ar fi identificarea electronică, documentele electronice, semnăturile electronice și serviciile de distribuție electronică, precum și pentru serviciile de e-guvernare interoperabile pe întreg teritoriul Uniunii;

| 7. | consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește reutilizarea informațiilor din sectorul public și promovarea e-guvernării; |
| --- | --- |

7.

consideră că sunt necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește reutilizarea informațiilor din sectorul public și promovarea e-guvernării;

| 8. | subliniază importanța stimulării inovației și a investițiilor în competențele electronice; evidențiază rolul vital al IMM-urilor în combaterea șomajului, în special în rândul tinerilor; solicită facilitarea accesului la finanțare prin programe de finanțare precum Orizont 2020 și COSME și dezvoltarea de noi instrumente de investiții și garanții; remarcă îndeosebi că UE trebuie să își recâștige rolul de lider mondial în domeniul tehnologiilor mobile și al dispozitivelor inteligente; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța stimulării inovației și a investițiilor în competențele electronice; evidențiază rolul vital al IMM-urilor în combaterea șomajului, în special în rândul tinerilor; solicită facilitarea accesului la finanțare prin programe de finanțare precum Orizont 2020 și COSME și dezvoltarea de noi instrumente de investiții și garanții; remarcă îndeosebi că UE trebuie să își recâștige rolul de lider mondial în domeniul tehnologiilor mobile și al dispozitivelor inteligente;

| 9. | subliniază necesitatea de a încuraja investițiile de mare amploare în rețele fixe și mobile pentru a-i conferi UE un rol de lider în dezvoltarea tehnologică la nivel mondial, permițându-le cetățenilor și întreprinderilor sale să beneficieze pe deplin de oportunitățile oferite de revoluția digitală; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a încuraja investițiile de mare amploare în rețele fixe și mobile pentru a-i conferi UE un rol de lider în dezvoltarea tehnologică la nivel mondial, permițându-le cetățenilor și întreprinderilor sale să beneficieze pe deplin de oportunitățile oferite de revoluția digitală;

| 10. | regretă profund faptul că multe state membre nu s-au încadrat în termenul de 1 ianuarie 2013 pentru alocarea spectrului dividendului digital în banda de 800 MHz pentru servicii mobile în bandă largă, așa cum prevedea programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; subliniază că această întârziere a împiedicat extinderea rețelelor 4G în UE; solicită, prin urmare, statelor membre, să ia măsurile necesare pentru a se asigura că banda de 800 MHz este pusă la dispoziție pentru servicii mobile în bandă largă, iar Comisiei să își utilizeze toate competențele pentru a asigura punerea rapidă în aplicare; |
| --- | --- |

10.

regretă profund faptul că multe state membre nu s-au încadrat în termenul de 1 ianuarie 2013 pentru alocarea spectrului dividendului digital în banda de 800 MHz pentru servicii mobile în bandă largă, așa cum prevedea programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; subliniază că această întârziere a împiedicat extinderea rețelelor 4G în UE; solicită, prin urmare, statelor membre, să ia măsurile necesare pentru a se asigura că banda de 800 MHz este pusă la dispoziție pentru servicii mobile în bandă largă, iar Comisiei să își utilizeze toate competențele pentru a asigura punerea rapidă în aplicare;

| 11. | salută intenția Comisiei de a propune un nou pachet privind telecomunicațiile pentru a aborda chestiunea fragmentării acestei piețe, pachet care să includă măsuri de eliminare a tarifelor de roaming în viitorul apropiat; subliniază necesitatea de a adopta o abordare proactivă în privința tarifelor de roaming pentru a crea o veritabilă piață unică digitală, care să includă și utilizarea dispozitivelor mobile; |
| --- | --- |

11.

salută intenția Comisiei de a propune un nou pachet privind telecomunicațiile pentru a aborda chestiunea fragmentării acestei piețe, pachet care să includă măsuri de eliminare a tarifelor de roaming în viitorul apropiat; subliniază necesitatea de a adopta o abordare proactivă în privința tarifelor de roaming pentru a crea o veritabilă piață unică digitală, care să includă și utilizarea dispozitivelor mobile;

Investițiile în capitalul uman – rezolvarea problemei deficitului de calificare

| 12. | constată cu îngrijorare că rata de ocupare a forței de muncă în UE este în scădere; solicită să se pună din nou accentul pe politicile de creare de locuri de muncă în domenii cu un mare potențial de creștere, cum ar fi economia verde, serviciile de sănătate și sectorul TIC; consideră că crearea unei piețe unice digitale poate contribui la eliminarea decalajelor dintre statele membre și dintre regiuni în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, incluziunea socială și combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

12.

constată cu îngrijorare că rata de ocupare a forței de muncă în UE este în scădere; solicită să se pună din nou accentul pe politicile de creare de locuri de muncă în domenii cu un mare potențial de creștere, cum ar fi economia verde, serviciile de sănătate și sectorul TIC; consideră că crearea unei piețe unice digitale poate contribui la eliminarea decalajelor dintre statele membre și dintre regiuni în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, incluziunea socială și combaterea sărăciei;

| 13. | subliniază că piața unică digitală ar trebui să ajute oamenii să rămână activi și sănătoși la locul de muncă pe măsură ce înaintează în vârstă, îmbunătățind, în același timp, echilibrul dintre viața personală și cea profesională; subliniază că instrumentele TIC pot să asigure, de asemenea, succesul sistemelor de asistență medicală; |
| --- | --- |

13.

subliniază că piața unică digitală ar trebui să ajute oamenii să rămână activi și sănătoși la locul de muncă pe măsură ce înaintează în vârstă, îmbunătățind, în același timp, echilibrul dintre viața personală și cea profesională; subliniază că instrumentele TIC pot să asigure, de asemenea, succesul sistemelor de asistență medicală;

| 14. | recunoaște că piața europeană a forței de muncă se modifică radical și că, pentru locurile de muncă din viitor, vor fi necesare noi competențe; solicită statelor membre să facă investițiile necesare în capitalul uman și crearea de locuri de muncă durabile, printre altele utilizând în mod eficace fondurile UE, precum Fondul social european; solicită Comisiei și statelor membre să acorde prioritate cunoștințelor digitale și competențelor electronice în inițiativa emblematică „noi competențe pentru noi locuri de muncă”; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că piața europeană a forței de muncă se modifică radical și că, pentru locurile de muncă din viitor, vor fi necesare noi competențe; solicită statelor membre să facă investițiile necesare în capitalul uman și crearea de locuri de muncă durabile, printre altele utilizând în mod eficace fondurile UE, precum Fondul social european; solicită Comisiei și statelor membre să acorde prioritate cunoștințelor digitale și competențelor electronice în inițiativa emblematică „noi competențe pentru noi locuri de muncă”;

| 15. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți competențele media și digitale, în special în rândul copiilor și minorilor, pentru a realiza o veritabilă piață unică digitală și a fructifica potențialul de creștere al acestui sector dinamic; remarcă îndeosebi importanța de a găsi o soluție pentru deficitul preconizat de profesioniști în domeniul TIC; salută „marea coaliție pentru locuri de muncă digitale” și subliniază importanța de a asigura corespondența dintre formările în domeniul TIC și necesitățile întreprinderilor; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea de a îmbunătăți competențele media și digitale, în special în rândul copiilor și minorilor, pentru a realiza o veritabilă piață unică digitală și a fructifica potențialul de creștere al acestui sector dinamic; remarcă îndeosebi importanța de a găsi o soluție pentru deficitul preconizat de profesioniști în domeniul TIC; salută „marea coaliție pentru locuri de muncă digitale” și subliniază importanța de a asigura corespondența dintre formările în domeniul TIC și necesitățile întreprinderilor;

| 16. | subliniază necesitatea de a stimula în continuare utilizarea Portalului mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES); sprijină utilizarea EURES de către statele membre, atât ca mijloc de a da sfaturi lucrătorilor și celor care își caută un loc de muncă cu privire la dreptul lor la libera circulație, cât și ca instrument de angajare, cu o atenție deosebită pe plasare și necesitățile angajatorilor, pentru a contribui în mod eficace la redresarea economiei și creșterea pe termen lung; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea de a stimula în continuare utilizarea Portalului mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES); sprijină utilizarea EURES de către statele membre, atât ca mijloc de a da sfaturi lucrătorilor și celor care își caută un loc de muncă cu privire la dreptul lor la libera circulație, cât și ca instrument de angajare, cu o atenție deosebită pe plasare și necesitățile angajatorilor, pentru a contribui în mod eficace la redresarea economiei și creșterea pe termen lung;

Încredere, securitate și încrederea consumatorilor

| 17. | salută adoptarea Codului drepturilor online în UE; invită Comisia și statele membre să difuzeze acest cod la scară largă astfel încât el să aibă efectul dorit; |
| --- | --- |

17.

salută adoptarea Codului drepturilor online în UE; invită Comisia și statele membre să difuzeze acest cod la scară largă astfel încât el să aibă efectul dorit;

| 18. | subliniază că dezvoltarea tot mai rapidă a comerțului electronic este de o importanță majoră în ceea ce îi privește pe consumatori, oferind o gamă vastă de alegeri, în special celor care locuiesc în zone mai puțin accesibile, îndepărtate, precum și celor cu mobilitate redusă, care altfel nu ar avea acces la o gamă largă de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

18.

subliniază că dezvoltarea tot mai rapidă a comerțului electronic este de o importanță majoră în ceea ce îi privește pe consumatori, oferind o gamă vastă de alegeri, în special celor care locuiesc în zone mai puțin accesibile, îndepărtate, precum și celor cu mobilitate redusă, care altfel nu ar avea acces la o gamă largă de bunuri și servicii;

| 19. | subliniază importanța asigurării accesului deplin al consumatorilor la piața unică digitală, indiferent de locul lor de reședință sau de naționalitatea lor; invită Comisia să ia măsuri de combatere a tratamentului inegal al consumatorilor de pe piața unică determinat de restricțiile transfrontaliere actuale aplicate de întreprinderile implicate în activități de vânzare la distanță; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța asigurării accesului deplin al consumatorilor la piața unică digitală, indiferent de locul lor de reședință sau de naționalitatea lor; invită Comisia să ia măsuri de combatere a tratamentului inegal al consumatorilor de pe piața unică determinat de restricțiile transfrontaliere actuale aplicate de întreprinderile implicate în activități de vânzare la distanță;

| 20. | subliniază faptul că încrederea consumatorului este esențială pentru comerțul electronic, atât național, cât și transfrontalier; subliniază necesitatea asigurării calității, siguranței, trasabilității și autenticității produselor, a împiedicării practicilor ilegale sau neloiale și a respectării normelor referitoare la protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că încrederea consumatorului este esențială pentru comerțul electronic, atât național, cât și transfrontalier; subliniază necesitatea asigurării calității, siguranței, trasabilității și autenticității produselor, a împiedicării practicilor ilegale sau neloiale și a respectării normelor referitoare la protecția datelor cu caracter personal;

| 21. | subliniază rolul pieței unice digitale în crearea unei piețe unice sigure și funcționale pentru bunuri și servicii; subliniază, în acest context, importanța promovării unor sisteme eficace și coordonate de gestionare a riscurilor în contextul propunerilor privind siguranța generală a produselor și supravegherea pieței; |
| --- | --- |

21.

subliniază rolul pieței unice digitale în crearea unei piețe unice sigure și funcționale pentru bunuri și servicii; subliniază, în acest context, importanța promovării unor sisteme eficace și coordonate de gestionare a riscurilor în contextul propunerilor privind siguranța generală a produselor și supravegherea pieței;

| 22. | subliniază importanța punerii în aplicare rapide a dispozițiilor Directivei privind soluționarea online a litigiilor, astfel încât consumatorii să aibă un acces facil la soluționarea efectivă a problemelor online; invită Comisia să se asigure că finanțarea adecvată a platformei de soluționare online a litigiilor este garantată; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța punerii în aplicare rapide a dispozițiilor Directivei privind soluționarea online a litigiilor, astfel încât consumatorii să aibă un acces facil la soluționarea efectivă a problemelor online; invită Comisia să se asigure că finanțarea adecvată a platformei de soluționare online a litigiilor este garantată;

| 23. | subliniază importanța mărcilor de încredere pentru o funcționare eficace a pieței unice digitale, atât în ceea ce privește întreprinderile, cât și consumatorii; solicită adoptarea unui standard european de servicii pentru mărcile de încredere – pe baza unor standarde de calitate de nivel înalt – pentru a contribui la consolidarea pieței UE pentru acestea; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța mărcilor de încredere pentru o funcționare eficace a pieței unice digitale, atât în ceea ce privește întreprinderile, cât și consumatorii; solicită adoptarea unui standard european de servicii pentru mărcile de încredere – pe baza unor standarde de calitate de nivel înalt – pentru a contribui la consolidarea pieței UE pentru acestea;

| 24. | invită Comisia să adopte orientări UE privind standardele minime pentru site-urile de comparație, structurate în jurul principiilor de bază ale transparenței, imparțialității, informațiilor de calitate, căilor de atac efective, exhaustivității și ușurinței în utilizare; propune ca aceste orientări să fie însoțite de un sistem de acreditare la nivelul UE, precum și de măsuri eficace de supraveghere și de punere în aplicare; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să adopte orientări UE privind standardele minime pentru site-urile de comparație, structurate în jurul principiilor de bază ale transparenței, imparțialității, informațiilor de calitate, căilor de atac efective, exhaustivității și ușurinței în utilizare; propune ca aceste orientări să fie însoțite de un sistem de acreditare la nivelul UE, precum și de măsuri eficace de supraveghere și de punere în aplicare;

| 25. | se așteaptă ca Comisia, în cadrul revizuirii Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii, să examineze toate aspectele legate de impactul comerțului electronic și al piețelor digitale asupra comportamentului consumatorilor în cadrul industriei europene a turismului și să își intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii calității, conținutului și fiabilității informațiilor care le sunt oferite turiștilor; |
| --- | --- |

25.

se așteaptă ca Comisia, în cadrul revizuirii Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii, să examineze toate aspectele legate de impactul comerțului electronic și al piețelor digitale asupra comportamentului consumatorilor în cadrul industriei europene a turismului și să își intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii calității, conținutului și fiabilității informațiilor care le sunt oferite turiștilor;

| 26. | subliniază că, în contextul sistemelor informatizate de rezervare, pasagerii trebuie să fie în măsură să facă în mod clar diferențieri între costurile operaționale neopționale incluse în tarife și elementele opționale care pot fi rezervate, astfel încât prețurile să fie mai transparente pentru pasageri atunci când aceștia rezervă bilete pe internet; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, în contextul sistemelor informatizate de rezervare, pasagerii trebuie să fie în măsură să facă în mod clar diferențieri între costurile operaționale neopționale incluse în tarife și elementele opționale care pot fi rezervate, astfel încât prețurile să fie mai transparente pentru pasageri atunci când aceștia rezervă bilete pe internet;

| 27. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape și să facă uz de toate prerogativele sale pentru a garanta implementarea și aplicarea corectă a dispozițiilor-cheie ale Directivei privind practicile comerciale neloiale în ceea ce privește normele modernizate pentru combaterea practicilor comerciale neloiale, inclusiv online, în special a eventualelor abuzuri de putere de piață în domenii precum publicitatea comportamentală, politicile de tarifare personalizate și serviciile de căutare pe internet; salută comunicarea Comisiei intitulată „Protejarea întreprinderilor împotriva practicilor de comercializare înșelătoare și asigurarea unei respectări efective a normelor: Revizuirea Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă” (COM(2012)0702); |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să monitorizeze îndeaproape și să facă uz de toate prerogativele sale pentru a garanta implementarea și aplicarea corectă a dispozițiilor-cheie ale Directivei privind practicile comerciale neloiale în ceea ce privește normele modernizate pentru combaterea practicilor comerciale neloiale, inclusiv online, în special a eventualelor abuzuri de putere de piață în domenii precum publicitatea comportamentală, politicile de tarifare personalizate și serviciile de căutare pe internet; salută comunicarea Comisiei intitulată „Protejarea întreprinderilor împotriva practicilor de comercializare înșelătoare și asigurarea unei respectări efective a normelor: Revizuirea Directivei 2006/114/CE privind publicitatea înșelătoare și comparativă” (COM(2012)0702);

| 28. | îndeamnă Comisia să abordeze clauzele abuzive în contractele de transport aerian, pentru a asigura o monitorizare mai atentă a site-urilor de internet și pentru a notifica organismelor naționale de aplicare a legii cazurile de aplicare incorectă a normelor existente; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia să abordeze clauzele abuzive în contractele de transport aerian, pentru a asigura o monitorizare mai atentă a site-urilor de internet și pentru a notifica organismelor naționale de aplicare a legii cazurile de aplicare incorectă a normelor existente;

| 29. | invită Comisia să elaboreze formulare electronice standardizate pentru depunerea plângerilor pasagerilor legate de toate modurile de transport și să promoveze orientări pentru soluționarea promptă a acestor plângeri prin proceduri simplificate; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să elaboreze formulare electronice standardizate pentru depunerea plângerilor pasagerilor legate de toate modurile de transport și să promoveze orientări pentru soluționarea promptă a acestor plângeri prin proceduri simplificate;

| 30. | subliniază necesitatea întreprinderii de acțiuni pentru a se ajunge la servicii de cloud de încredere; solicită adoptarea unor contracte-tip clare și transparente care să acopere aspecte precum păstrarea datelor după încetarea contractului, divulgarea și integritatea datelor, localizarea și transferul datelor, dreptul de proprietate asupra datelor și responsabilitatea directă/indirectă; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea întreprinderii de acțiuni pentru a se ajunge la servicii de cloud de încredere; solicită adoptarea unor contracte-tip clare și transparente care să acopere aspecte precum păstrarea datelor după încetarea contractului, divulgarea și integritatea datelor, localizarea și transferul datelor, dreptul de proprietate asupra datelor și responsabilitatea directă/indirectă;

| 31. | atrage atenția asupra multitudinii de probleme juridice și de provocări asociate cu utilizarea cloud computingului, cum ar fi dificultățile în determinarea legislației aplicabile, aspectele legate de conformitate și responsabilitate, garanțiile privind protecția datelor (inclusiv dreptul la viață privată), portabilitatea datelor și aplicarea drepturilor de autor și a altor drepturi de proprietate intelectuală; consideră că este esențial ca consecințele cloud computingului să fie clare și previzibile în toate domeniile relevante ale legislației; |
| --- | --- |

31.

atrage atenția asupra multitudinii de probleme juridice și de provocări asociate cu utilizarea cloud computingului, cum ar fi dificultățile în determinarea legislației aplicabile, aspectele legate de conformitate și responsabilitate, garanțiile privind protecția datelor (inclusiv dreptul la viață privată), portabilitatea datelor și aplicarea drepturilor de autor și a altor drepturi de proprietate intelectuală; consideră că este esențial ca consecințele cloud computingului să fie clare și previzibile în toate domeniile relevante ale legislației;

| 32. | subliniază importanța crucială a aplicării drepturilor consumatorilor în tranzacțiile online; constată că acțiunile coordonate de Comisie și executate simultan de către autoritățile naționale relevante („EU sweeps”) s-au dovedit a fi un instrument util pentru monitorizarea aplicării legislației existente privind piața unică în statele membre printr-o acțiune comună și încurajează Comisia să ofere o utilizare mai extinsă a acestor acțiuni, precum și să ia în considerare coordonarea unor astfel de acțiuni și în alte domenii, inclusiv offline; invită Comisia să consolideze Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța crucială a aplicării drepturilor consumatorilor în tranzacțiile online; constată că acțiunile coordonate de Comisie și executate simultan de către autoritățile naționale relevante („EU sweeps”) s-au dovedit a fi un instrument util pentru monitorizarea aplicării legislației existente privind piața unică în statele membre printr-o acțiune comună și încurajează Comisia să ofere o utilizare mai extinsă a acestor acțiuni, precum și să ia în considerare coordonarea unor astfel de acțiuni și în alte domenii, inclusiv offline; invită Comisia să consolideze Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor;

| 33. | subliniază faptul că serviciile de livrare accesibile, de înaltă calitate și la prețuri rezonabile sunt o componentă esențială a achiziționării de bunuri online și promovarea acestora se face cel mai bine prin intermediul concurenței libere și corecte; constată, totuși, că numeroși consumatori sunt reticenți să facă cumpărături online, mai ales în mediul transfrontalier, din cauza incertitudinilor legate de livrarea finală, costuri sau fiabilitate; salută, prin urmare, consultarea publică lansată de Comisie cu scopul de a identifica posibile deficiențe și de a lua măsurile adecvate pentru a aborda acestea într-un mod care le va permite atât întreprinderilor, cât și consumatorilor să beneficieze pe deplin de piața unică digitală; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că serviciile de livrare accesibile, de înaltă calitate și la prețuri rezonabile sunt o componentă esențială a achiziționării de bunuri online și promovarea acestora se face cel mai bine prin intermediul concurenței libere și corecte; constată, totuși, că numeroși consumatori sunt reticenți să facă cumpărături online, mai ales în mediul transfrontalier, din cauza incertitudinilor legate de livrarea finală, costuri sau fiabilitate; salută, prin urmare, consultarea publică lansată de Comisie cu scopul de a identifica posibile deficiențe și de a lua măsurile adecvate pentru a aborda acestea într-un mod care le va permite atât întreprinderilor, cât și consumatorilor să beneficieze pe deplin de piața unică digitală;

| 34. | invită Comisia să prezinte o propunere revizuită pentru Directiva privind serviciile de plată și o propunere legislativă privind comisioanele interbancare multilaterale, astfel încât să se ajungă la o standardizare și interoperabilitate a plăților efectuate cu cardul, pe internet și prin telefonul mobil în UE și să se abordeze problema taxelor netransparente și excesive aplicate plăților; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să prezinte o propunere revizuită pentru Directiva privind serviciile de plată și o propunere legislativă privind comisioanele interbancare multilaterale, astfel încât să se ajungă la o standardizare și interoperabilitate a plăților efectuate cu cardul, pe internet și prin telefonul mobil în UE și să se abordeze problema taxelor netransparente și excesive aplicate plăților;

| 35. | subliniază că un nivel ridicat al securității rețelelor și informațiilor este esențial pentru a garanta funcționarea pieței unice și încrederea consumatorilor în piața unică digitală; ia act de dezvoltarea inegală a competențelor cibernetice și a capacităților de răspuns în caz de amenințări și atacuri, precum și de lipsa unei abordări armonizate a securității cibernetice în cadrul Uniunii; solicită eforturi concertate și o cooperare mai strânsă, având în vedere natura globală a internetului și nivelul ridicat de interconectare a sistemelor de rețele și de informații din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

35.

subliniază că un nivel ridicat al securității rețelelor și informațiilor este esențial pentru a garanta funcționarea pieței unice și încrederea consumatorilor în piața unică digitală; ia act de dezvoltarea inegală a competențelor cibernetice și a capacităților de răspuns în caz de amenințări și atacuri, precum și de lipsa unei abordări armonizate a securității cibernetice în cadrul Uniunii; solicită eforturi concertate și o cooperare mai strânsă, având în vedere natura globală a internetului și nivelul ridicat de interconectare a sistemelor de rețele și de informații din întreaga Uniune;

| 36. | subliniază faptul că accesibilitatea site-urilor de internet ale organismelor din sectorul public este o parte importantă a Agendei digitale, care contribuie la nediscriminare și creează oportunități de afaceri; invită Comisia să adopte o abordare mai ambițioasă în negocierile în curs privind acest subiect și să prezinte apoi inițiativa legislativă de mult așteptată sub forma unui act european privind accesibilitatea care să nu se limiteze la sectorul public; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că accesibilitatea site-urilor de internet ale organismelor din sectorul public este o parte importantă a Agendei digitale, care contribuie la nediscriminare și creează oportunități de afaceri; invită Comisia să adopte o abordare mai ambițioasă în negocierile în curs privind acest subiect și să prezinte apoi inițiativa legislativă de mult așteptată sub forma unui act european privind accesibilitatea care să nu se limiteze la sectorul public;

Crearea unui mediu de afaceri favorabil

| 37. | subliniază importanța creării unui mediu favorabil global de afaceri digitale; ia act de necesitatea simplificării cadrului juridic pentru TVA și evitarea dublei impuneri; invită statele membre să implementeze cât mai curând mini-ghișeele unice pentru serviciile de telecomunicații, serviciile de televiziune și serviciile electronice până în 2015; solicită Comisiei să extindă sfera de aplicare a ghișeelor unice la alte bunuri și servicii cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța creării unui mediu favorabil global de afaceri digitale; ia act de necesitatea simplificării cadrului juridic pentru TVA și evitarea dublei impuneri; invită statele membre să implementeze cât mai curând mini-ghișeele unice pentru serviciile de telecomunicații, serviciile de televiziune și serviciile electronice până în 2015; solicită Comisiei să extindă sfera de aplicare a ghișeelor unice la alte bunuri și servicii cât mai curând posibil;

| 38. | invită Comisia să clarifice aplicarea articolului 20 alineatul (2) din Directiva privind serviciile, care se ocupă cu discriminarea consumatorilor din UE pe criterii legate de locul de reședință sau de naționalitate, și în special tipurile de practici comerciale care ar putea fi considerate discriminare nejustificată în temeiul directivei; subliniază necesitatea de a aborda barierele subiacente – inclusiv fragmentarea juridică continuă și incertitudinea juridică aferentă în contextul aplicabilității legislației privind drepturile consumatorilor – care împiedică întreprinderile să se extindă pe piața unică digitală; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să clarifice aplicarea articolului 20 alineatul (2) din Directiva privind serviciile, care se ocupă cu discriminarea consumatorilor din UE pe criterii legate de locul de reședință sau de naționalitate, și în special tipurile de practici comerciale care ar putea fi considerate discriminare nejustificată în temeiul directivei; subliniază necesitatea de a aborda barierele subiacente – inclusiv fragmentarea juridică continuă și incertitudinea juridică aferentă în contextul aplicabilității legislației privind drepturile consumatorilor – care împiedică întreprinderile să se extindă pe piața unică digitală;

| 39. | consideră că propunerea privind legislația europeană comună în materie de vânzare este o inițiativă inovatoare de importanță crucială pentru consumatori și întreprinderi în cadrul pieței interne; consideră că un ansamblu opțional unic de norme la nivelul UE ar fi deosebit de benefic pentru sectorul internetului caracterizat de o creștere rapidă; este de opinie că propunerea prezintă, de asemenea, un potențial interesant în ceea ce privește cloud computingul și conținutul digital; |
| --- | --- |

39.

consideră că propunerea privind legislația europeană comună în materie de vânzare este o inițiativă inovatoare de importanță crucială pentru consumatori și întreprinderi în cadrul pieței interne; consideră că un ansamblu opțional unic de norme la nivelul UE ar fi deosebit de benefic pentru sectorul internetului caracterizat de o creștere rapidă; este de opinie că propunerea prezintă, de asemenea, un potențial interesant în ceea ce privește cloud computingul și conținutul digital;

| 40. | invită Comisia să continue lucrările sale legate de adaptarea cadrului de drept contractual la noile provocări prezentate de piața unică digitală; consideră, în special, că în acest domeniu sunt esențiale lucrările concomitente privind clauzele contractuale standard la nivelul UE care să fie disponibile direct întreprinderilor și consumatorilor; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să continue lucrările sale legate de adaptarea cadrului de drept contractual la noile provocări prezentate de piața unică digitală; consideră, în special, că în acest domeniu sunt esențiale lucrările concomitente privind clauzele contractuale standard la nivelul UE care să fie disponibile direct întreprinderilor și consumatorilor;

| 41. | invită Comisia să monitorizeze atent situația concurenței pe piața unică digitală și să acționeze rapid în cazul unor abuzuri de poziție dominantă; subliniază, în special, necesitatea de a monitoriza aplicarea corectă a orientărilor cu privire la acordurile de distribuție selectivă și de a asigura faptul că acestea continuă să fie adecvate în contextul digital; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să monitorizeze atent situația concurenței pe piața unică digitală și să acționeze rapid în cazul unor abuzuri de poziție dominantă; subliniază, în special, necesitatea de a monitoriza aplicarea corectă a orientărilor cu privire la acordurile de distribuție selectivă și de a asigura faptul că acestea continuă să fie adecvate în contextul digital;

| 42. | invită Comisia să promoveze accesul la capitalul de risc și la clusterele TIC pentru a stimula proiectele inovatoare precomerciale și pentru a favoriza inovarea în stadiu incipient pe piețele TIC; subliniază potențialul parteneriatelor de tip public-privat și al viitoarelor noi reguli de achiziții publice legate de crearea unor parteneriate pentru inovare; încurajează adoptarea timpurie a instrumentelor online de achiziții publice, pentru a profita astfel de viitoarele reforme în domeniul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să promoveze accesul la capitalul de risc și la clusterele TIC pentru a stimula proiectele inovatoare precomerciale și pentru a favoriza inovarea în stadiu incipient pe piețele TIC; subliniază potențialul parteneriatelor de tip public-privat și al viitoarelor noi reguli de achiziții publice legate de crearea unor parteneriate pentru inovare; încurajează adoptarea timpurie a instrumentelor online de achiziții publice, pentru a profita astfel de viitoarele reforme în domeniul achizițiilor publice;

| 43. | subliniază importanța neutralității rețelei și a accesului neîngrădit la piață al IMM-urilor din UE în sectorul TIC; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a îmbunătăți această situație; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă cât mai curând posibil, în vederea reducerii suplimentare a tarifelor de roaming în interiorul UE; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța neutralității rețelei și a accesului neîngrădit la piață al IMM-urilor din UE în sectorul TIC; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a îmbunătăți această situație; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă cât mai curând posibil, în vederea reducerii suplimentare a tarifelor de roaming în interiorul UE;

Oferte legale atractive de conținut digital

| 44. | încurajează Comisia să își continue eforturile în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală, cu scopul de a crea un cadru modern de drepturi de autor pentru piața unică digitală; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a încuraja dezvoltarea de conținut legal care să fie accesibil pe piața unică digitală; subliniază faptul că un regim revizuit al drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) ar trebui să se bazeze pe încurajarea inovării, pe noi modele de servicii și pe conținuturi generate de utilizatori și în colaborare, astfel încât să se favorizeze dezvoltarea unei piețe competitive în domeniul TIC în UE, asigurându-se în același timp că titularii drepturilor sunt protejați și remunerați în mod corespunzător; |
| --- | --- |

44.

încurajează Comisia să își continue eforturile în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală, cu scopul de a crea un cadru modern de drepturi de autor pentru piața unică digitală; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a încuraja dezvoltarea de conținut legal care să fie accesibil pe piața unică digitală; subliniază faptul că un regim revizuit al drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) ar trebui să se bazeze pe încurajarea inovării, pe noi modele de servicii și pe conținuturi generate de utilizatori și în colaborare, astfel încât să se favorizeze dezvoltarea unei piețe competitive în domeniul TIC în UE, asigurându-se în același timp că titularii drepturilor sunt protejați și remunerați în mod corespunzător;

| 45. | constată că Uniunea a făcut deja unele progrese în reducerea impactului teritorialității drepturilor de autor, în special prin propunerea Comisiei pentru o directivă privind gestionarea colectivă a drepturilor și de acordare a licențelor multiteritoriale în sectorul muzicii online, aceasta fiind în curs de examinare de către legiuitor; consideră că sunt necesare o mai mare transparență, o mai bună guvernare și o mai mare responsabilitate a societăților de gestiune colectivă a drepturilor; consideră că directiva propusă ar încuraja acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturi și ar facilita acordarea de licențe pentru utilizarea online a drepturilor; |
| --- | --- |

45.

constată că Uniunea a făcut deja unele progrese în reducerea impactului teritorialității drepturilor de autor, în special prin propunerea Comisiei pentru o directivă privind gestionarea colectivă a drepturilor și de acordare a licențelor multiteritoriale în sectorul muzicii online, aceasta fiind în curs de examinare de către legiuitor; consideră că sunt necesare o mai mare transparență, o mai bună guvernare și o mai mare responsabilitate a societăților de gestiune colectivă a drepturilor; consideră că directiva propusă ar încuraja acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturi și ar facilita acordarea de licențe pentru utilizarea online a drepturilor;

| 46. | subliniază că toate segmentele relevante ale societății ar trebui să fie incluse în dialogul în curs de desfășurare al Comisiei pe tema „Licențe pentru Europa” și în revizuirea cadrului juridic referitor la drepturile de proprietate intelectuală; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că societatea civilă și organizațiile din domeniul protecției consumatorilor sunt reprezentate în mod adecvat; invită Comisia să prezinte un răspuns strategic ambițios în 2014, care să cuprindă atât soluții de piață practice, cât și răspunsuri politice și, după caz, legislative; solicită Comisiei să țină la curent Parlamentul cu privire la rezultatul acestui proces; |
| --- | --- |

46.

subliniază că toate segmentele relevante ale societății ar trebui să fie incluse în dialogul în curs de desfășurare al Comisiei pe tema „Licențe pentru Europa” și în revizuirea cadrului juridic referitor la drepturile de proprietate intelectuală; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că societatea civilă și organizațiile din domeniul protecției consumatorilor sunt reprezentate în mod adecvat; invită Comisia să prezinte un răspuns strategic ambițios în 2014, care să cuprindă atât soluții de piață practice, cât și răspunsuri politice și, după caz, legislative; solicită Comisiei să țină la curent Parlamentul cu privire la rezultatul acestui proces;

| 47. | invită Comisia să prezinte măsuri pentru a stimula circulația transfrontalieră și portabilitatea conținutului audiovizual, inclusiv platformele „video la cerere”; invită Comisia și statele membre să propună măsuri de sprijinire a industriei audiovizuale din UE având scopul de a elimina obstacolele actuale din calea pieței unice digitale în acest sector; consideră că astfel de măsuri ar trebui să urmărească crearea unei cereri sporite din partea consumatorilor pentru filme europene nenaționale, facilitarea distribuției la nivel transfrontalier, inclusiv prin acordarea de sprijin pentru subtitrarea și dublarea producțiilor audiovizuale, și reducerea costurilor de tranzacționare aferente legate de gestionarea drepturilor; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să prezinte măsuri pentru a stimula circulația transfrontalieră și portabilitatea conținutului audiovizual, inclusiv platformele „video la cerere”; invită Comisia și statele membre să propună măsuri de sprijinire a industriei audiovizuale din UE având scopul de a elimina obstacolele actuale din calea pieței unice digitale în acest sector; consideră că astfel de măsuri ar trebui să urmărească crearea unei cereri sporite din partea consumatorilor pentru filme europene nenaționale, facilitarea distribuției la nivel transfrontalier, inclusiv prin acordarea de sprijin pentru subtitrarea și dublarea producțiilor audiovizuale, și reducerea costurilor de tranzacționare aferente legate de gestionarea drepturilor;

| 48. | consideră că este necesar ca serviciile de conținut cultural și creativ, în special producțiile audiovizuale și noile platforme transfrontaliere pentru livrarea de conținuturi, să fie mai accesibile în întreaga Uniune, în special pentru persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, în scopul de a încuraja participarea la viața socială și culturală a Uniunii; |
| --- | --- |

48.

consideră că este necesar ca serviciile de conținut cultural și creativ, în special producțiile audiovizuale și noile platforme transfrontaliere pentru livrarea de conținuturi, să fie mai accesibile în întreaga Uniune, în special pentru persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, în scopul de a încuraja participarea la viața socială și culturală a Uniunii;

| 49. | subliniază importanța serviciilor sau platformelor UE sau de altă natură în stimularea procesului de digitalizare a patrimoniului și conținutului cultural al Uniunii și a accesului online la acestea; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța serviciilor sau platformelor UE sau de altă natură în stimularea procesului de digitalizare a patrimoniului și conținutului cultural al Uniunii și a accesului online la acestea;

| 50. | salută creșterea pieței de cărți electronice în Europa și consideră că aceasta poate aduce beneficii importante consumatorilor și întreprinderilor deopotrivă; subliniază că este important să se asigure că consumatorii nu întâmpină obstacole când doresc să achiziționeze cărți electronice dincolo de granițe sau pentru diverse platforme și dispozitive; subliniază că este important să se asigure interoperabilitatea diferitelor dispozitive și sisteme de cărți electronice; |
| --- | --- |

50.

salută creșterea pieței de cărți electronice în Europa și consideră că aceasta poate aduce beneficii importante consumatorilor și întreprinderilor deopotrivă; subliniază că este important să se asigure că consumatorii nu întâmpină obstacole când doresc să achiziționeze cărți electronice dincolo de granițe sau pentru diverse platforme și dispozitive; subliniază că este important să se asigure interoperabilitatea diferitelor dispozitive și sisteme de cărți electronice;

| 51. | invită Comisia să prezinte o propunere pentru a alinia cotele de TVA aplicabile bunurilor și serviciilor de natură similară; solicită ca, în lumina trecerii în 2015 la principiul „țării de reședință a consumatorului”, să se introducă o definiție dinamică pentru „cărțile electronice”, astfel încât să se asigure certitudinea juridică; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să prezinte o propunere pentru a alinia cotele de TVA aplicabile bunurilor și serviciilor de natură similară; solicită ca, în lumina trecerii în 2015 la principiul „țării de reședință a consumatorului”, să se introducă o definiție dinamică pentru „cărțile electronice”, astfel încât să se asigure certitudinea juridică;

| 52. | invită Comisia să prezinte o propunere pentru a se asigura că cotele de TVA sunt aplicate echitabil la conținutul creativ, cultural, științific și educațional, indiferent de mijloacele folosite pentru accesul utilizatorilor; consideră că cotele reduse de TVA care există pentru conținutul distribuit în formă fizică ar trebui să se aplice, de asemenea, echivalentului digital, prin aceasta stimulându-se atractivitatea platformelor digitale și promovându-se serviciile de conținut inovatoare și noi modalități de accesare a conținutului online de către utilizatori; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să prezinte o propunere pentru a se asigura că cotele de TVA sunt aplicate echitabil la conținutul creativ, cultural, științific și educațional, indiferent de mijloacele folosite pentru accesul utilizatorilor; consideră că cotele reduse de TVA care există pentru conținutul distribuit în formă fizică ar trebui să se aplice, de asemenea, echivalentului digital, prin aceasta stimulându-se atractivitatea platformelor digitale și promovându-se serviciile de conținut inovatoare și noi modalități de accesare a conținutului online de către utilizatori;

| 53. | salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere concretă pentru a oferi clarificări, o interpretare clară și îndrumări cu privire la funcționarea procedurilor de notificare și de acțiune; |
| --- | --- |

53.

salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere concretă pentru a oferi clarificări, o interpretare clară și îndrumări cu privire la funcționarea procedurilor de notificare și de acțiune;

Către servicii de mobilitate inteligente și interoperabile în UE

| 54. | solicită implementarea în continuare a unor sisteme de mobilitate inteligente, dezvoltate grație cercetării finanțate de UE, cum ar fi viitorul Sistem de gestionare a traficului aerian (SESAR), sistemele europene de gestionare a traficului feroviar (ERTMS) și sistemele de informații feroviare, sistemele de supraveghere maritimă (SafeSeaNet), sistemele de informații fluviale (River Information Services – RIS), sistemele inteligente de transport (intelligent transport systems – ITS), precum și a unor soluții interconectate interoperabile pentru următoarea generație de sisteme de gestionare a traficului multimodal; |
| --- | --- |

54.

solicită implementarea în continuare a unor sisteme de mobilitate inteligente, dezvoltate grație cercetării finanțate de UE, cum ar fi viitorul Sistem de gestionare a traficului aerian (SESAR), sistemele europene de gestionare a traficului feroviar (ERTMS) și sistemele de informații feroviare, sistemele de supraveghere maritimă (SafeSeaNet), sistemele de informații fluviale (River Information Services – RIS), sistemele inteligente de transport (intelligent transport systems – ITS), precum și a unor soluții interconectate interoperabile pentru următoarea generație de sisteme de gestionare a traficului multimodal;

| 55. | subliniază că în cadrul TEN-T ar trebui implementate pe scară largă instrumente bazate pe tehnologia informației, pentru simplificarea procedurilor administrative, permiterea localizării și urmăririi mărfurilor și optimizarea orarelor și a fluxurilor de trafic; |
| --- | --- |

55.

subliniază că în cadrul TEN-T ar trebui implementate pe scară largă instrumente bazate pe tehnologia informației, pentru simplificarea procedurilor administrative, permiterea localizării și urmăririi mărfurilor și optimizarea orarelor și a fluxurilor de trafic;

Dimensiunea internațională a pieței unice digitale

| 56. | consideră că este nevoie de mai multă cooperare la nivel mondial pentru a menține și a moderniza în viitor drepturile de proprietate intelectuală, acest lucru fiind vital pentru inovare, ocuparea forței de muncă și un comerț mondial deschis; |
| --- | --- |

56.

consideră că este nevoie de mai multă cooperare la nivel mondial pentru a menține și a moderniza în viitor drepturile de proprietate intelectuală, acest lucru fiind vital pentru inovare, ocuparea forței de muncă și un comerț mondial deschis;

| 57. | salută inițiativele recente ale Comisiei, dar subliniază necesitatea finalizării cadrului de reglementare pentru punerea în aplicare a drepturilor de autor în mediul digital, care trebuie să fie adaptat la cerințele actuale, astfel încât să se poată încheia acorduri cu partenerii noștri comerciali pe baza unei legislații europene moderne; |
| --- | --- |

57.

salută inițiativele recente ale Comisiei, dar subliniază necesitatea finalizării cadrului de reglementare pentru punerea în aplicare a drepturilor de autor în mediul digital, care trebuie să fie adaptat la cerințele actuale, astfel încât să se poată încheia acorduri cu partenerii noștri comerciali pe baza unei legislații europene moderne;

| 58. | observă că e-comerțul s-a dezvoltat în afara cadrelor de reglementare comerciale standard și tradiționale; subliniază importanța unei cooperări internaționale sporite în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și al Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) pentru a proteja și a garanta dezvoltarea pieței digitale mondiale; solicită revizuirea și actualizarea actualului Acord privind tehnologia informației (ATI) în cadrul OMC și ca UE să exploreze posibilitățile unui Acord privind economia digitală internațională (IDEA); |
| --- | --- |

58.

observă că e-comerțul s-a dezvoltat în afara cadrelor de reglementare comerciale standard și tradiționale; subliniază importanța unei cooperări internaționale sporite în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și al Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) pentru a proteja și a garanta dezvoltarea pieței digitale mondiale; solicită revizuirea și actualizarea actualului Acord privind tehnologia informației (ATI) în cadrul OMC și ca UE să exploreze posibilitățile unui Acord privind economia digitală internațională (IDEA);

| 59. | consideră că restricționarea accesului întreprinderilor din UE la piețele digitale și consumatorii online, printre altele, prin cenzurarea de stat sau accesul restricționat pe piețe pentru furnizorii europeni de servicii în țări terțe constituie o barieră în calea comerțului; solicită Comisiei și Consiliului să includă un mecanism de salvgardare în toate acordurile comerciale viitoare, în special cele care conțin dispoziții care afectează serviciile online și comunitățile de utilizatori online care partajează informații, pentru a garanta că societăților TIC din Uniunea Europeană nu li se solicită de către părțile terțe să restricționeze accesul la site-urile de internet, să înlăture conținutul creat de utilizatori sau să furnizeze informații cu caracter personal precum adrese personale de IP, în moduri care contravin drepturilor și libertăților fundamentale; solicită, în plus, Consiliului și Comisiei să dezvolte o strategie de contestare a măsurilor adoptate de țările terțe prin care este restricționat accesul întreprinderilor UE la piețele online mondiale; |
| --- | --- |

59.

consideră că restricționarea accesului întreprinderilor din UE la piețele digitale și consumatorii online, printre altele, prin cenzurarea de stat sau accesul restricționat pe piețe pentru furnizorii europeni de servicii în țări terțe constituie o barieră în calea comerțului; solicită Comisiei și Consiliului să includă un mecanism de salvgardare în toate acordurile comerciale viitoare, în special cele care conțin dispoziții care afectează serviciile online și comunitățile de utilizatori online care partajează informații, pentru a garanta că societăților TIC din Uniunea Europeană nu li se solicită de către părțile terțe să restricționeze accesul la site-urile de internet, să înlăture conținutul creat de utilizatori sau să furnizeze informații cu caracter personal precum adrese personale de IP, în moduri care contravin drepturilor și libertăților fundamentale; solicită, în plus, Consiliului și Comisiei să dezvolte o strategie de contestare a măsurilor adoptate de țările terțe prin care este restricționat accesul întreprinderilor UE la piețele online mondiale;

o

o o

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

60.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0468.

(2)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 59.

(3)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 70.

(4)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 51.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0209.

(6)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 25.

(7)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(8)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(9)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 58.

(10)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 1.

(11)  JO L 189, 22.7.2010, p. 1.

(12)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(13)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 26.

(14)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(15)  Ministerul pentru Inovare, Afaceri și Competențe, Marea Britanie, Economics Paper No 11: „Consecințe economice ale finalizării pieței interne pentru Regatul Unit și UE”, februarie 2011.

(16)  Ministerul pentru Inovare, Afaceri și Competențe, Marea Britanie, Economics Paper No 11: „Consecințe economice ale finalizării pieței interne pentru Regatul Unit și UE”, februarie 2011, și datele Eurostat privind PIB-ul UE în 2010 și numărul de gospodării din UE.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/130

---

P7_TA(2013)0328

Impactul crizei asupra accesului la îngrijire pentru grupurile vulnerabile

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (2013/2044(INI))

(2016/C 075/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 151, 153 și 168, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 151, 153 și 168,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 21, 23, 24, 25, 34 și 35, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 21, 23, 24, 25, 34 și 35,

| — | având în vedere Carta socială europeană revizuită, în special articolul 30 (dreptul la protecție împotriva sărăciei și a excluziunii sociale) și articolul 16 (dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană revizuită, în special articolul 30 (dreptul la protecție împotriva sărăciei și a excluziunii sociale) și articolul 16 (dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică),

| — | având în vedere aderarea la Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere aderarea la Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile copilului,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999 (2),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 referitoare la un regulament privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 referitoare la un regulament privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (COM(2009)0567),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Concretizarea planului strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Concretizarea planului strategic de implementare a parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” (COM(2012)0083),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010, referitoare la UE 2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010, referitoare la UE 2020 (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la Programul pentru distribuirea de alimente către persoanele cele mai defavorizate din Uniune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la Programul pentru distribuirea de alimente către persoanele cele mai defavorizate din Uniune (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 privind Strategia UE privind incluziunea romilor (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 privind Strategia UE privind incluziunea romilor (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pe 2013 (15),

| — | având în vedere Declarația sa scrisă din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost (16) care trăiesc pe stradă și Declarația scrisă din 16 decembrie 2010 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația sa scrisă din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost (16) care trăiesc pe stradă și Declarația scrisă din 16 decembrie 2010 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (17),

| — | având în vedere rapoartele din 2011 ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulate „Migranții aflați în situație de ședere ilegală: accesul la îngrijiri de sănătate în 10 state membre ale Uniunii Europene (18)” și „Drepturile fundamentale ale migranților aflați în situație de ședere ilegală în Uniunea Europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 2011 ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulate „Migranții aflați în situație de ședere ilegală: accesul la îngrijiri de sănătate în 10 state membre ale Uniunii Europene (18)” și „Drepturile fundamentale ale migranților aflați în situație de ședere ilegală în Uniunea Europeană”,

| — | având în vedere cel de al treilea raport al Comitetului pentru protecție socială din luna martie 2012, intitulat „Impactul social al crizei economice și al consolidării fiscale în curs”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al treilea raport al Comitetului pentru protecție socială din luna martie 2012, intitulat „Impactul social al crizei economice și al consolidării fiscale în curs”,

| — | având în vedere raportul organizației neguvernamentale „Doctors of the World” intitulat „Accesul la asistență medicală pentru grupurile vulnerabile din Uniunea Europeană în 2012”(Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul organizației neguvernamentale „Doctors of the World” intitulat „Accesul la asistență medicală pentru grupurile vulnerabile din Uniunea Europeană în 2012”(Access to health care for vulnerable groups in the European Union in 2012),

| — | având în vedere Raportul Eurofund intitulat „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: impactul crizei” (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofund intitulat „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: impactul crizei” (19),

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Serviciile de consultanță privind îndatorarea gospodăriilor din Uniunea Europeană” (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Serviciile de consultanță privind îndatorarea gospodăriilor din Uniunea Europeană” (20),

| — | având în vedere Raportul Eurofund „Condițiile de viață ale romilor: locuințele inadecvate și sănătatea” (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofund „Condițiile de viață ale romilor: locuințele inadecvate și sănătatea” (21),

| — | având în vedere Raportul Eurofound „Incluziunea activă a tinerilor cu probleme de sănătate sau cu handicap” (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound „Incluziunea activă a tinerilor cu probleme de sănătate sau cu handicap” (22),

| — | având în vedere raportul OCDE intitulat „Sănătatea pe scurt – Europa 2012” („Health at a glance – Europe 2012”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE intitulat „Sănătatea pe scurt – Europa 2012” („Health at a glance – Europe 2012”),

| — | având în vedere publicația OIM intitulată „Securitate socială pentru toți – Combaterea inegalităților în ceea ce privește accesul la asistență medicală pentru grupurile vulnerabile din Europa și Asia Centrală” (Social security for all – Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația OIM intitulată „Securitate socială pentru toți – Combaterea inegalităților în ceea ce privește accesul la asistență medicală pentru grupurile vulnerabile din Europa și Asia Centrală” (Social security for all – Addressing inequities in access to health care for vulnerable groups in countries of Europe and Central Asia),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0221/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0221/2013),

| A. | întrucât toate ființele umane se nasc libere și egale în demnitate și în drepturi, iar statele membre au responsabilitatea de a promova și garanta aceste drepturi prin intermediul constituției lor și a sistemelor lor publice de sănătate; întrucât inegalități bazate pe criterii de gen în ceea ce privește accesul la asistență medicală și rezultatele în materie de sănătate există în întreaga UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate ființele umane se nasc libere și egale în demnitate și în drepturi, iar statele membre au responsabilitatea de a promova și garanta aceste drepturi prin intermediul constituției lor și a sistemelor lor publice de sănătate; întrucât inegalități bazate pe criterii de gen în ceea ce privește accesul la asistență medicală și rezultatele în materie de sănătate există în întreaga UE;

| B. | întrucât valorile fundamentale ale UE ar trebui să fie respectate chiar și într-o situație de criză și întrucât accesul la îngrijire și la asistență medicală și socială ar trebui să fie considerat un drept fundamental al tuturor cetățenilor UE; întrucât, în schimb, serviciile medicale, de îngrijire și sociale au suferit reduceri în majoritatea statelor membre ca urmare a implementării politicilor de austeritate, subminând astfel accesul universal și calitatea serviciilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât valorile fundamentale ale UE ar trebui să fie respectate chiar și într-o situație de criză și întrucât accesul la îngrijire și la asistență medicală și socială ar trebui să fie considerat un drept fundamental al tuturor cetățenilor UE; întrucât, în schimb, serviciile medicale, de îngrijire și sociale au suferit reduceri în majoritatea statelor membre ca urmare a implementării politicilor de austeritate, subminând astfel accesul universal și calitatea serviciilor;

| C. | întrucât sistemele de asistență medicală din UE se confruntă cu provocări semnificative, inclusiv cu criza persistentă a datoriilor suverane din zona euro care generează presiuni asupra finanțelor publice, cu îmbătrânirea populației, cu natura fluctuantă a serviciilor medicale și costurile tot mai mari pentru sănătate, care impun în mod evident necesitatea unei reforme; |
| --- | --- |

C.

întrucât sistemele de asistență medicală din UE se confruntă cu provocări semnificative, inclusiv cu criza persistentă a datoriilor suverane din zona euro care generează presiuni asupra finanțelor publice, cu îmbătrânirea populației, cu natura fluctuantă a serviciilor medicale și costurile tot mai mari pentru sănătate, care impun în mod evident necesitatea unei reforme;

| D. | întrucât UE dispune de cel mai avansat sistem de protecție socială din lume, înregistrând cele mai ridicate contribuții pentru prestații sociale pentru cetățeni; subliniază faptul că menținerea și dezvoltarea în continuare a modelului social european trebuie să fie o prioritate politică; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE dispune de cel mai avansat sistem de protecție socială din lume, înregistrând cele mai ridicate contribuții pentru prestații sociale pentru cetățeni; subliniază faptul că menținerea și dezvoltarea în continuare a modelului social european trebuie să fie o prioritate politică;

| E. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății subliniază în Carta de la Tallin că sănătatea este un factor esențial care contribuie la dezvoltare economică și prosperitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății subliniază în Carta de la Tallin că sănătatea este un factor esențial care contribuie la dezvoltare economică și prosperitate;

| F. | întrucât, în mai multe state membre, inegalitățile sunt în continuă creștere din cauza înrăutățirii situației celor mai sărace și mai defavorizate persoane din statele respective; întrucât, în 2011, aproximativ 24,2 % din populația UE era considerată ca aflându-se în situație de risc de sărăcie sau excluziune socială; întrucât, mai mult decât atât, starea de sănătate autodeclarată în rândul persoanelor cu venituri scăzute s-a înrăutățit, înregistrându-se un decalaj din ce în ce mai pronunțat comparativ cu 25 % dintre persoanele cu cele mai ridicate venituri; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în mai multe state membre, inegalitățile sunt în continuă creștere din cauza înrăutățirii situației celor mai sărace și mai defavorizate persoane din statele respective; întrucât, în 2011, aproximativ 24,2 % din populația UE era considerată ca aflându-se în situație de risc de sărăcie sau excluziune socială; întrucât, mai mult decât atât, starea de sănătate autodeclarată în rândul persoanelor cu venituri scăzute s-a înrăutățit, înregistrându-se un decalaj din ce în ce mai pronunțat comparativ cu 25 % dintre persoanele cu cele mai ridicate venituri;

| G. | întrucât ratele șomajului pe termen lung sunt în creștere, mulți cetățeni rămânând fără asigurarea de sănătate, ceea ce le restricționează accesul la serviciile de asistență medicală; |
| --- | --- |

G.

întrucât ratele șomajului pe termen lung sunt în creștere, mulți cetățeni rămânând fără asigurarea de sănătate, ceea ce le restricționează accesul la serviciile de asistență medicală;

| H. | întrucât, în contextul crizei actuale, grupurile cele mai vulnerabile sunt cu precădere afectate, deoarece ele se confruntă atât cu pierderea veniturilor, cât și cu reducerea numărului de servicii de îngrijire; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în contextul crizei actuale, grupurile cele mai vulnerabile sunt cu precădere afectate, deoarece ele se confruntă atât cu pierderea veniturilor, cât și cu reducerea numărului de servicii de îngrijire;

| I. | întrucât „sărăcia cronică”, o categorie în care se încadrează adesea șomerii pe termen lung sau angajații cu salarii scăzute, persoanele singure cu copii care nu sunt încadrate profesional sau care lucrează cu o normă redusă și persoanele vârstnice din Europa Centrală și de Est desemnează în mod constant grupurile cele mai vulnerabile ale populației; |
| --- | --- |

I.

întrucât „sărăcia cronică”, o categorie în care se încadrează adesea șomerii pe termen lung sau angajații cu salarii scăzute, persoanele singure cu copii care nu sunt încadrate profesional sau care lucrează cu o normă redusă și persoanele vârstnice din Europa Centrală și de Est desemnează în mod constant grupurile cele mai vulnerabile ale populației;

| J. | întrucât cele mai recente studii confirmă apariția unui nou grup de persoane vulnerabile care în trecut erau relativ înstărite, dar care în prezent se confruntă cu nevoi din cauza nivelurilor de datorie personală. acest nou grup de persoane „care se confruntă cu o situație precară” este expus riscului de a nu mai face față cheltuielilor de la o lună la alta, de a nu-și mai putea plăti facturile și de a nu-și mai putea achita datoriile sau de a nu putea să plătească pentru serviciile de îngrijire necesare, trăind cu teama de a fi nevoiți să își părăsească locuința; |
| --- | --- |

J.

întrucât cele mai recente studii confirmă apariția unui nou grup de persoane vulnerabile care în trecut erau relativ înstărite, dar care în prezent se confruntă cu nevoi din cauza nivelurilor de datorie personală. acest nou grup de persoane „care se confruntă cu o situație precară” este expus riscului de a nu mai face față cheltuielilor de la o lună la alta, de a nu-și mai putea plăti facturile și de a nu-și mai putea achita datoriile sau de a nu putea să plătească pentru serviciile de îngrijire necesare, trăind cu teama de a fi nevoiți să își părăsească locuința;

| K. | întrucât un rol important îl joacă serviciile publice – deținute sau administrate de stat, cu implicarea democratică a beneficiarilor lor – în domenii esențiale pentru bunăstare, inclusiv sănătate, educație, justiție, apă, locuințe, transport și asistență în favoarea copiilor și a persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

K.

întrucât un rol important îl joacă serviciile publice – deținute sau administrate de stat, cu implicarea democratică a beneficiarilor lor – în domenii esențiale pentru bunăstare, inclusiv sănătate, educație, justiție, apă, locuințe, transport și asistență în favoarea copiilor și a persoanelor în vârstă;

| L. | întrucât fragmentarea sistemelor de asistență medicală poate conduce la situația în care mulți pacienți nu primesc îngrijirile medicale necesare, în timp ce alți pacienți primesc o îngrijire care poate fi inutilă sau chiar dăunătoare; |
| --- | --- |

L.

întrucât fragmentarea sistemelor de asistență medicală poate conduce la situația în care mulți pacienți nu primesc îngrijirile medicale necesare, în timp ce alți pacienți primesc o îngrijire care poate fi inutilă sau chiar dăunătoare;

| M. | întrucât criza a sporit riscul excluziunii pe termen lung de pe piața muncii, în special pentru tineri, aceștia fiind cei mai vulnerabili la consecințele sale în ceea ce privește viitoarea participare pe piața muncii și câștigurile acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât criza a sporit riscul excluziunii pe termen lung de pe piața muncii, în special pentru tineri, aceștia fiind cei mai vulnerabili la consecințele sale în ceea ce privește viitoarea participare pe piața muncii și câștigurile acestora;

| N. | întrucât din ce în ce mai multe persoane din UE lucrează și după împlinirea vârstei legale de pensionare, în parte din cauza nevoilor financiare, celelalte surse de venit pe gospodărie după pensionare fiind supuse presiunilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât din ce în ce mai multe persoane din UE lucrează și după împlinirea vârstei legale de pensionare, în parte din cauza nevoilor financiare, celelalte surse de venit pe gospodărie după pensionare fiind supuse presiunilor;

| O. | întrucât costurile serviciilor pentru utilizatorii de servicii sunt în creștere în anumite state membre, ceea ce înseamnă că un număr mare de persoane nu mai dispun de posibilități financiare pentru a-și permite un nivel adecvat de servicii care să răspundă nevoilor lor clare, conducând astfel la o pierdere a independenței, la presiuni suplimentare în ceea ce privește situația lor familială sau locul de muncă ori la efecte potențial dăunătoare asupra stării lor de sănătate, toate acestea favorizând ecluziunea socială a acestora; |
| --- | --- |

O.

întrucât costurile serviciilor pentru utilizatorii de servicii sunt în creștere în anumite state membre, ceea ce înseamnă că un număr mare de persoane nu mai dispun de posibilități financiare pentru a-și permite un nivel adecvat de servicii care să răspundă nevoilor lor clare, conducând astfel la o pierdere a independenței, la presiuni suplimentare în ceea ce privește situația lor familială sau locul de muncă ori la efecte potențial dăunătoare asupra stării lor de sănătate, toate acestea favorizând ecluziunea socială a acestora;

| P. | întrucât sistemele de asistență medicală pot (în mod neintenționat) să creeze bariere în calea accesului la îngrijiri de sănătate sau să asigure aceste îngrijiri la un nivel calitativ diferit pentru persoanele care au mai mult de o caracteristică protejată, cum ar fi sexul, vârsta sau apartenența la un grup minoritar; |
| --- | --- |

P.

întrucât sistemele de asistență medicală pot (în mod neintenționat) să creeze bariere în calea accesului la îngrijiri de sănătate sau să asigure aceste îngrijiri la un nivel calitativ diferit pentru persoanele care au mai mult de o caracteristică protejată, cum ar fi sexul, vârsta sau apartenența la un grup minoritar;

| Q. | întrucât unele sisteme de securitate socială sunt modificate pentru a se elimina sau a se limita accesul la asistență medicală pentru anumite grupuri și la decontări pentru anumite tratamente și medicamente (23), ceea ce creează riscuri suplimentare pentru sănătatea individuală și publică, precum și pentru sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor respective; |
| --- | --- |

Q.

întrucât unele sisteme de securitate socială sunt modificate pentru a se elimina sau a se limita accesul la asistență medicală pentru anumite grupuri și la decontări pentru anumite tratamente și medicamente (23), ceea ce creează riscuri suplimentare pentru sănătatea individuală și publică, precum și pentru sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor respective;

| R. | întrucât se estimează că cea mai mare pondere a îngrijirilor la nivelul UE este furnizată în prezent de îngrijitori informali, neplătiți; întrucât această resursă enormă este amenințată din cauza unei serii de schimbări demografice, precum și din cauza accentuării poverii pe care o reprezintă îngrijirile; |
| --- | --- |

R.

întrucât se estimează că cea mai mare pondere a îngrijirilor la nivelul UE este furnizată în prezent de îngrijitori informali, neplătiți; întrucât această resursă enormă este amenințată din cauza unei serii de schimbări demografice, precum și din cauza accentuării poverii pe care o reprezintă îngrijirile;

| S. | întrucât dreptul la o gamă de servicii la domiciliu, rezidențiale și la alte servicii comunitare de sprijin, inclusiv la asistență personală, este consacrat la articolul 19 și la articolul 26 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

S.

întrucât dreptul la o gamă de servicii la domiciliu, rezidențiale și la alte servicii comunitare de sprijin, inclusiv la asistență personală, este consacrat la articolul 19 și la articolul 26 din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| T. | întrucât cauzele plasării copiilor în centre de îngrijire alternativă sunt complexe și multidimensionale, însă deseori apar direct sau indirect asociate cu sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

T.

întrucât cauzele plasării copiilor în centre de îngrijire alternativă sunt complexe și multidimensionale, însă deseori apar direct sau indirect asociate cu sărăcia și excluziunea socială;

| U. | întrucât lipsa unor informații exacte și accesibile poate contribui la incapacitatea grupurilor vulnerabile de a accesa îngrijirea necesară la care sunt îndreptățite; |
| --- | --- |

U.

întrucât lipsa unor informații exacte și accesibile poate contribui la incapacitatea grupurilor vulnerabile de a accesa îngrijirea necesară la care sunt îndreptățite;

| V. | întrucât rapoartele indică o creștere a dificultăților pentru unii resortisanți ai UE și pentru alte persoane care au dreptul legal de a-și exercita dreptul la îngrijire într-o situație transfrontalieră; |
| --- | --- |

V.

întrucât rapoartele indică o creștere a dificultăților pentru unii resortisanți ai UE și pentru alte persoane care au dreptul legal de a-și exercita dreptul la îngrijire într-o situație transfrontalieră;

| W. | întrucât problemele demografiei medicale (niveluri scăzute ale acordării de îngrijire în anumite zone geografice) în multe state membre îngreunează accesul grupurilor vulnerabile la îngrijiri; |
| --- | --- |

W.

întrucât problemele demografiei medicale (niveluri scăzute ale acordării de îngrijire în anumite zone geografice) în multe state membre îngreunează accesul grupurilor vulnerabile la îngrijiri;

| X. | întrucât există un număr tot mai mare de relatări privind sporirea fragmentării și a agresiunii sociale care duce la atacuri verbale și fizice împotriva minorităților și a persoanelor vulnerabile; întrucât astfel de incidente ar trebui să fie raportate în mod detaliat; |
| --- | --- |

X.

întrucât există un număr tot mai mare de relatări privind sporirea fragmentării și a agresiunii sociale care duce la atacuri verbale și fizice împotriva minorităților și a persoanelor vulnerabile; întrucât astfel de incidente ar trebui să fie raportate în mod detaliat;

| Y. | întrucât, în unele state membre, lipsa de progrese în ceea ce privește politica privind persoanele cu handicap, cu dificultăți de învățare sau cu tulburări psihice conduce la o îndepărtare de abordarea bazată pe drepturi care vizează incluziunea deplină în comunitate și la o apropiere de abordarea instituțională și diferențiată din trecut; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în unele state membre, lipsa de progrese în ceea ce privește politica privind persoanele cu handicap, cu dificultăți de învățare sau cu tulburări psihice conduce la o îndepărtare de abordarea bazată pe drepturi care vizează incluziunea deplină în comunitate și la o apropiere de abordarea instituțională și diferențiată din trecut;

| Z. | subliniază potențialul ridicat de ocupare a forței de muncă al sectorului asistenței medicale și sociale din întreaga UE; |
| --- | --- |

Z.

subliniază potențialul ridicat de ocupare a forței de muncă al sectorului asistenței medicale și sociale din întreaga UE;

| AA. | întrucât, în unele state membre, un număr mare de locuri de muncă din sectorul asistenței medicale și al îngrijirii sunt în continuare slab remunerate, adeseori fără acces la contracte oficiale și la alte drepturi de muncă fundamentale și prezintă un grad scăzut de atractivitate din cauza riscului ridicat de stres fizic și emoțional, a pericolului de epuizare profesională și a lipsei oportunităților de dezvoltare a carierei; întrucât sectorul asigură o formare insuficientă și, mai mult decât atât, angajații săi sunt în mod predominant persoane în vârstă, femei sau lucrători migranți; întrucât îngrijirea în UE este, în multe cazuri, acordată de îngrijitori informali care nu sunt plătiți, care pot fi considerați ei înșiși un grup vulnerabil din cauza presiunilor tot mai accentuate de a furniza niveluri de îngrijiri mai sofisticate și mai tehnice; întrucât în numeroase state membre nu există un serviciu de îngrijire de calitate, disponibil tuturor, indiferent de venit; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în unele state membre, un număr mare de locuri de muncă din sectorul asistenței medicale și al îngrijirii sunt în continuare slab remunerate, adeseori fără acces la contracte oficiale și la alte drepturi de muncă fundamentale și prezintă un grad scăzut de atractivitate din cauza riscului ridicat de stres fizic și emoțional, a pericolului de epuizare profesională și a lipsei oportunităților de dezvoltare a carierei; întrucât sectorul asigură o formare insuficientă și, mai mult decât atât, angajații săi sunt în mod predominant persoane în vârstă, femei sau lucrători migranți; întrucât îngrijirea în UE este, în multe cazuri, acordată de îngrijitori informali care nu sunt plătiți, care pot fi considerați ei înșiși un grup vulnerabil din cauza presiunilor tot mai accentuate de a furniza niveluri de îngrijiri mai sofisticate și mai tehnice; întrucât în numeroase state membre nu există un serviciu de îngrijire de calitate, disponibil tuturor, indiferent de venit;

| AB. | întrucât trecerea de la formele de îngrijire instituționale la cele comunitare presupune un sprijin sporit în materie de locuințe pentru a permite persoanelor vulnerabile să locuiască independent; |
| --- | --- |

AB.

întrucât trecerea de la formele de îngrijire instituționale la cele comunitare presupune un sprijin sporit în materie de locuințe pentru a permite persoanelor vulnerabile să locuiască independent;

| AC. | întrucât tinerii care părăsesc centrele de îngrijire pentru a duce o viață independentă sunt deosebit de expuși sărăciei și excluziunii sociale; |
| --- | --- |

AC.

întrucât tinerii care părăsesc centrele de îngrijire pentru a duce o viață independentă sunt deosebit de expuși sărăciei și excluziunii sociale;

| AD. | întrucât un număr din ce în ce mai mare de persoane vârstnice trebuie clasificate ca fiind vulnerabile; |
| --- | --- |

AD.

întrucât un număr din ce în ce mai mare de persoane vârstnice trebuie clasificate ca fiind vulnerabile;

| AE. | întrucât este posibil ca cetățenii săraci din UE care sunt resortisanți ai altor state membre sau resortisanți ai țărilor terțe înscriși în sistemul de asigurări sociale al unui alt stat membru să se confrunte și ei cu dificultăți majore în ceea ce privește accesul la îngrijire; |
| --- | --- |

AE.

întrucât este posibil ca cetățenii săraci din UE care sunt resortisanți ai altor state membre sau resortisanți ai țărilor terțe înscriși în sistemul de asigurări sociale al unui alt stat membru să se confrunte și ei cu dificultăți majore în ceea ce privește accesul la îngrijire;

| AF. | întrucât toți oamenii au dreptul la standarde de viață care să le permită atât lor, cât și familiilor lor să se bucure de sănătate și condiții bune de viață; |
| --- | --- |

AF.

întrucât toți oamenii au dreptul la standarde de viață care să le permită atât lor, cât și familiilor lor să se bucure de sănătate și condiții bune de viață;

| AG. | întrucât trebuie subliniată importanța societății civile și a organizațiilor sale, care joacă un rol vital în contactele cu grupurile excluse; |
| --- | --- |

AG.

întrucât trebuie subliniată importanța societății civile și a organizațiilor sale, care joacă un rol vital în contactele cu grupurile excluse;

| AH. | întrucât protecția sănătății are efecte importante asupra calității, duratei și demnității vieții umane; |
| --- | --- |

AH.

întrucât protecția sănătății are efecte importante asupra calității, duratei și demnității vieții umane;

| AI. | întrucât, în fiecare an, aproximativ 10 % din nașterile din UE sunt premature (vârsta gestațională sub 37 de săptămâni) și întrucât mamele copiilor născuți înainte de termen nu au adesea acces la servicii medicale care să corespundă unui standard adecvat, fapt ce se reflectă într-un mod și mai pregnant în echilibrul dintre viața profesională și cea personală; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, în fiecare an, aproximativ 10 % din nașterile din UE sunt premature (vârsta gestațională sub 37 de săptămâni) și întrucât mamele copiilor născuți înainte de termen nu au adesea acces la servicii medicale care să corespundă unui standard adecvat, fapt ce se reflectă într-un mod și mai pregnant în echilibrul dintre viața profesională și cea personală;

| AJ. | întrucât sărăcia, educația inadecvată și nivelul inferior de integrare socială conduc la o sănătate precară; întrucât principalele obstacole în calea îngrijirii sănătății grupurilor vulnerabile sunt lipsa de cunoștințe sau de înțelegere a sistemului de sănătate, problemele administrative, lipsa de cunoștințe în domeniul prevenirii bolilor și lipsa accesului fizic la servicii, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât sărăcia, educația inadecvată și nivelul inferior de integrare socială conduc la o sănătate precară; întrucât principalele obstacole în calea îngrijirii sănătății grupurilor vulnerabile sunt lipsa de cunoștințe sau de înțelegere a sistemului de sănătate, problemele administrative, lipsa de cunoștințe în domeniul prevenirii bolilor și lipsa accesului fizic la servicii,

| 1. | invită Comisia să solicite statelor membre să furnizeze informații privind măsurile de austeritate implementate și să efectueze evaluări ale impactului social al măsurilor de austeritate, incluzând orientări cu privire la gestionarea impactului social și economic pe termen mediu și lung al acestor măsuri în recomandările specifice fiecărei țări; solicită Comisiei să elaboreze rapoarte de sinteză periodice ale acestor evaluări și să le înainteze Parlamentului; solicită ca procesul semestrului european să nu se axeze numai pe sustenabilitatea financiară a sistemelor de securitate socială, ci și pe posibilul impact asupra accesibilității și dimensiunii calitative a serviciilor de îngrijire; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să solicite statelor membre să furnizeze informații privind măsurile de austeritate implementate și să efectueze evaluări ale impactului social al măsurilor de austeritate, incluzând orientări cu privire la gestionarea impactului social și economic pe termen mediu și lung al acestor măsuri în recomandările specifice fiecărei țări; solicită Comisiei să elaboreze rapoarte de sinteză periodice ale acestor evaluări și să le înainteze Parlamentului; solicită ca procesul semestrului european să nu se axeze numai pe sustenabilitatea financiară a sistemelor de securitate socială, ci și pe posibilul impact asupra accesibilității și dimensiunii calitative a serviciilor de îngrijire;

| 2. | solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze și să promoveze investițiile sociale în servicii sociale cum ar fi asistența medicală, sectorul îngrijirii și cel social, aceste sectoare fiind esențiale pentru a răspunde schimbărilor demografice și consecințelor sociale ale crizei și prezentând un potențial deosebit în ceea ce privește crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze și să promoveze investițiile sociale în servicii sociale cum ar fi asistența medicală, sectorul îngrijirii și cel social, aceste sectoare fiind esențiale pentru a răspunde schimbărilor demografice și consecințelor sociale ale crizei și prezentând un potențial deosebit în ceea ce privește crearea de locuri de muncă;

| 3. | este convins că reformele necesare ar trebui să abordeze calitatea și eficacitatea îngrijirilor medicale, ar trebui să îmbunătățească accesul la o îngrijire corectă și la momentul oportun, ar trebui să păstreze starea bună de sănătate a oamenilor și să asigure prevenirea, în cea mai mare măsură posibilă, a complicațiilor comune și evitabile ale bolilor; |
| --- | --- |

3.

este convins că reformele necesare ar trebui să abordeze calitatea și eficacitatea îngrijirilor medicale, ar trebui să îmbunătățească accesul la o îngrijire corectă și la momentul oportun, ar trebui să păstreze starea bună de sănătate a oamenilor și să asigure prevenirea, în cea mai mare măsură posibilă, a complicațiilor comune și evitabile ale bolilor;

| 4. | reamintește faptul că statele membre au convenit să adopte o abordare care face tranziția de la măsuri „curative” care combat semnele excluziunii și ale unei stări de sănătate precare la măsuri „de prevenire” ca strategie de îmbunătățire a calității vieții și de reducere a poverii bolilor cronice, a fragilității și a handicapului (24); subliniază, în acest sens, costurile pe termen lung ale non-acțiunii; |
| --- | --- |

4.

reamintește faptul că statele membre au convenit să adopte o abordare care face tranziția de la măsuri „curative” care combat semnele excluziunii și ale unei stări de sănătate precare la măsuri „de prevenire” ca strategie de îmbunătățire a calității vieții și de reducere a poverii bolilor cronice, a fragilității și a handicapului (24); subliniază, în acest sens, costurile pe termen lung ale non-acțiunii;

| 5. | consideră că privarea persoanelor vulnerabile de accesul la asistență medicală sau servicii de îngrijire constituie o economie falsă deoarece acest lucru poate avea un impact negativ pe termen lung asupra costurilor asistenței medicale și asupra sănătății individuale sau publice; |
| --- | --- |

5.

consideră că privarea persoanelor vulnerabile de accesul la asistență medicală sau servicii de îngrijire constituie o economie falsă deoarece acest lucru poate avea un impact negativ pe termen lung asupra costurilor asistenței medicale și asupra sănătății individuale sau publice;

| 6. | consideră că nu s-a efectuat o evaluare completă a consecințelor sociale și economice vaste, nici a potențialului efect discriminatoriu și nici a implicațiilor pe termen lung, inclusiv a pericolelor pentru sănătatea publică și a posibilelor consecințe asupra speranței de viață care sunt asociate cu multe dintre măsurile de reducere a costurilor pe termen scurt, aplicate în prezent, cum ar fi introducerea accesului anticipat la onorarii pentru îngrijiri medicale, cheltuieli individuale mai ridicate sau anularea accesului la îngrijire pentru grupurile vulnerabile; avertizează că astfel de măsuri au un impact negativ disproporționat asupra grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

6.

consideră că nu s-a efectuat o evaluare completă a consecințelor sociale și economice vaste, nici a potențialului efect discriminatoriu și nici a implicațiilor pe termen lung, inclusiv a pericolelor pentru sănătatea publică și a posibilelor consecințe asupra speranței de viață care sunt asociate cu multe dintre măsurile de reducere a costurilor pe termen scurt, aplicate în prezent, cum ar fi introducerea accesului anticipat la onorarii pentru îngrijiri medicale, cheltuieli individuale mai ridicate sau anularea accesului la îngrijire pentru grupurile vulnerabile; avertizează că astfel de măsuri au un impact negativ disproporționat asupra grupurilor vulnerabile;

| 7. | consideră regretabil faptul că stigmatul social asociat anumitor condiții medicale descurajează persoanele să solicite îngrijirea necesară, făcând totodată posibil ca bolile transmisibile să rămână, de exemplu, netratate, ceea ce prezintă un risc ulterior pentru sănătatea publică; |
| --- | --- |

7.

consideră regretabil faptul că stigmatul social asociat anumitor condiții medicale descurajează persoanele să solicite îngrijirea necesară, făcând totodată posibil ca bolile transmisibile să rămână, de exemplu, netratate, ceea ce prezintă un risc ulterior pentru sănătatea publică;

| 8. | regretă impactul disproporționat pe care practicile de reținere și obligațiile de raportare prevăzute de state în ceea ce privește aplicarea legislației în domeniul imigrației îl au asupra capacității migranților fără documente legale de a beneficia de tratament medical (25); |
| --- | --- |

8.

regretă impactul disproporționat pe care practicile de reținere și obligațiile de raportare prevăzute de state în ceea ce privește aplicarea legislației în domeniul imigrației îl au asupra capacității migranților fără documente legale de a beneficia de tratament medical (25);

| 9. | recunoaște faptul că există relații strânse între o serie de vulnerabilități, experiența îngrijirilor instituționale, lipsa accesului la îngrijiri comunitare de calitate și, ca o consecință, lipsa de adăpost; reamintește faptul că serviciile medicale și de îngrijire pot juca un rol important în prevenirea și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, inclusiv a unor forme extreme precum lipsa de adăpost; subliniază faptul că grupurile care prezintă mai mulți factori de vulnerabilitate, cum ar fi romii, persoanele fără permis de ședere valabil sau persoanele fără adăpost, sunt expuse unui risc și mai ridicat de a fi excluse de la campaniile de prevenire a riscurilor, de la controale și tratament; |
| --- | --- |

9.

recunoaște faptul că există relații strânse între o serie de vulnerabilități, experiența îngrijirilor instituționale, lipsa accesului la îngrijiri comunitare de calitate și, ca o consecință, lipsa de adăpost; reamintește faptul că serviciile medicale și de îngrijire pot juca un rol important în prevenirea și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, inclusiv a unor forme extreme precum lipsa de adăpost; subliniază faptul că grupurile care prezintă mai mulți factori de vulnerabilitate, cum ar fi romii, persoanele fără permis de ședere valabil sau persoanele fără adăpost, sunt expuse unui risc și mai ridicat de a fi excluse de la campaniile de prevenire a riscurilor, de la controale și tratament;

| 10. | subliniază efectele negative pe termen lung ale reducerii măsurilor de îngrijire preventivă în perioade de criză; consideră că, în cazul în care este necesară o reducere a măsurilor preventive, ele ar trebui să fie aduse cel puțin la nivelul anterior, astfel încât să aibă continuitate și să nu se distrugă infrastructura; subliniază faptul că criza economică și financiară și așa-numitele politici de austeritate impuse statelor membre nu ar trebui să antreneze scăderi ale investițiilor în serviciile publice și de sănătate naționale, dar că, având în vedere importanța și caracterul lor esențial, ar trebui, în schimb, să se depună eforturi în vederea consolidării acestor servicii pentru a răspunde nevoilor societății, în special ale grupurilor sale cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

10.

subliniază efectele negative pe termen lung ale reducerii măsurilor de îngrijire preventivă în perioade de criză; consideră că, în cazul în care este necesară o reducere a măsurilor preventive, ele ar trebui să fie aduse cel puțin la nivelul anterior, astfel încât să aibă continuitate și să nu se distrugă infrastructura; subliniază faptul că criza economică și financiară și așa-numitele politici de austeritate impuse statelor membre nu ar trebui să antreneze scăderi ale investițiilor în serviciile publice și de sănătate naționale, dar că, având în vedere importanța și caracterul lor esențial, ar trebui, în schimb, să se depună eforturi în vederea consolidării acestor servicii pentru a răspunde nevoilor societății, în special ale grupurilor sale cele mai vulnerabile;

| 11. | consideră că măsurile de austeritate nu ar trebui sub nicio formă să priveze cetățenii de accesul acestora la servicii sociale și medicale de bază și nici să submineze inovarea în domeniul furnizării de servicii sociale și nu ar trebui să inverseze tendințele pozitive ale dezvoltării politicilor; |
| --- | --- |

11.

consideră că măsurile de austeritate nu ar trebui sub nicio formă să priveze cetățenii de accesul acestora la servicii sociale și medicale de bază și nici să submineze inovarea în domeniul furnizării de servicii sociale și nu ar trebui să inverseze tendințele pozitive ale dezvoltării politicilor;

| 12. | invită statele membre să promoveze recrutarea în cadrul serviciilor de asistență socială și să lucreze la sporirea atractivității sectorului ca opțiune viabilă pe planul carierei pentru tineri; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să promoveze recrutarea în cadrul serviciilor de asistență socială și să lucreze la sporirea atractivității sectorului ca opțiune viabilă pe planul carierei pentru tineri;

| 13. | subliniază faptul că numărul cetățenilor UE care locuiesc într-o altă țară a UE decât propria lor țară și care nu au asigurare medicală, de exemplu din cauza șomajului sau a pierderii permisului de ședere, este în creștere; subliniază faptul că cetățenii UE care au asigurare medicală într-o altă țară a UE întâmpină deseori dificultăți în a obține acces la îngrijire prin faptul că sunt nevoiți să plătească anticipat; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că numărul cetățenilor UE care locuiesc într-o altă țară a UE decât propria lor țară și care nu au asigurare medicală, de exemplu din cauza șomajului sau a pierderii permisului de ședere, este în creștere; subliniază faptul că cetățenii UE care au asigurare medicală într-o altă țară a UE întâmpină deseori dificultăți în a obține acces la îngrijire prin faptul că sunt nevoiți să plătească anticipat;

| 14. | este preocupat de faptul că persoanele cu handicap din întreaga UE sunt afectate în mod disproporționat de reducerea cheltuielilor publice și, prin urmare, acestea nu mai beneficiază de serviciile de sprijin care le dau posibilitatea de a trăi în mod independent în comunitate; |
| --- | --- |

14.

este preocupat de faptul că persoanele cu handicap din întreaga UE sunt afectate în mod disproporționat de reducerea cheltuielilor publice și, prin urmare, acestea nu mai beneficiază de serviciile de sprijin care le dau posibilitatea de a trăi în mod independent în comunitate;

| 15. | consideră că acest lucru determină creșterea numărului persoanelor care trăiesc în centre de îngrijire pe termen lung și menținerea excluderii sociale a persoanelor cu handicap în UE, ceea ce reprezintă o încălcare directă a angajamentelor asumate de UE în temeiul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și al Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

15.

consideră că acest lucru determină creșterea numărului persoanelor care trăiesc în centre de îngrijire pe termen lung și menținerea excluderii sociale a persoanelor cu handicap în UE, ceea ce reprezintă o încălcare directă a angajamentelor asumate de UE în temeiul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și al Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap;

| 16. | subliniază faptul că îngrijirea de care urmează să beneficieze persoanele cu handicap ar trebui să fie acordată într-un mod accesibil, atât sub aspectul infrastructurii, cât și al comunicării, fapt deosebit de important în cazul persoanelor cu handicap mental (cu dificultăți de învățare); subliniază necesitatea de a încuraja formarea prestatorilor de servicii de îngrijire și a medicilor generaliști să asigure îngrijire într-un mod accesibil; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că îngrijirea de care urmează să beneficieze persoanele cu handicap ar trebui să fie acordată într-un mod accesibil, atât sub aspectul infrastructurii, cât și al comunicării, fapt deosebit de important în cazul persoanelor cu handicap mental (cu dificultăți de învățare); subliniază necesitatea de a încuraja formarea prestatorilor de servicii de îngrijire și a medicilor generaliști să asigure îngrijire într-un mod accesibil;

| 17. | consideră că orice reducere în domeniul îngrijirii și al serviciilor de sprijin pentru tineri sau pentru alte grupuri vulnerabile poate submina politicile actuale ale UE privind incluziunea activă; subliniază faptul că ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor creează presiuni suplimentare asupra tuturor tipurilor de servicii sociale și că o acțiune orientată ar putea fi de ajutor; |
| --- | --- |

17.

consideră că orice reducere în domeniul îngrijirii și al serviciilor de sprijin pentru tineri sau pentru alte grupuri vulnerabile poate submina politicile actuale ale UE privind incluziunea activă; subliniază faptul că ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor creează presiuni suplimentare asupra tuturor tipurilor de servicii sociale și că o acțiune orientată ar putea fi de ajutor;

| 18. | constată că, având în vedere rata tot mai ridicată a șomajului și a șomajului pe termen lung, care se datorează crizei, unei mari părți dintre semenii noștri – șomerii pe termen lung și persoanele dependente de aceștia – i se refuză accesul la sistemul public de sănătate, la securitate socială și la îngrijiri de sănătate; face apel la statele membre, în special la cele care înregistrează cele mai ridicate rate ale șomajului, să găsească soluții rapide și eficiente la această problemă majoră, prin adoptarea măsurilor necesare; |
| --- | --- |

18.

constată că, având în vedere rata tot mai ridicată a șomajului și a șomajului pe termen lung, care se datorează crizei, unei mari părți dintre semenii noștri – șomerii pe termen lung și persoanele dependente de aceștia – i se refuză accesul la sistemul public de sănătate, la securitate socială și la îngrijiri de sănătate; face apel la statele membre, în special la cele care înregistrează cele mai ridicate rate ale șomajului, să găsească soluții rapide și eficiente la această problemă majoră, prin adoptarea măsurilor necesare;

| 19. | salută recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013, intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”; recunoaște importanța și rentabilitatea investițiilor în favoarea copiilor în primii ani de viață, din punct de vedere al dezvoltării potențialului lor maxim; recunoaște că investițiile în servicii sociale de înaltă calitate sunt esențiale pentru dezvoltarea unor servicii adecvate și eficiente de protecție a copilului și pentru elaborarea unor strategii de prevenire cuprinzătoare; reamintește importanța adoptării unei perspective pe toată durata vieții, precum și a promovării sănătății, a prevenției și a diagnosticării precoce; subliniază faptul că recenta pandemie de rujeolă a demonstrat importanța pe care o au vaccinările gratuite pentru copii în ceea ce privește menținerea sănătății publice; |
| --- | --- |

19.

salută recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013, intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”; recunoaște importanța și rentabilitatea investițiilor în favoarea copiilor în primii ani de viață, din punct de vedere al dezvoltării potențialului lor maxim; recunoaște că investițiile în servicii sociale de înaltă calitate sunt esențiale pentru dezvoltarea unor servicii adecvate și eficiente de protecție a copilului și pentru elaborarea unor strategii de prevenire cuprinzătoare; reamintește importanța adoptării unei perspective pe toată durata vieții, precum și a promovării sănătății, a prevenției și a diagnosticării precoce; subliniază faptul că recenta pandemie de rujeolă a demonstrat importanța pe care o au vaccinările gratuite pentru copii în ceea ce privește menținerea sănătății publice;

| 20. | recunoaște contribuția socială și economică semnificativă a membrilor de familie care acționează ca îngrijitori și a voluntarilor (îngrijire informală) și responsabilitățile tot mai mari care le revin din cauza reducerii numărului serviciilor furnizate sau din cauza creșterii costurilor acestor servicii; consideră că măsurile de austeritate nu ar trebui să conducă la o suprasolicitare și mai pronunțată a îngrijitorilor informali; subliniază importanța recunoașterii competențelor îngrijitorilor, ca o garanție a activității de înaltă calitate; solicită sprijin și asistență corespunzătoare pentru membrii de familie care acționează în calitate de îngrijitori, în ceea ce privește combinarea îngrijirii și a carierei, și consideră că timpul petrecut în calitate de îngrijitor trebuie calculat în vederea eligibilității pentru pensie; subliniază faptul că cea mai mare parte a serviciilor de îngrijire din UE este acordată pe o bază informală, adică de membrii de familie și de voluntari, și invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să sporească aprecierea și recompensele financiare pentru această contribuție; |
| --- | --- |

20.

recunoaște contribuția socială și economică semnificativă a membrilor de familie care acționează ca îngrijitori și a voluntarilor (îngrijire informală) și responsabilitățile tot mai mari care le revin din cauza reducerii numărului serviciilor furnizate sau din cauza creșterii costurilor acestor servicii; consideră că măsurile de austeritate nu ar trebui să conducă la o suprasolicitare și mai pronunțată a îngrijitorilor informali; subliniază importanța recunoașterii competențelor îngrijitorilor, ca o garanție a activității de înaltă calitate; solicită sprijin și asistență corespunzătoare pentru membrii de familie care acționează în calitate de îngrijitori, în ceea ce privește combinarea îngrijirii și a carierei, și consideră că timpul petrecut în calitate de îngrijitor trebuie calculat în vederea eligibilității pentru pensie; subliniază faptul că cea mai mare parte a serviciilor de îngrijire din UE este acordată pe o bază informală, adică de membrii de familie și de voluntari, și invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să sporească aprecierea și recompensele financiare pentru această contribuție;

| 21. | recunoaște faptul că tot mai multe femei sunt implicate în activități profesionale remunerate (având însă un nivel de salarizare cu 18 % mai scăzut decât bărbații), dar, în același timp, femeile sunt în continuare cele care acordă servicii de îngrijire relativ frecvent (78 % dintre îngrijitori sunt femei), ceea ce face dificilă asigurarea unui echilibru satisfăcător între viața profesională și cea personală; consideră că, în general, opțiunile de lucru flexibile sunt importante pentru a ajuta persoanele să îmbine munca și îngrijirea; în același timp, este preocupat de impactul negativ pe care reducerea numărului serviciilor furnizate sau creșterea costurilor acestor servicii îl exercită asupra ocupării forței de muncă în rândul femeilor, asupra echilibrului între viața profesională și cea privată, asupra egalității de gen și a îmbătrânirii în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

21.

recunoaște faptul că tot mai multe femei sunt implicate în activități profesionale remunerate (având însă un nivel de salarizare cu 18 % mai scăzut decât bărbații), dar, în același timp, femeile sunt în continuare cele care acordă servicii de îngrijire relativ frecvent (78 % dintre îngrijitori sunt femei), ceea ce face dificilă asigurarea unui echilibru satisfăcător între viața profesională și cea personală; consideră că, în general, opțiunile de lucru flexibile sunt importante pentru a ajuta persoanele să îmbine munca și îngrijirea; în același timp, este preocupat de impactul negativ pe care reducerea numărului serviciilor furnizate sau creșterea costurilor acestor servicii îl exercită asupra ocupării forței de muncă în rândul femeilor, asupra echilibrului între viața profesională și cea privată, asupra egalității de gen și a îmbătrânirii în condiții bune de sănătate;

| 22. | reamintește faptul că sectorul îngrijirilor a fost identificat de UE ca fiind un domeniu cu potențial de creștere în domeniul ocupării forței de muncă, iar Parlamentul a identificat necesitatea îmbunătățirii remunerării și a formării, pentru ca acest sector să devină o opțiune atractivă pe planul carierei și pentru a îmbunătăți calitatea serviciului; semnalează lipsa evidentă a lucrătorilor în unele părți din sectorul furnizării de servicii medicale și de îngrijire și invită statele membre să promoveze formarea în domeniul îngrijirii în rândul tinerilor, precum și măsurile de formare care pot ajuta îngrijitorii și prestatorii de astfel de servicii să înțeleagă mai bine nevoile beneficiarilor de îngrijire; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că sectorul îngrijirilor a fost identificat de UE ca fiind un domeniu cu potențial de creștere în domeniul ocupării forței de muncă, iar Parlamentul a identificat necesitatea îmbunătățirii remunerării și a formării, pentru ca acest sector să devină o opțiune atractivă pe planul carierei și pentru a îmbunătăți calitatea serviciului; semnalează lipsa evidentă a lucrătorilor în unele părți din sectorul furnizării de servicii medicale și de îngrijire și invită statele membre să promoveze formarea în domeniul îngrijirii în rândul tinerilor, precum și măsurile de formare care pot ajuta îngrijitorii și prestatorii de astfel de servicii să înțeleagă mai bine nevoile beneficiarilor de îngrijire;

| 23. | subliniază importanța din ce în ce mai mare a prestării de servicii mobile pentru a aduce serviciile la cei care le solicită, în zonele urbane, precum și în cele rurale; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța din ce în ce mai mare a prestării de servicii mobile pentru a aduce serviciile la cei care le solicită, în zonele urbane, precum și în cele rurale;

| 24. | subliniază contribuția valoroasă a sectorului de voluntariat în ceea ce privește îngrijirea persoanelor vârstnice care au nevoie de îngrijire și, după caz, a persoanelor izolate care trăiesc singure; |
| --- | --- |

24.

subliniază contribuția valoroasă a sectorului de voluntariat în ceea ce privește îngrijirea persoanelor vârstnice care au nevoie de îngrijire și, după caz, a persoanelor izolate care trăiesc singure;

| 25. | apreciază faptul că parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (EIP) a fost ales pentru a răspunde acestor provocări generate de îmbătrânirea demografică; acesta include obiectivul de a crește cu doi ani, până în 2020, durata de viață în condiții bune de sănătate a cetățenilor UE; de asemenea, acesta urmărește o situație care prezintă un avantaj triplu pentru Europa, prin:






  (i) | îmbunătățirea sănătății și a calității vieții persoanelor în vârstă; |
| --- | --- | --- |

25.

apreciază faptul că parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (EIP) a fost ales pentru a răspunde acestor provocări generate de îmbătrânirea demografică; acesta include obiectivul de a crește cu doi ani, până în 2020, durata de viață în condiții bune de sănătate a cetățenilor UE; de asemenea, acesta urmărește o situație care prezintă un avantaj triplu pentru Europa, prin:

(i)

îmbunătățirea sănătății și a calității vieții persoanelor în vârstă;

| (ii) | îmbunătățirea sustenabilității și a eficacității sistemelor de îngrijire; și |
| --- | --- |

(ii)

îmbunătățirea sustenabilității și a eficacității sistemelor de îngrijire; și

| (iii) | crearea de oportunități de creștere și de desfacere pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

(iii)

crearea de oportunități de creștere și de desfacere pentru întreprinderi;

| 26. | recunoaște activitatea desfășurată de organizațiile din sectorul terțiar și din domeniul voluntariatului, dar consideră că această activitate nu ar trebui să se substituie responsabilității statului de furniza servicii de înaltă calitate, cu un grad ridicat de eficiență, fiabile și la prețuri abordabile, care să fie accesibile tuturor și să aibă statutul unui bun public, beneficiind de sprijin financiar din resursele publice; |
| --- | --- |

26.

recunoaște activitatea desfășurată de organizațiile din sectorul terțiar și din domeniul voluntariatului, dar consideră că această activitate nu ar trebui să se substituie responsabilității statului de furniza servicii de înaltă calitate, cu un grad ridicat de eficiență, fiabile și la prețuri abordabile, care să fie accesibile tuturor și să aibă statutul unui bun public, beneficiind de sprijin financiar din resursele publice;

| 27. | evidențiază „cadrul european de calitate pentru îngrijire pe termen lung”, care oferă principii și orientări pentru demnitatea și bunăstarea persoanelor vârstnice care necesită îngrijire și care a fost publicat în cadrul proiectului WeDO (26) al Comisiei; |
| --- | --- |

27.

evidențiază „cadrul european de calitate pentru îngrijire pe termen lung”, care oferă principii și orientări pentru demnitatea și bunăstarea persoanelor vârstnice care necesită îngrijire și care a fost publicat în cadrul proiectului WeDO (26) al Comisiei;

| 28. | invită statele membre să îmbunătățească cunoștințele în materie de sănătate și să furnizeze informații adecvate cu privire la serviciile disponibile grupurilor vulnerabile care, de cele mai multe ori, întâmpină dificultăți în a obține accesul la serviciile de care au nevoie; nu mai puțin importantă este implicarea beneficiarilor de îngrijire și a îngrijitorilor în procesele decizionale care îi privesc; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să îmbunătățească cunoștințele în materie de sănătate și să furnizeze informații adecvate cu privire la serviciile disponibile grupurilor vulnerabile care, de cele mai multe ori, întâmpină dificultăți în a obține accesul la serviciile de care au nevoie; nu mai puțin importantă este implicarea beneficiarilor de îngrijire și a îngrijitorilor în procesele decizionale care îi privesc;

Recomandări

| 29. | solicită Comisiei să obțină date comparabile și actuale sub forma unei analize fundamentale privind accesul la îngrijire; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să obțină date comparabile și actuale sub forma unei analize fundamentale privind accesul la îngrijire;

| 30. | invită Comisia și statele membre, în cooperare cu toate părțile interesate relevante, să monitorizeze și să abordeze în planurile naționale de reformă politicile naționale care sunt în contradicție cu obiectivul de reducere a sărăciei până în 2020; invită statele membre să acorde o atenție specială celor mai vulnerabile grupuri, să elimine barierele din calea accesului, să îmbunătățească și să consolideze absorbția de fonduri și măsurile preventive într-o etapă timpurie, astfel încât să se revină la o abordare bazată pe drepturi și să se evite prejudiciile pe termen lung și costurile care decurg din lipsa de acțiune; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre, în cooperare cu toate părțile interesate relevante, să monitorizeze și să abordeze în planurile naționale de reformă politicile naționale care sunt în contradicție cu obiectivul de reducere a sărăciei până în 2020; invită statele membre să acorde o atenție specială celor mai vulnerabile grupuri, să elimine barierele din calea accesului, să îmbunătățească și să consolideze absorbția de fonduri și măsurile preventive într-o etapă timpurie, astfel încât să se revină la o abordare bazată pe drepturi și să se evite prejudiciile pe termen lung și costurile care decurg din lipsa de acțiune;

| 31. | invită Comisia, partenerii sociali și statele membre să acționeze în ceea ce privește rezultatele unei analize a atuurilor și a punctelor slabe ale Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații – 2012; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia, partenerii sociali și statele membre să acționeze în ceea ce privește rezultatele unei analize a atuurilor și a punctelor slabe ale Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații – 2012;

| 32. | recomandă statelor membre să colaboreze în vederea realizării cât mai multora dintre programele privind îmbunătățirea sănătății persoanelor vulnerabile, în special a copiilor și tinerilor, în cadrul procesului de mobilitate al acestora, recunoscut ca fiind un drept fundamental în spațiul UE; |
| --- | --- |

32.

recomandă statelor membre să colaboreze în vederea realizării cât mai multora dintre programele privind îmbunătățirea sănătății persoanelor vulnerabile, în special a copiilor și tinerilor, în cadrul procesului de mobilitate al acestora, recunoscut ca fiind un drept fundamental în spațiul UE;

| 33. | invită Comisia să ia în considerare tensiunile care pot apărea între drepturile în materie de securitate socială în temeiul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (27) și aplicarea Directivei 2004/38/CE (28), pentru a propune modificările necesare în vederea eliminării lacunelor existente în ceea ce privește domeniul de aplicare; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să ia în considerare tensiunile care pot apărea între drepturile în materie de securitate socială în temeiul Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (27) și aplicarea Directivei 2004/38/CE (28), pentru a propune modificările necesare în vederea eliminării lacunelor existente în ceea ce privește domeniul de aplicare;

| 34. | îndeamnă Comisia și toate statele membre să stabilească priorități, să reducă diferențele dintre bărbați și femei și să asigure accesul efectiv al femeilor la serviciile de sănătate și planificare familială, precum și să acorde o atenție specială altor grupuri vulnerabile și defavorizate care au nevoie de protecție socială în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă Comisia și toate statele membre să stabilească priorități, să reducă diferențele dintre bărbați și femei și să asigure accesul efectiv al femeilor la serviciile de sănătate și planificare familială, precum și să acorde o atenție specială altor grupuri vulnerabile și defavorizate care au nevoie de protecție socială în domeniul sănătății;

| 35. | invită Comisia să includă, în acordurile cu țările care beneficiază de asistență financiară, garanții sociale care să protejeze serviciile de îngrijire și serviciile sociale, precum și sistemele de protecție socială; invită Comisia și statele membre să dezvolte utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi telemedicina, pentru a facilita accesul la îngrijire; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să includă, în acordurile cu țările care beneficiază de asistență financiară, garanții sociale care să protejeze serviciile de îngrijire și serviciile sociale, precum și sistemele de protecție socială; invită Comisia și statele membre să dezvolte utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi telemedicina, pentru a facilita accesul la îngrijire;

| 36. | invită Comisia să promoveze accesul egal la educație și îngrijire pentru copiii de vârste mici și să asigure un sprijin financiar adecvat în favoarea acestor servicii; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să promoveze accesul egal la educație și îngrijire pentru copiii de vârste mici și să asigure un sprijin financiar adecvat în favoarea acestor servicii;

| 37. | îndeamnă statele membre să asigure servicii comunitare pentru copiii cu handicap; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă statele membre să asigure servicii comunitare pentru copiii cu handicap;

| 38. | invită statele membre să identifice și să elimine obstacolele și barierele în ceea ce privește accesul persoanelor cu handicap la transportul public, la servicii și la informații; |
| --- | --- |

38.

invită statele membre să identifice și să elimine obstacolele și barierele în ceea ce privește accesul persoanelor cu handicap la transportul public, la servicii și la informații;

| 39. | invită Comisia și statele membre să stabilească priorități pentru a elimina carențele și a furniza acces efectiv la servicii medicale pentru grupurile vulnerabile, inclusiv femeile sărace, migranții și romii în ceea ce privește protecția socială în domeniul sănătății, garantând disponibilitatea, accesibilitatea ca preț și calitatea îngrijirilor de sănătate, precum și organizarea eficientă și eficace și finanțarea adecvată în toate regiunile geografice; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia și statele membre să stabilească priorități pentru a elimina carențele și a furniza acces efectiv la servicii medicale pentru grupurile vulnerabile, inclusiv femeile sărace, migranții și romii în ceea ce privește protecția socială în domeniul sănătății, garantând disponibilitatea, accesibilitatea ca preț și calitatea îngrijirilor de sănătate, precum și organizarea eficientă și eficace și finanțarea adecvată în toate regiunile geografice;

| 40. | îndeamnă statele membre să adopte politici care să promoveze sănătatea și prevenirea bolilor prin garantarea asistenței medicale gratuite, universale și de calitate pentru cele mai dezavantajate grupuri, acordând o atenție deosebită garantării asistenței medicale primare, medicinei preventive și accesului la diagnoză, tratament și recuperare; solicită furnizarea mijloacelor necesare pentru combaterea problemelor principale legate de sănătatea publică cu care se confruntă femeile și garantarea dreptului la sănătate sexuală și reproductivă, a serviciilor medicale pentru femeile care sunt victime ale violenței și a asistenței medicale pentru sugari; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă statele membre să adopte politici care să promoveze sănătatea și prevenirea bolilor prin garantarea asistenței medicale gratuite, universale și de calitate pentru cele mai dezavantajate grupuri, acordând o atenție deosebită garantării asistenței medicale primare, medicinei preventive și accesului la diagnoză, tratament și recuperare; solicită furnizarea mijloacelor necesare pentru combaterea problemelor principale legate de sănătatea publică cu care se confruntă femeile și garantarea dreptului la sănătate sexuală și reproductivă, a serviciilor medicale pentru femeile care sunt victime ale violenței și a asistenței medicale pentru sugari;

| 41. | invită statele membre, în cooperare cu Comisia, să analizeze mai în detaliu legătura dintre sănătatea fizică și psihică, pe de o parte, și șomajul și insecuritatea locurilor de muncă, pe de altă parte – pe care criza le-a revelat ca fiind fenomene majore – pentru a institui o planificare adecvată care să prevină și să abordeze consecințe dăunătoare de acest tip; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre, în cooperare cu Comisia, să analizeze mai în detaliu legătura dintre sănătatea fizică și psihică, pe de o parte, și șomajul și insecuritatea locurilor de muncă, pe de altă parte – pe care criza le-a revelat ca fiind fenomene majore – pentru a institui o planificare adecvată care să prevină și să abordeze consecințe dăunătoare de acest tip;

| 42. | recomandă ferm statelor membre să-și consolideze serviciile de sănătate legate de prevenire și de asistența primară, punând accentul pe îmbunătățirea sănătății femeilor și a accesului la îngrijire, mai ales pentru femeile care trăiesc în zone situate departe de centrele urbane, precum și pe măsurile pentru grupurile cele mai defavorizate (copii și tineri, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități, șomeri și persoane fără adăpost), care să garanteze dreptul tuturor la monitorizare medicală regulată; |
| --- | --- |

42.

recomandă ferm statelor membre să-și consolideze serviciile de sănătate legate de prevenire și de asistența primară, punând accentul pe îmbunătățirea sănătății femeilor și a accesului la îngrijire, mai ales pentru femeile care trăiesc în zone situate departe de centrele urbane, precum și pe măsurile pentru grupurile cele mai defavorizate (copii și tineri, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități, șomeri și persoane fără adăpost), care să garanteze dreptul tuturor la monitorizare medicală regulată;

| 43. | îndeamnă Comisia și statele membre să trateze maternitatea și îngrijirea neonatală, mai ales în cazurile de naștere prematură, drept priorități ale sănătății publice și să le încorporeze în strategiile naționale și europene de sănătate publică; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Comisia și statele membre să trateze maternitatea și îngrijirea neonatală, mai ales în cazurile de naștere prematură, drept priorități ale sănătății publice și să le încorporeze în strategiile naționale și europene de sănătate publică;

| 44. | invită Comisia și statele membre să organizeze cursurile necesare de instruire și formare continuă pentru toate cadrele medicale care lucrează în unitățile medicale de preconcepție, maternitate și cele de îngrijire neonatală, pentru a preveni nașterile premature și pentru a reduce numărul de boli cronice care afectează copiii născuți prematur; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia și statele membre să organizeze cursurile necesare de instruire și formare continuă pentru toate cadrele medicale care lucrează în unitățile medicale de preconcepție, maternitate și cele de îngrijire neonatală, pentru a preveni nașterile premature și pentru a reduce numărul de boli cronice care afectează copiii născuți prematur;

| 45. | îndeamnă statele membre să asigure asistență adecvată femeilor în timpul sarcinii și după sarcină și în perioada de alăptare, oferindu-le servicii gratuite de îngrijire/consultare atunci când este nevoie și o nutriție adecvată, în special pentru cele care se află într-o situație de risc de sărăcie și excluziune socială din cauza crizei economice recente; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă statele membre să asigure asistență adecvată femeilor în timpul sarcinii și după sarcină și în perioada de alăptare, oferindu-le servicii gratuite de îngrijire/consultare atunci când este nevoie și o nutriție adecvată, în special pentru cele care se află într-o situație de risc de sărăcie și excluziune socială din cauza crizei economice recente;

| 46. | îndeamnă statele membre să dezvolte structuri adecvate care să ofere persoanelor posibilități de „consultare medico-socială”, astfel încât să se țină seama mai mult de condițiile de trai ale celor mai săraci; |
| --- | --- |

46.

îndeamnă statele membre să dezvolte structuri adecvate care să ofere persoanelor posibilități de „consultare medico-socială”, astfel încât să se țină seama mai mult de condițiile de trai ale celor mai săraci;

| 47. | solicită statelor membre să furnizeze informații clare și accesibile privind drepturile migranților în toate limbile relevante, inclusiv în limba romani; |
| --- | --- |

47.

solicită statelor membre să furnizeze informații clare și accesibile privind drepturile migranților în toate limbile relevante, inclusiv în limba romani;

| 48. | îndeamnă statele membre să ia măsuri împotriva infracțiunilor inspirate de ură și să promoveze politici împotriva discriminării, dacă este necesar prin consolidarea organismelor naționale de combatere a discriminării și prin promovarea formării în cadrul autorităților publice; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă statele membre să ia măsuri împotriva infracțiunilor inspirate de ură și să promoveze politici împotriva discriminării, dacă este necesar prin consolidarea organismelor naționale de combatere a discriminării și prin promovarea formării în cadrul autorităților publice;

| 49. | îndeamnă statele membre să pună în aplicare articolul 19 din TFUE și să adopte Directiva privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, pentru a interzice discriminarea bazată pe religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (29) și pentru a pune în aplicare principiul egalității de tratament în domenii precum protecția socială, inclusiv securitatea socială și îngrijirile de sănătate, educația și accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestor bunuri și servicii care sunt disponibile publicului din punct de vedere comercial, inclusiv locuințele; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă statele membre să pună în aplicare articolul 19 din TFUE și să adopte Directiva privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, pentru a interzice discriminarea bazată pe religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (29) și pentru a pune în aplicare principiul egalității de tratament în domenii precum protecția socială, inclusiv securitatea socială și îngrijirile de sănătate, educația și accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestor bunuri și servicii care sunt disponibile publicului din punct de vedere comercial, inclusiv locuințele;

| 50. | invită statele membre să efectueze evaluări ale impactului pentru a asigura faptul că măsurile adoptate care pot avea impact asupra persoanelor celor mai vulnerabile sunt în conformitate cu principiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și cu dispozițiile Directivei 2000/43/CE de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (30); |
| --- | --- |

50.

invită statele membre să efectueze evaluări ale impactului pentru a asigura faptul că măsurile adoptate care pot avea impact asupra persoanelor celor mai vulnerabile sunt în conformitate cu principiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și cu dispozițiile Directivei 2000/43/CE de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (30);

| 51. | îndeamnă statele membre să prevină lipsa de adăpost, să acorde îngrijirea necesară persoanelor fără adăpost și să nu incrimineze lipsa de adăpost în legislația lor națională; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă statele membre să prevină lipsa de adăpost, să acorde îngrijirea necesară persoanelor fără adăpost și să nu incrimineze lipsa de adăpost în legislația lor națională;

| 52. | îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că toate politicile sau programele de finanțare destinate să sprijine inovarea socială și/sau serviciile legate de îngrijire vizează serviciile care răspund cel mai bine nevoilor sociale și care îmbunătățesc calitatea vieții oamenilor și că acestea sunt dezvoltate în strânsă cooperare și consultare cu organizațiile care apără și reprezintă grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

52.

îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că toate politicile sau programele de finanțare destinate să sprijine inovarea socială și/sau serviciile legate de îngrijire vizează serviciile care răspund cel mai bine nevoilor sociale și care îmbunătățesc calitatea vieții oamenilor și că acestea sunt dezvoltate în strânsă cooperare și consultare cu organizațiile care apără și reprezintă grupurile vulnerabile;

| 53. | semnalează domeniul de aplicare al inițiativei pentru antreprenoriatul social a Parlamentului și subliniază importanța economiei sociale, care, împreună cu întreprinderile sociale, consolidează efectiv domeniul asistenței medicale și sociale, aflat în creștere rapidă; |
| --- | --- |

53.

semnalează domeniul de aplicare al inițiativei pentru antreprenoriatul social a Parlamentului și subliniază importanța economiei sociale, care, împreună cu întreprinderile sociale, consolidează efectiv domeniul asistenței medicale și sociale, aflat în creștere rapidă;

| 54. | îndeamnă Comisia și Consiliul să colaboreze cu Parlamentul pentru a consolida finanțarea acordată programelor care vizează grupurile vulnerabile; îndeamnă Comisia să ia toate măsurile posibile pentru a asigura absorbția deplină și acordarea în întregime a finanțării disponibile în cadrul Fondului social european, al Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane și al altor instrumente relevante care abordează nevoile persoanelor vulnerabile sau ale celor expuse riscului de excluziune, precum și să sprijine eforturile depuse de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de reducere a sărăciei vizat de Strategia Europa 2020 și să promoveze inovarea și calitatea în sectorul serviciilor medicale și de îngrijire; subliniază importanța unor instrumente de finanțare conexe, cum ar fi Programul UE pentru schimbări sociale și inovare socială și Fondul european de antreprenoriat social; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă Comisia și Consiliul să colaboreze cu Parlamentul pentru a consolida finanțarea acordată programelor care vizează grupurile vulnerabile; îndeamnă Comisia să ia toate măsurile posibile pentru a asigura absorbția deplină și acordarea în întregime a finanțării disponibile în cadrul Fondului social european, al Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane și al altor instrumente relevante care abordează nevoile persoanelor vulnerabile sau ale celor expuse riscului de excluziune, precum și să sprijine eforturile depuse de statele membre în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de reducere a sărăciei vizat de Strategia Europa 2020 și să promoveze inovarea și calitatea în sectorul serviciilor medicale și de îngrijire; subliniază importanța unor instrumente de finanțare conexe, cum ar fi Programul UE pentru schimbări sociale și inovare socială și Fondul european de antreprenoriat social;

| 55. | invită Comisia să elaboreze un pachet de indicatori obiectivi și subiectivi cu scopul de a măsura și publica periodic componentele materiale și nemateriale ale bunăstării, inclusiv indicatori sociali, pentru a completa PIB-ul național și european și indicatorii de șomaj, fiind astfel posibil să se măsoare progresele sociale, nu doar evoluția economică; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să elaboreze un pachet de indicatori obiectivi și subiectivi cu scopul de a măsura și publica periodic componentele materiale și nemateriale ale bunăstării, inclusiv indicatori sociali, pentru a completa PIB-ul național și european și indicatorii de șomaj, fiind astfel posibil să se măsoare progresele sociale, nu doar evoluția economică;

| 56. | invită Comisia și statele membre să recunoască în mod explicit contribuția neprețuită a îngrijitorilor informali; îndeamnă statele membre să instituie și să mențină măsuri de sprijin specifice pentru îngrijitori și sectorul de voluntariat în interesul furnizării unor măsuri mai adaptate la nevoile persoanelor, de calitate și rentabile, de exemplu, măsuri care să permită reconcilierea vieții profesionale cu cea de familie, care să faciliteze o mai bună cooperare și coordonare între prestatorii de servicii de îngrijire informali și formali și care să asigure politici de securitate socială adecvate și formare pentru îngrijitori; invită Comisia și statele membre să dezvolte un cadru coerent pentru toate tipurile de concediu de îngrijire; invită Comisia Europeană să prezinte o propunere de directivă a UE privind concediul pentru acordarea de îngrijiri, cu respectarea principiului subsidiarității, astfel cum este prevăzut în tratate; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia și statele membre să recunoască în mod explicit contribuția neprețuită a îngrijitorilor informali; îndeamnă statele membre să instituie și să mențină măsuri de sprijin specifice pentru îngrijitori și sectorul de voluntariat în interesul furnizării unor măsuri mai adaptate la nevoile persoanelor, de calitate și rentabile, de exemplu, măsuri care să permită reconcilierea vieții profesionale cu cea de familie, care să faciliteze o mai bună cooperare și coordonare între prestatorii de servicii de îngrijire informali și formali și care să asigure politici de securitate socială adecvate și formare pentru îngrijitori; invită Comisia și statele membre să dezvolte un cadru coerent pentru toate tipurile de concediu de îngrijire; invită Comisia Europeană să prezinte o propunere de directivă a UE privind concediul pentru acordarea de îngrijiri, cu respectarea principiului subsidiarității, astfel cum este prevăzut în tratate;

| 57. | invită statele membre să furnizeze informații exacte și ușor de înțeles, în limbi și formate relevante, privind dreptul la îngrijiri și să asigure accesibilitatea acestora pe scară largă; |
| --- | --- |

57.

invită statele membre să furnizeze informații exacte și ușor de înțeles, în limbi și formate relevante, privind dreptul la îngrijiri și să asigure accesibilitatea acestora pe scară largă;

| 58. | invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să elaboreze definiții clare ale profilurilor profesionale în sectorul îngrijirilor, care să permită o delimitare precisă a drepturilor și a obligațiilor; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să elaboreze definiții clare ale profilurilor profesionale în sectorul îngrijirilor, care să permită o delimitare precisă a drepturilor și a obligațiilor;

| 59. | solicită statelor membre să integreze toți actorii potențiali de la nivel local, regional și național, precum și partenerii sociali, în inițiative destinate serviciilor sociale, de prevenție și de sănătate; |
| --- | --- |

59.

solicită statelor membre să integreze toți actorii potențiali de la nivel local, regional și național, precum și partenerii sociali, în inițiative destinate serviciilor sociale, de prevenție și de sănătate;

| 60. | îndeamnă statele membre să promoveze programe de formare cerute de sectoarele de îngrijire și de asistență și să ofere burse pentru persoanele care urmează studii în domeniu; |
| --- | --- |

60.

îndeamnă statele membre să promoveze programe de formare cerute de sectoarele de îngrijire și de asistență și să ofere burse pentru persoanele care urmează studii în domeniu;

| 61. | îndeamnă Comisia să promoveze o campanie în scopul de a recruta tineri și a îmbunătăți imaginea publică a sectorului îngrijirilor în calitate de angajator; |
| --- | --- |

61.

îndeamnă Comisia să promoveze o campanie în scopul de a recruta tineri și a îmbunătăți imaginea publică a sectorului îngrijirilor în calitate de angajator;

| 62. | solicită respectarea drepturilor de inserție profesională ale persoanelor care lucrează în sectorul îngrijirii, inclusiv a dreptului la un venit decent și la condiții decente și a dreptului de a forma și de a adera la sindicate cu drepturi de negociere colectivă; |
| --- | --- |

62.

solicită respectarea drepturilor de inserție profesională ale persoanelor care lucrează în sectorul îngrijirii, inclusiv a dreptului la un venit decent și la condiții decente și a dreptului de a forma și de a adera la sindicate cu drepturi de negociere colectivă;

| 63. | îndeamnă statele membre să sprijine autoritățile naționale, regionale și locale pentru crearea de scheme de finanțare durabile pentru serviciile de îngrijire și pentru dezvoltarea de scheme de formare și de reconversie profesională a forței de muncă, cu ajutorul fondurilor FSE; |
| --- | --- |

63.

îndeamnă statele membre să sprijine autoritățile naționale, regionale și locale pentru crearea de scheme de finanțare durabile pentru serviciile de îngrijire și pentru dezvoltarea de scheme de formare și de reconversie profesională a forței de muncă, cu ajutorul fondurilor FSE;

| 64. | îndeamnă partenerii sociali să dezvolte un dialog social la nivel oficial, referitor la sectorul de îngrijire; |
| --- | --- |

64.

îndeamnă partenerii sociali să dezvolte un dialog social la nivel oficial, referitor la sectorul de îngrijire;

o

o o

| 65. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

65.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 210, 31.7.2006, p. 12.

(3)  JO C 9 E, 15.1.2010, p. 11.

(4)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

(5)  JO C 76 E, 25.3.2013, p. 16.

(6)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 57.

(7)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 79.

(8)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(9)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 19.

(10)  JO C 33 E, 5.2.2013, p.188.

(11)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 112.

(12)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 25.

(13)  JO C 51 E, 22.2.2013, p.101.

(14)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(15)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0053.

(16)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 19.

(17)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 139.

(18)  FRA: Migranții aflați în situație de ședere ilegală: accesul la îngrijiri de sănătate în 10 state membre ale Uniunii Europene, octombrie 2011 – http://fra.europa.eu/en/publication/2012/migrants-irregular-situation-access-healthcare-10-european-union-member-states

(19)  Eurofound (2012), Cel de al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: impactul crizei, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg – http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1264.htm.

(20)  Eurofound (2012) „Serviciile de consultanță privind îndatorarea gospodăriilor din Uniunea Europeană”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1189.htm).

(21)  Eurofound (2012), „Condițiile de viață ale romilor: locuințele inadecvate și sănătatea”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg – http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/02/en/1/EF1202EN.pdf

(22)  Eurofound (2012) „Incluziunea activă a tinerilor cu probleme de sănătate sau cu handicap”, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg -http://www.eurofound.europa.eu/areas/socialcohesion/illnessdisabilityyoung.htm

(23)  A se vedea, de exemplu, articolul 5 din Decretul regal spaniol nr. 16/2012 din 20 aprilie 2012, intrat în vigoare la 28 decembrie 2012. Disponibil la adresa: http://noticias.juridicas.com/base_datos/Admin/rdl16-2012.html#a5.

(24)  Concluziile Consiliului privind îmbătrânirea sănătoasă și demnă, cea de a 2 980-a reuniune a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, noiembrie 2009.

(25)  Orientările FRA „Reținerea migranților aflați în situație de ședere ilegală – considerații privind drepturile fundamentale” propun statelor membre principii esențiale privind practicile de depistare și de raportare în centrele medicale sau în apropierea acestora: http://fra.europa.eu/sites/default/files/document-on-apprehensions_1.pdf

(26)  WeDO, proiect sprijinit de Comisia Europeană (2010-2012), a fost condus de un grup operativ alcătuit din 18 organizații partenere din 12 de state membre. Interesul comun al tuturor organizațiilor partenere a fost și rămâne acela de a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor vârstnice care necesită îngrijire.

(27)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(28)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(29)  COM(2008)0426.

(30)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/141 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/141

---

P7_TA(2013)0329

Televiziunea conectată

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 privind televiziunea conectată („Connected TV”) (2012/2300(INI))

(2016/C 075/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 10 alineatul (1) din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 alineatul (1) din Convenția Europeană a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere articolele 11 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre la Tratatul de la Amsterdam de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatelor de instituire a Comunităților Europene și anumite documente conexe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre la Tratatul de la Amsterdam de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană, a Tratatelor de instituire a Comunităților Europene și anumite documente conexe,

| — | având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) la 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) la 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1),

| — | având în vedere Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (2), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (2), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (3),

| — | având în vedere Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații (Directiva privind serviciul universal) (4), modificată prin Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații (Directiva privind serviciul universal) (4), modificată prin Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (5),

| — | având în vedere Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (6), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (6), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (7), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (7), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (8),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (9),

| — | având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (10), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (10), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune (11),

| — | având în vedere Recomandarea 98/560/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998 privind dezvoltarea competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare prin promovarea de cadre naționale destinate să asigure un nivel comparabil și eficace de protecție a minorilor și a demnității umane (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 98/560/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998 privind dezvoltarea competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare prin promovarea de cadre naționale destinate să asigure un nivel comparabil și eficace de protecție a minorilor și a demnității umane (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la internetul obiectelor (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la internetul obiectelor (13),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0212/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0212/2013),

| A. | întrucât televizoarele au fost concepute inițial pentru recepționarea semnalelor de radiodifuziune lineare, întrucât, datorită puterii lor de sugestie, conținuturile audiovizuale suscită în rândul publicului, inclusiv în mediul digital, un interes semnificativ față de alte servicii mass-media electronice, și, astfel, semnificația ridicată a acestora pentru formarea opiniei individuale și a opiniei publice se menține până în prezent; |
| --- | --- |

A.

întrucât televizoarele au fost concepute inițial pentru recepționarea semnalelor de radiodifuziune lineare, întrucât, datorită puterii lor de sugestie, conținuturile audiovizuale suscită în rândul publicului, inclusiv în mediul digital, un interes semnificativ față de alte servicii mass-media electronice, și, astfel, semnificația ridicată a acestora pentru formarea opiniei individuale și a opiniei publice se menține până în prezent;

| B. | întrucât serviciile mass-media audiovizuale sunt deopotrivă servicii culturale și economice care, acționând ca vectori de identitate, valori și opinii, au o importanță deosebită pentru societate și democrație, necesitând, prin urmare, o reglementare specifică chiar și într-o lume tot mai convergentă; |
| --- | --- |

B.

întrucât serviciile mass-media audiovizuale sunt deopotrivă servicii culturale și economice care, acționând ca vectori de identitate, valori și opinii, au o importanță deosebită pentru societate și democrație, necesitând, prin urmare, o reglementare specifică chiar și într-o lume tot mai convergentă;

| C. | întrucât îndelung anunțata convergență tehnică a mass-media a devenit realitate, în special în ceea ce privește radioul și internetul, și politica europeană din domeniul mass-mediei, al culturii și al rețelelor trebuie adaptată la noile realități, asigurându-se faptul că se poate elabora și aplica un nivel de reglementare uniform și în ceea ce privește noii participanți la piață din Uniunea Europeană și din state terțe; |
| --- | --- |

C.

întrucât îndelung anunțata convergență tehnică a mass-media a devenit realitate, în special în ceea ce privește radioul și internetul, și politica europeană din domeniul mass-mediei, al culturii și al rețelelor trebuie adaptată la noile realități, asigurându-se faptul că se poate elabora și aplica un nivel de reglementare uniform și în ceea ce privește noii participanți la piață din Uniunea Europeană și din state terțe;

| D. | întrucât internetul s-a dezvolta rapid în ultimii douăzeci și cinci de ani și au apărut dispozitive inteligente care schimbă obiceiurile și modalitatea de a vedea televiziunea; |
| --- | --- |

D.

întrucât internetul s-a dezvolta rapid în ultimii douăzeci și cinci de ani și au apărut dispozitive inteligente care schimbă obiceiurile și modalitatea de a vedea televiziunea;

| E. | întrucât, în vreme ce adoptarea dispozitivelor conectate la internet se află în creștere, serviciile tradiționale rămân, cu toate acestea, în general populare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în vreme ce adoptarea dispozitivelor conectate la internet se află în creștere, serviciile tradiționale rămân, cu toate acestea, în general populare;

| F. | întrucât conținuturile audiovizuale lineare și nelineare, precum și un mare număr de alte servicii de comunicații pot fi deja consumate direct, combinate și simultan alăturate pe același ecran; |
| --- | --- |

F.

întrucât conținuturile audiovizuale lineare și nelineare, precum și un mare număr de alte servicii de comunicații pot fi deja consumate direct, combinate și simultan alăturate pe același ecran;

| G. | întrucât și în viitor va fi necesar un cadru de reglementare distinct pentru mass-media, dată fiind importanța socială deosebită a serviciilor lineare de televiziune și mass-media, având în vedere că doar astfel poate fi luată în considerare pe deplin această importanță, precum și asigurarea diversității de opinie și a pluralismului mass-mediei în statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât și în viitor va fi necesar un cadru de reglementare distinct pentru mass-media, dată fiind importanța socială deosebită a serviciilor lineare de televiziune și mass-media, având în vedere că doar astfel poate fi luată în considerare pe deplin această importanță, precum și asigurarea diversității de opinie și a pluralismului mass-mediei în statele membre;

| H. | întrucât apariția televiziunii conectate este pe cale să bulverseze lanțul de valori tradiționale și necesită stabilirea unei noi strategii; |
| --- | --- |

H.

întrucât apariția televiziunii conectate este pe cale să bulverseze lanțul de valori tradiționale și necesită stabilirea unei noi strategii;

| I. | întrucât progresele evoluțiilor tehnologice duc inevitabil la sporirea, parțial doar în aparență, a autonomiei utilizatorilor, există o necesitate crescută de a asigura protecția drepturilor exclusive și integritatea conținuturilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât progresele evoluțiilor tehnologice duc inevitabil la sporirea, parțial doar în aparență, a autonomiei utilizatorilor, există o necesitate crescută de a asigura protecția drepturilor exclusive și integritatea conținuturilor;

| J. | întrucât cresc posibilitățile de difuzare a serviciilor online (interactive) care profită de pe urma razei de acțiune a serviciilor TV și întrucât o acoperire universală de bandă largă reprezintă premisa esențială pentru creșterea interesului consumatorului pentru sistemele de recepție hibride; |
| --- | --- |

J.

întrucât cresc posibilitățile de difuzare a serviciilor online (interactive) care profită de pe urma razei de acțiune a serviciilor TV și întrucât o acoperire universală de bandă largă reprezintă premisa esențială pentru creșterea interesului consumatorului pentru sistemele de recepție hibride;

| K. | întrucât, în contextul dezvoltării convergenței mass-media, noțiunea de televiziune conectată („Connected TV”) cunoaște o interpretare amplă, dinamică și neutră din punct de vedere tehnologic, incluzând toate echipamentele, inclusiv pe cele mobile, care permit accesul pe același dispozitiv sau ecran la conținuturi mass-media lineare și nelineare, la servicii OTT (over-the-top) și la alte aplicații, reunind, astfel, lumea radioului cu cea a internetului; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în contextul dezvoltării convergenței mass-media, noțiunea de televiziune conectată („Connected TV”) cunoaște o interpretare amplă, dinamică și neutră din punct de vedere tehnologic, incluzând toate echipamentele, inclusiv pe cele mobile, care permit accesul pe același dispozitiv sau ecran la conținuturi mass-media lineare și nelineare, la servicii OTT (over-the-top) și la alte aplicații, reunind, astfel, lumea radioului cu cea a internetului;

| L. | întrucât în lumea mass-mediei convergente concurența se axează tot mai mult pe atenția utilizatorului, și mai puțin pe capacitățile de transfer, întrucât, în contextul creșterii numărului de servicii, se ajunge din ce în ce mai dificil la utilizator și întrucât accesul, posibilitatea de descoperire rapidă, precum și listarea și recomandarea de servicii vor determina, cel mai probabil, succesul acestora din urmă; |
| --- | --- |

L.

întrucât în lumea mass-mediei convergente concurența se axează tot mai mult pe atenția utilizatorului, și mai puțin pe capacitățile de transfer, întrucât, în contextul creșterii numărului de servicii, se ajunge din ce în ce mai dificil la utilizator și întrucât accesul, posibilitatea de descoperire rapidă, precum și listarea și recomandarea de servicii vor determina, cel mai probabil, succesul acestora din urmă;

| M. | întrucât normele actuale ale Directivei 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale – DSMAV) se bazează pe principiul neutralității tehnologice, întrucât acestea nu reflectă încă această îmbinare tehnică în plină evoluție și îndeosebi reglementarea graduală, care face deosebirea între programul de televiziune [inclusiv serviciile de difuzare prin internet (webcasting) și serviciile de difuzare în direct prin internet (live-streaming)] și serviciile mass-media audiovizuale la cerere, va pierde din importanță în forma actuală, deși serviciile de comunicații și informare reglementate în mod diferit – chiar și cele care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV), ci sunt acoperite de Directiva privind comerțul electronic sau care nu se află sub incidența niciunei reglementări a UE în domeniul mass-mediei, în cazul serviciilor venite din afara Europei – sunt disponibile pe același aparat, ceea ce poate conduce la distorsiuni ale concurenței și discrepanțe inacceptabile privind protecția utilizatorilor și poate da naștere la noi întrebări legate de accesul și modalitatea de difuzare, precum și de posibilitatea de descoperire a conținuturilor, indiferent de tipul mass-mediei; |
| --- | --- |

M.

întrucât normele actuale ale Directivei 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale – DSMAV) se bazează pe principiul neutralității tehnologice, întrucât acestea nu reflectă încă această îmbinare tehnică în plină evoluție și îndeosebi reglementarea graduală, care face deosebirea între programul de televiziune [inclusiv serviciile de difuzare prin internet (webcasting) și serviciile de difuzare în direct prin internet (live-streaming)] și serviciile mass-media audiovizuale la cerere, va pierde din importanță în forma actuală, deși serviciile de comunicații și informare reglementate în mod diferit – chiar și cele care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV), ci sunt acoperite de Directiva privind comerțul electronic sau care nu se află sub incidența niciunei reglementări a UE în domeniul mass-mediei, în cazul serviciilor venite din afara Europei – sunt disponibile pe același aparat, ceea ce poate conduce la distorsiuni ale concurenței și discrepanțe inacceptabile privind protecția utilizatorilor și poate da naștere la noi întrebări legate de accesul și modalitatea de difuzare, precum și de posibilitatea de descoperire a conținuturilor, indiferent de tipul mass-mediei;

| N. | întrucât acești nou-intrați pe piață vor fi în concurență frontală cu actorii tradiționali ai sectorului, pe de o parte, obținând conținuturi exclusive, inclusiv pe piața europeană, și, pe de altă parte, propunând ei înșiși noi oferte; |
| --- | --- |

N.

întrucât acești nou-intrați pe piață vor fi în concurență frontală cu actorii tradiționali ai sectorului, pe de o parte, obținând conținuturi exclusive, inclusiv pe piața europeană, și, pe de altă parte, propunând ei înșiși noi oferte;

| O. | întrucât obiectivele de reglementare ale DSMAV, în special asigurarea și promovarea diversității de opinie și a pluralismului mediatic, protejarea demnității umane și a tinerilor și încurajarea furnizorilor de servicii mass-media să asigure accesibilitatea pentru persoanele cu deficiențe de văz sau de auz, asigurarea unei concurențe loiale, precum și reglementarea calitativă, din punctul de vedere al conținutului, a publicității își mențin în principiu semnificația socială și justificarea de reglementare, însă, în același timp, eficiența și aplicabilitatea acestor măsuri de protecție își ating din ce în ce mai des limitele ca urmare a posibilităților de utilizare create de sistemele de recepție hibride; |
| --- | --- |

O.

întrucât obiectivele de reglementare ale DSMAV, în special asigurarea și promovarea diversității de opinie și a pluralismului mediatic, protejarea demnității umane și a tinerilor și încurajarea furnizorilor de servicii mass-media să asigure accesibilitatea pentru persoanele cu deficiențe de văz sau de auz, asigurarea unei concurențe loiale, precum și reglementarea calitativă, din punctul de vedere al conținutului, a publicității își mențin în principiu semnificația socială și justificarea de reglementare, însă, în același timp, eficiența și aplicabilitatea acestor măsuri de protecție își ating din ce în ce mai des limitele ca urmare a posibilităților de utilizare create de sistemele de recepție hibride;

| P. | întrucât distribuția serviciilor de televiziune conectată de bună calitate presupune punerea la dispoziție de către operatorii de telecomunicații a unui debit suficient între serverele de difuzare și abonați; |
| --- | --- |

P.

întrucât distribuția serviciilor de televiziune conectată de bună calitate presupune punerea la dispoziție de către operatorii de telecomunicații a unui debit suficient între serverele de difuzare și abonați;

| Q. | întrucât posibilitățile de utilizare ale dispozitivelor hibride pun sub semnul întrebării principii fundamentale ale DSMAV, cum ar fi separarea obligatorie a publicității de program sau reglementările privind pauzele publicitare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât posibilitățile de utilizare ale dispozitivelor hibride pun sub semnul întrebării principii fundamentale ale DSMAV, cum ar fi separarea obligatorie a publicității de program sau reglementările privind pauzele publicitare;

| R. | întrucât doar existența întâmplătoare a unui mare număr de servicii nu conduce în mod automat la asigurarea obiectivelor de reglementare menționate și, prin urmare, trebuie să se analizeze dacă este necesar în continuare un cadru de reglementare specific pentru îndeplinirea obiectivelor și dacă acest cadru poate preveni posibilele derapaje; |
| --- | --- |

R.

întrucât doar existența întâmplătoare a unui mare număr de servicii nu conduce în mod automat la asigurarea obiectivelor de reglementare menționate și, prin urmare, trebuie să se analizeze dacă este necesar în continuare un cadru de reglementare specific pentru îndeplinirea obiectivelor și dacă acest cadru poate preveni posibilele derapaje;

| S. | întrucât evoluția televiziunii conectate, pe măsură ce este implementată, poate produce o îmbinare între televiziunea tradițională și internet, la fel cum s-a întâmplat cu telefonia mobilă și internetul, în urmă cu câțiva ani; |
| --- | --- |

S.

întrucât evoluția televiziunii conectate, pe măsură ce este implementată, poate produce o îmbinare între televiziunea tradițională și internet, la fel cum s-a întâmplat cu telefonia mobilă și internetul, în urmă cu câțiva ani;

| T. | întrucât este de preferat să se promoveze orice demers care ar permite adaptarea pieței în vederea promovării creării și inovării în Europa; |
| --- | --- |

T.

întrucât este de preferat să se promoveze orice demers care ar permite adaptarea pieței în vederea promovării creării și inovării în Europa;

| U. | întrucât dezvoltarea unor sisteme hibride care combină televiziunea și internetul va permite utilizatorilor să navigheze în mod diferit între canalele de televiziune și serviciile de internet, inclusiv site-urile ilegale cu conținuturi audiovizuale; |
| --- | --- |

U.

întrucât dezvoltarea unor sisteme hibride care combină televiziunea și internetul va permite utilizatorilor să navigheze în mod diferit între canalele de televiziune și serviciile de internet, inclusiv site-urile ilegale cu conținuturi audiovizuale;

| V. | întrucât neutralitatea rețelei se dovedește a fi insuficient protejată prin transparență și concurență; |
| --- | --- |

V.

întrucât neutralitatea rețelei se dovedește a fi insuficient protejată prin transparență și concurență;

| W. | întrucât principiul țării de difuzare a directivei inițiale „Televiziunea fără frontiere” reprezintă un moment esențial pentru libertatea informației și dezvoltarea unei piețe comune a serviciilor, statele membre asumându-și standarde minime calitative și adoptând principiul țării de origine sub forma principiului țării de difuzare, |
| --- | --- |

W.

întrucât principiul țării de difuzare a directivei inițiale „Televiziunea fără frontiere” reprezintă un moment esențial pentru libertatea informației și dezvoltarea unei piețe comune a serviciilor, statele membre asumându-și standarde minime calitative și adoptând principiul țării de origine sub forma principiului țării de difuzare,

| 1. | solicită Comisiei să evalueze în ce măsură este necesar să se revizuiască DSMAV și alte prevederi existente din reglementarea privind rețelele și mass-media (de exemplu, pachetul de telecomunicații) în ceea ce privește normele referitoare la posibilitatea de descoperire și la accesul nediscriminatoriu la platforme, pentru furnizorii și creatorii de conținut, precum și pentru utilizatori, prin lărgirea noțiunii de platformă și adaptarea instrumentelor disponibile la noile realități; întrucât, prin aceasta, ar trebui să se garanteze că consumatorii beneficiază de îmbunătățirea opțiunilor și a accesului la servicii mass-media audiovizuale și că furnizorii de conținut pot beneficia de mai multe opțiuni în ceea ce privește modalitatea de distribuire a conținutului lor, păstrând, în același timp, contactul cu audiența; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să evalueze în ce măsură este necesar să se revizuiască DSMAV și alte prevederi existente din reglementarea privind rețelele și mass-media (de exemplu, pachetul de telecomunicații) în ceea ce privește normele referitoare la posibilitatea de descoperire și la accesul nediscriminatoriu la platforme, pentru furnizorii și creatorii de conținut, precum și pentru utilizatori, prin lărgirea noțiunii de platformă și adaptarea instrumentelor disponibile la noile realități; întrucât, prin aceasta, ar trebui să se garanteze că consumatorii beneficiază de îmbunătățirea opțiunilor și a accesului la servicii mass-media audiovizuale și că furnizorii de conținut pot beneficia de mai multe opțiuni în ceea ce privește modalitatea de distribuire a conținutului lor, păstrând, în același timp, contactul cu audiența;

| 2. | consideră că măsurile de reglementare pentru operatorii de platforme trebuie să asigure un acces nediscriminatoriu la acestea, astfel încât radiodifuzorii, dar și alți furnizori, de multe ori mai mici, să beneficieze de o participare echitabilă la piață; |
| --- | --- |

2.

consideră că măsurile de reglementare pentru operatorii de platforme trebuie să asigure un acces nediscriminatoriu la acestea, astfel încât radiodifuzorii, dar și alți furnizori, de multe ori mai mici, să beneficieze de o participare echitabilă la piață;

| 3. | solicită Comisiei și statelor membre să transpună termenul de serviciu mass-media definit la articolul 1 din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) în așa fel încât necesitatea reglementării de către statele membre să fie asociată mai mult cu specificul și potențialul de influență sociopolitică al serviciilor și, în special, cu importanța acestora pentru formarea și diversitatea opiniilor și cu responsabilitatea editorială; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei și statelor membre să transpună termenul de serviciu mass-media definit la articolul 1 din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) în așa fel încât necesitatea reglementării de către statele membre să fie asociată mai mult cu specificul și potențialul de influență sociopolitică al serviciilor și, în special, cu importanța acestora pentru formarea și diversitatea opiniilor și cu responsabilitatea editorială;

| 4. | solicită Comisiei să verifice dacă, în contextul misiunii diferite a ofertelor mediatice și a altor conținuturi care implică responsabilitate editorială, este în continuare necesară și adecvată o reglementare mai strictă a platformelor TV sau dacă este suficientă o interdicție generală a discriminării; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să verifice dacă, în contextul misiunii diferite a ofertelor mediatice și a altor conținuturi care implică responsabilitate editorială, este în continuare necesară și adecvată o reglementare mai strictă a platformelor TV sau dacă este suficientă o interdicție generală a discriminării;

| 5. | invită Comisia să își continue eforturile în vederea respectării libertății presei în eventualitatea unei revizuiri a Directivei 2010/13/UE sau în cadrul tuturor actelor cu putere de lege ulterioare; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să își continue eforturile în vederea respectării libertății presei în eventualitatea unei revizuiri a Directivei 2010/13/UE sau în cadrul tuturor actelor cu putere de lege ulterioare;

| 6. | solicită Comisiei să precizeze, pe baza rezultatelor procesului de consultare intitulat „Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale: creșterea economică, creația și valorile”, ce mecanisme de reglementare mai sunt necesare și utile și în ce măsură s-ar impune implementarea de noi mecanisme în contextul convergenței, pentru a garanta condiții concurențiale egale pentru toți furnizorii de conținut și de servicii cu respectarea cerințelor minime ulterioare și menținerea actualelor obiective cuprinzătoare de reglementare, pentru a garanta o concurență loială furnizorilor de conținut și a asigura utilizatorului beneficii maxime și posibilitatea de a alege, în deplină transparență, în condiții de șanse egale și nediscriminatorii dintr-o ofertă diversă, de calitate, acordând o atenție deosebită ofertelor receptabile gratuit și a celor din cadrul sectorului public; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să precizeze, pe baza rezultatelor procesului de consultare intitulat „Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale: creșterea economică, creația și valorile”, ce mecanisme de reglementare mai sunt necesare și utile și în ce măsură s-ar impune implementarea de noi mecanisme în contextul convergenței, pentru a garanta condiții concurențiale egale pentru toți furnizorii de conținut și de servicii cu respectarea cerințelor minime ulterioare și menținerea actualelor obiective cuprinzătoare de reglementare, pentru a garanta o concurență loială furnizorilor de conținut și a asigura utilizatorului beneficii maxime și posibilitatea de a alege, în deplină transparență, în condiții de șanse egale și nediscriminatorii dintr-o ofertă diversă, de calitate, acordând o atenție deosebită ofertelor receptabile gratuit și a celor din cadrul sectorului public;

| 7. | invită Comisia, în cazul revizuirii DSMAV, să garanteze condiții de concurență egală între toți furnizorii de conținut; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia, în cazul revizuirii DSMAV, să garanteze condiții de concurență egală între toți furnizorii de conținut;

| 8. | subliniază că strategia de dezvoltare a acestor noi actori va determina o creștere a ofertei care constă în conținuturi disponibile privind canalele de audiență generală și oferta propusă pe internet; |
| --- | --- |

8.

subliniază că strategia de dezvoltare a acestor noi actori va determina o creștere a ofertei care constă în conținuturi disponibile privind canalele de audiență generală și oferta propusă pe internet;

| 9. | subliniază, în această privință, riscul ca această nouă concurență să fie dezechilibrată în favoarea acestor noi actori în raport cu actorii tradiționali, ținând cont de puterea lor economică și de dezvoltarea lor la nivel internațional; |
| --- | --- |

9.

subliniază, în această privință, riscul ca această nouă concurență să fie dezechilibrată în favoarea acestor noi actori în raport cu actorii tradiționali, ținând cont de puterea lor economică și de dezvoltarea lor la nivel internațional;

| 10. | subliniază că menținerea unui cadru de reglementare gradual pentru serviciile mass-media pare utilă, în măsura în care acesta nu depinde în primul rând de diferențierea între servicii lineare și nelineare, ci este legat mai ales de impactul potențial al serviciului mass-media respectiv și de responsabilitatea editorială pe care o implică, acordându-se totodată o marjă de apreciere adecvată statelor membre; |
| --- | --- |

10.

subliniază că menținerea unui cadru de reglementare gradual pentru serviciile mass-media pare utilă, în măsura în care acesta nu depinde în primul rând de diferențierea între servicii lineare și nelineare, ci este legat mai ales de impactul potențial al serviciului mass-media respectiv și de responsabilitatea editorială pe care o implică, acordându-se totodată o marjă de apreciere adecvată statelor membre;

| 11. | se întreabă dacă nomele complexe stabilite de Comisie în Comunicarea sa referitoare la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune și vizând procedura de evaluare și verificare pentru serviciile audiovizuale ale furnizorilor publici care nu se limitează la activitatea uzuală de radiodifuziune și care sunt oferite prin intermediul noilor platforme de difuzare sunt în continuare adecvate în contextul convergenței tot mai accentuate a tehnicii, mai ales având în vedere faptul că, tot mai adesea, utilizatorii nu mai pot face diferența între o ofertă clasică lineară de radio, un serviciu la cerere sau o altfel de ofertă audiovizuală; |
| --- | --- |

11.

se întreabă dacă nomele complexe stabilite de Comisie în Comunicarea sa referitoare la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat serviciilor publice de radiodifuziune și vizând procedura de evaluare și verificare pentru serviciile audiovizuale ale furnizorilor publici care nu se limitează la activitatea uzuală de radiodifuziune și care sunt oferite prin intermediul noilor platforme de difuzare sunt în continuare adecvate în contextul convergenței tot mai accentuate a tehnicii, mai ales având în vedere faptul că, tot mai adesea, utilizatorii nu mai pot face diferența între o ofertă clasică lineară de radio, un serviciu la cerere sau o altfel de ofertă audiovizuală;

| 12. | solicită Comisiei să identifice viitoarele provocări ale televiziunii conectate, în ceea ce privește competitivitatea în domeniu, prin accesul la o flexibilitate sporită a prevederilor publicitare cantitative, prezentând totodată avantajele și dezavantajele; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să identifice viitoarele provocări ale televiziunii conectate, în ceea ce privește competitivitatea în domeniu, prin accesul la o flexibilitate sporită a prevederilor publicitare cantitative, prezentând totodată avantajele și dezavantajele;

| 13. | subliniază că restricțiile calitative impuse serviciilor mass-media audiovizuale ar trebui să fie verificate și adaptate la cel mai înalt nivel la toate formele de difuzare, astfel încât să se asigure o protecție uniformă la nivel european a consumatorilor, a copiilor și adolescenților, precum și a minorităților; |
| --- | --- |

13.

subliniază că restricțiile calitative impuse serviciilor mass-media audiovizuale ar trebui să fie verificate și adaptate la cel mai înalt nivel la toate formele de difuzare, astfel încât să se asigure o protecție uniformă la nivel european a consumatorilor, a copiilor și adolescenților, precum și a minorităților;

| 14. | solicită, în acest sens, să se aplice în egală măsură interdicția privind încălcarea demnității umane, a incitării la ură, protecția împotriva discriminării, precum și cerința accesibilității pentru toate conținuturile mass-media; |
| --- | --- |

14.

solicită, în acest sens, să se aplice în egală măsură interdicția privind încălcarea demnității umane, a incitării la ură, protecția împotriva discriminării, precum și cerința accesibilității pentru toate conținuturile mass-media;

| 15. | se întreabă, în acest context, dacă principiul separării publicității de conținutul programelor poate fi menținut pentru toate formele mass-mediei sau dacă obiectivul de protecție nu poate fi realizat mai bine printr-o mai mare vizibilitate și diferențiere între publicitate și conținutul programelor în toate formele mass-mediei; |
| --- | --- |

15.

se întreabă, în acest context, dacă principiul separării publicității de conținutul programelor poate fi menținut pentru toate formele mass-mediei sau dacă obiectivul de protecție nu poate fi realizat mai bine printr-o mai mare vizibilitate și diferențiere între publicitate și conținutul programelor în toate formele mass-mediei;

| 16. | consideră că ar trebui împiedicate extinderea interdicțiilor existente în materie de publicitate sau aplicarea de noi interdicții și orice altfel de intervenții în acest instrument de finanțare reprezentat de publicitate, pentru a permite astfel noi modele de afaceri și în mediul televiziunii digitale; |
| --- | --- |

16.

consideră că ar trebui împiedicate extinderea interdicțiilor existente în materie de publicitate sau aplicarea de noi interdicții și orice altfel de intervenții în acest instrument de finanțare reprezentat de publicitate, pentru a permite astfel noi modele de afaceri și în mediul televiziunii digitale;

| 17. | subliniază că este esențial ca sectorul public să nu depindă în mod exclusiv de finanțările pentru publicitate, în vederea păstrării independenței sale și invită statele membre să sprijine eforturile de finanțare a acestui sector; |
| --- | --- |

17.

subliniază că este esențial ca sectorul public să nu depindă în mod exclusiv de finanțările pentru publicitate, în vederea păstrării independenței sale și invită statele membre să sprijine eforturile de finanțare a acestui sector;

| 18. | subliniază că noile strategii publicitare care se sprijină pe noile tehnologii în vederea creșterii eficacității lor (captare de ecrane, stabilirea profilurilor consumatorilor, strategii cu mai multe ecrane) ridică problema protecției consumatorului, a vieții sale private și a datelor sale personale; insistă, prin urmare, că ar fi necesar să se găsească un ansamblu de norme coerente pentru încadrarea acestor strategii; |
| --- | --- |

18.

subliniază că noile strategii publicitare care se sprijină pe noile tehnologii în vederea creșterii eficacității lor (captare de ecrane, stabilirea profilurilor consumatorilor, strategii cu mai multe ecrane) ridică problema protecției consumatorului, a vieții sale private și a datelor sale personale; insistă, prin urmare, că ar fi necesar să se găsească un ansamblu de norme coerente pentru încadrarea acestor strategii;

| 19. | încurajează actorii europeni ai audiovizualului să dezvolte în continuare oferte coerente și atractive, în special online, în vederea îmbogățirii ofertei europene a conținuturilor audiovizuale; |
| --- | --- |

19.

încurajează actorii europeni ai audiovizualului să dezvolte în continuare oferte coerente și atractive, în special online, în vederea îmbogățirii ofertei europene a conținuturilor audiovizuale;

| 20. | îndeamnă Comisia să verifice dacă și sub ce formă li se poate oferi posibilitatea să acorde prioritate corespunzătoare în ceea ce privește posibilitatea de descoperire pe echipamente de prim ecran, cum ar fi televizoare conectate la internet, acelor furnizori de conținut cărora fie statele membre le alocă o misiune de serviciu public, fie contribuie la promovarea obiectivelor în interesul general, cum ar fi asigurarea pluralismului mediatic și a diversității culturale sau se angajează pe termen lung în inițiative de autoreglementare pentru a respecta interesul public, care servesc calității și independenței informării, precum și promovării diversității de opinie; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să verifice dacă și sub ce formă li se poate oferi posibilitatea să acorde prioritate corespunzătoare în ceea ce privește posibilitatea de descoperire pe echipamente de prim ecran, cum ar fi televizoare conectate la internet, acelor furnizori de conținut cărora fie statele membre le alocă o misiune de serviciu public, fie contribuie la promovarea obiectivelor în interesul general, cum ar fi asigurarea pluralismului mediatic și a diversității culturale sau se angajează pe termen lung în inițiative de autoreglementare pentru a respecta interesul public, care servesc calității și independenței informării, precum și promovării diversității de opinie;

| 21. | solicită Comisiei și statelor membre să verifice în completarea acestor norme de tipul „must be found” în ce măsură este posibil ca, prin reorientarea reglementărilor mass-media către sisteme de stimulente și certificare și către o consolidare a abordărilor de coreglementare și autoreglementare, obiectivele de reglementare menționate ale Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV), în special protecția minorilor și a demnității umane să fie garantate pe termen lung, menținând, în același timp, flexibilitatea necesară pentru o concurență loială între furnizorii de servicii mass-media; subliniază că eventualele măsuri de autoreglementare și coreglementare pot să completeze reglementările juridice, respectarea și evaluarea acestora trebuind să facă obiectul unei supravegheri independente; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei și statelor membre să verifice în completarea acestor norme de tipul „must be found” în ce măsură este posibil ca, prin reorientarea reglementărilor mass-media către sisteme de stimulente și certificare și către o consolidare a abordărilor de coreglementare și autoreglementare, obiectivele de reglementare menționate ale Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV), în special protecția minorilor și a demnității umane să fie garantate pe termen lung, menținând, în același timp, flexibilitatea necesară pentru o concurență loială între furnizorii de servicii mass-media; subliniază că eventualele măsuri de autoreglementare și coreglementare pot să completeze reglementările juridice, respectarea și evaluarea acestora trebuind să facă obiectul unei supravegheri independente;

| 22. | recomandă, așadar, în vederea evitării oricărei denaturări a concurenței, ca același tip de reglementare să se aplice acelorași servicii, indiferent de suportul lor pentru difuzare; |
| --- | --- |

22.

recomandă, așadar, în vederea evitării oricărei denaturări a concurenței, ca același tip de reglementare să se aplice acelorași servicii, indiferent de suportul lor pentru difuzare;

| 23. | își exprimă, în plus, îngrijorarea, în acest context, cu privire la concurența sporită prin prezența unor actori internaționali care nu se supun normelor și obligațiilor europene; |
| --- | --- |

23.

își exprimă, în plus, îngrijorarea, în acest context, cu privire la concurența sporită prin prezența unor actori internaționali care nu se supun normelor și obligațiilor europene;

| 24. | solicită Comisiei să se asigure că aceste platforme sunt operate cu respectarea condițiilor de piață și a interesului general într-o concurență loială, în funcție de cererea de site-uri a consumatorilor, pe baza unor standarde deschise și interoperabile, și astfel încât să împiedice abuzul din partea unuia sau mai multor furnizori de poziția lor de lider; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să se asigure că aceste platforme sunt operate cu respectarea condițiilor de piață și a interesului general într-o concurență loială, în funcție de cererea de site-uri a consumatorilor, pe baza unor standarde deschise și interoperabile, și astfel încât să împiedice abuzul din partea unuia sau mai multor furnizori de poziția lor de lider;

| 25. | subliniază, în acest context, necesitatea de a reflecta asupra evoluției cadrului de reglementare, a metodelor de reglementare a ecranelor conectate și a sistemelor de referențiere a conținuturilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază, în acest context, necesitatea de a reflecta asupra evoluției cadrului de reglementare, a metodelor de reglementare a ecranelor conectate și a sistemelor de referențiere a conținuturilor;

| 26. | solicită o reglementare a platformelor de televiziune conectată care să garanteze accesul și integritatea conținuturilor operatorilor de radiodifuziune, transparența pentru consumatori și aplicarea normelor elementare de deontologie (protecția minorilor și a vieții private); |
| --- | --- |

26.

solicită o reglementare a platformelor de televiziune conectată care să garanteze accesul și integritatea conținuturilor operatorilor de radiodifuziune, transparența pentru consumatori și aplicarea normelor elementare de deontologie (protecția minorilor și a vieții private);

| 27. | solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte educația în domeniul mass-mediei a tuturor cetățenilor UE, în special prin inițiative și acțiuni coordonate care vizează sporirea cunoștințelor privind serviciile mass-media lineare și nelineare; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte educația în domeniul mass-mediei a tuturor cetățenilor UE, în special prin inițiative și acțiuni coordonate care vizează sporirea cunoștințelor privind serviciile mass-media lineare și nelineare;

| 28. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că sunt luate măsuri, în special de către producătorii de echipamente și furnizorii de servicii, în vederea îmbunătățirii accesibilității la servicii mass-media lineare și nelineare pentru persoanele în vârstă și persoanele cu un handicap, precum hipoacuzia, precum și pentru persoanele cu deficiențe de văz; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că sunt luate măsuri, în special de către producătorii de echipamente și furnizorii de servicii, în vederea îmbunătățirii accesibilității la servicii mass-media lineare și nelineare pentru persoanele în vârstă și persoanele cu un handicap, precum hipoacuzia, precum și pentru persoanele cu deficiențe de văz;

| 29. | consideră că serviciile de platformă și de portal ar trebui să fie configurate într-o manieră interoperabilă, astfel încât să permită terților, în mod nediscriminatoriu, realizarea și operarea propriilor aplicații indiferent de modalitatea de transmitere; |
| --- | --- |

29.

consideră că serviciile de platformă și de portal ar trebui să fie configurate într-o manieră interoperabilă, astfel încât să permită terților, în mod nediscriminatoriu, realizarea și operarea propriilor aplicații indiferent de modalitatea de transmitere;

| 30. | solicită Comisiei să se asigure prin legiferare că în rețele și pe platforme toate conținuturile pot fi accesate în condiții egale de calitate; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să se asigure prin legiferare că în rețele și pe platforme toate conținuturile pot fi accesate în condiții egale de calitate;

| 31. | îndeamnă Comisia să se asigure prin legiferare că pachetele de date beneficiază de un tratament egal din partea operatorului rețelei în momentul transmiterii de la expeditor către destinatar, ceea ce înseamnă că operatorul de date nu construiește ierarhii, de exemplu, în funcție de origine, conținut, tipul aplicației sau taxa de utilizare, fapt care ar putea submina obiectivul unui acces echitabil la servicii pentru toți, dar și normele privind protecția datelor cu caracter personal, interdicția în materie de manipulare a datelor, principiul integrității conținuturilor, precum și obiectivul creării de condiții concurențiale echitabile; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să se asigure prin legiferare că pachetele de date beneficiază de un tratament egal din partea operatorului rețelei în momentul transmiterii de la expeditor către destinatar, ceea ce înseamnă că operatorul de date nu construiește ierarhii, de exemplu, în funcție de origine, conținut, tipul aplicației sau taxa de utilizare, fapt care ar putea submina obiectivul unui acces echitabil la servicii pentru toți, dar și normele privind protecția datelor cu caracter personal, interdicția în materie de manipulare a datelor, principiul integrității conținuturilor, precum și obiectivul creării de condiții concurențiale echitabile;

| 32. | subliniază consecințele diferenței dintre sistemele de TVA la nivel european care se va accentua odată cu apariția televiziunii conectate; |
| --- | --- |

32.

subliniază consecințele diferenței dintre sistemele de TVA la nivel european care se va accentua odată cu apariția televiziunii conectate;

| 33. | solicită Comisiei să propună o legislație a Uniunii care să garanteze neutralitatea rețelei; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să propună o legislație a Uniunii care să garanteze neutralitatea rețelei;

| 34. | solicită Comisiei să asigure prin legiferare integritatea serviciilor lineare și nelineare de pe platformele hibride și să interzică în special diluarea sau scalarea acestor servicii de către furnizorii de platforme sau de terți cu conținuturi terțe sau alte servicii, cu condiția ca aceasta să nu fi fost inițiată în mod expres de utilizator și, în cazul conținuturilor care nu sunt destinate comunicării individuale, cu condiția ca aceasta să fi fost autorizată de furnizorul de conținut; subliniază că accesul neautorizat la conținuturile sau semnalele de radiodifuziune ale unui furnizor de către terț, precum și decriptarea, utilizarea sau difuzarea neautorizată a acestora trebuie, de asemenea, excluse; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să asigure prin legiferare integritatea serviciilor lineare și nelineare de pe platformele hibride și să interzică în special diluarea sau scalarea acestor servicii de către furnizorii de platforme sau de terți cu conținuturi terțe sau alte servicii, cu condiția ca aceasta să nu fi fost inițiată în mod expres de utilizator și, în cazul conținuturilor care nu sunt destinate comunicării individuale, cu condiția ca aceasta să fi fost autorizată de furnizorul de conținut; subliniază că accesul neautorizat la conținuturile sau semnalele de radiodifuziune ale unui furnizor de către terț, precum și decriptarea, utilizarea sau difuzarea neautorizată a acestora trebuie, de asemenea, excluse;

| 35. | invită Comisia să reflecteze asupra unor măsuri care constau în luarea în considerare a riscului de referențiere a site-urilor neautorizate pe portalurile și motoarele de căutare; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să reflecteze asupra unor măsuri care constau în luarea în considerare a riscului de referențiere a site-urilor neautorizate pe portalurile și motoarele de căutare;

| 36. | îndeamnă Comisia să se asigure că nivelul de protecție generat prin cerințele de reglementare speciale impuse de DSMAV serviciilor audiovizuale nu va fi eludat prin publicarea neautorizată pe alte platforme; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia să se asigure că nivelul de protecție generat prin cerințele de reglementare speciale impuse de DSMAV serviciilor audiovizuale nu va fi eludat prin publicarea neautorizată pe alte platforme;

| 37. | îndeamnă Comisia să se asigure că inițierea aplicațiilor nu pornește niciodată în mod automat de la portaluri, ci trebuie să fie inițiată întotdeauna de utilizator, că revenirea la serviciul utilizat anterior este întotdeauna ușoară și posibilă doar prin apăsarea unui buton (de exemplu, funcția butonului roșu) și este comunicată în mod clar, precum și faptul că, în momentul în care se părăsește o aplicație, imaginea și sunetul serviciului anterior utilizat sunt redate integral; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă Comisia să se asigure că inițierea aplicațiilor nu pornește niciodată în mod automat de la portaluri, ci trebuie să fie inițiată întotdeauna de utilizator, că revenirea la serviciul utilizat anterior este întotdeauna ușoară și posibilă doar prin apăsarea unui buton (de exemplu, funcția butonului roșu) și este comunicată în mod clar, precum și faptul că, în momentul în care se părăsește o aplicație, imaginea și sunetul serviciului anterior utilizat sunt redate integral;

| 38. | solicită Comisiei să se asigure că un furnizor de conținut are la dispoziție căi de acțiune juridică împotriva acelor aplicații de pe platformele hibride care permit sau încurajează difuzarea neautorizată a conținutului oferit de furnizorul de conținut; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să se asigure că un furnizor de conținut are la dispoziție căi de acțiune juridică împotriva acelor aplicații de pe platformele hibride care permit sau încurajează difuzarea neautorizată a conținutului oferit de furnizorul de conținut;

| 39. | solicită Comisiei ca, în cazurile relevante din punctul de vedere al drepturilor de autor, să realizeze sisteme flexibile de acordare a drepturilor, care să permită o reflectare constantă și completă a ofertelor nelineare ale furnizorilor de servicii mass-media în platformele terțe; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei ca, în cazurile relevante din punctul de vedere al drepturilor de autor, să realizeze sisteme flexibile de acordare a drepturilor, care să permită o reflectare constantă și completă a ofertelor nelineare ale furnizorilor de servicii mass-media în platformele terțe;

| 40. | solicită Comisiei să garanteze în principiu utilizarea anonimă a serviciilor de televiziune și online cu ajutorul echipamentelor terminale hibride, vândute sau importate pe teritoriul UE, cu respectarea deplină a normelor UE în materie de viață privată și protecție a datelor; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să garanteze în principiu utilizarea anonimă a serviciilor de televiziune și online cu ajutorul echipamentelor terminale hibride, vândute sau importate pe teritoriul UE, cu respectarea deplină a normelor UE în materie de viață privată și protecție a datelor;

| 41. | solicită Comisiei ca, în cadrul negocierilor privind tratatele comerciale internaționale, să excludă serviciile mass-media audiovizuale de la liberalizare, având în vedere dubla lor natură și importanța lor socială și să asigure totodată o extindere dinamică a noțiunii de „serviciu mass-media audiovizual”, ca urmare a digitalizării și convergenței tot mai accentuate a mass-mediei; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei ca, în cadrul negocierilor privind tratatele comerciale internaționale, să excludă serviciile mass-media audiovizuale de la liberalizare, având în vedere dubla lor natură și importanța lor socială și să asigure totodată o extindere dinamică a noțiunii de „serviciu mass-media audiovizual”, ca urmare a digitalizării și convergenței tot mai accentuate a mass-mediei;

| 42. | solicită Comisiei să asigure respectarea, inclusiv în cadrul viitoarei oferte privind televiziunea hibridă, a standardelor în vigoare în prezent în materie de protecție a minorilor, cu interdicția anumitor reclame publicitare pe motive de sănătate, a incitării la ura rasială, în materie de separare între știri și mesaje publicitare, de transparență a proprietății, de viață privată etc. Aceste standarde, care fac parte din acquis-ul comunitar, nu pot fi evitate sub pretextul evoluției tehnologice; se recomandă, în special, ca furnizorii de servicii și aparate pentru televiziunea hibridă din afara UE să fie atenționați cu privire la faptul că legislația aplicabilă rămâne cea din țara unde este prestat serviciul, și nu în cea în care furnizorul își are sediul social; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să asigure respectarea, inclusiv în cadrul viitoarei oferte privind televiziunea hibridă, a standardelor în vigoare în prezent în materie de protecție a minorilor, cu interdicția anumitor reclame publicitare pe motive de sănătate, a incitării la ura rasială, în materie de separare între știri și mesaje publicitare, de transparență a proprietății, de viață privată etc. Aceste standarde, care fac parte din acquis-ul comunitar, nu pot fi evitate sub pretextul evoluției tehnologice; se recomandă, în special, ca furnizorii de servicii și aparate pentru televiziunea hibridă din afara UE să fie atenționați cu privire la faptul că legislația aplicabilă rămâne cea din țara unde este prestat serviciul, și nu în cea în care furnizorul își are sediul social;

| 43. | îndeamnă statele membre ca, în cadrul negocierilor privind cadrul financiar multianual, să reconsidere reducerea resurselor Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie (DG CNECT) pentru dezvoltarea infrastructurii de telecomunicații de la cele 9,2 miliarde de euro alocate inițial la 1 miliard de euro; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă statele membre ca, în cadrul negocierilor privind cadrul financiar multianual, să reconsidere reducerea resurselor Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie (DG CNECT) pentru dezvoltarea infrastructurii de telecomunicații de la cele 9,2 miliarde de euro alocate inițial la 1 miliard de euro;

| 44. | solicită Comisiei să acorde atenția cuvenită chestiunilor importante legate de protecția publicului, cum ar fi protecția minorilor, și consideră că ghidurile electronice ale programelor pot constitui o eventuală platformă în cadrul căreia sunt abordate aceste chestiuni; |
| --- | --- |

44.

solicită Comisiei să acorde atenția cuvenită chestiunilor importante legate de protecția publicului, cum ar fi protecția minorilor, și consideră că ghidurile electronice ale programelor pot constitui o eventuală platformă în cadrul căreia sunt abordate aceste chestiuni;

| 45. | regretă faptul că încă există în Europa zone vaste cu infrastructură limitată a internetului și reamintește Comisiei că, pentru a debloca potențialul televiziunii conectate, accesul consumatorilor la internetul de mare viteză este esențial; |
| --- | --- |

45.

regretă faptul că încă există în Europa zone vaste cu infrastructură limitată a internetului și reamintește Comisiei că, pentru a debloca potențialul televiziunii conectate, accesul consumatorilor la internetul de mare viteză este esențial;

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(2)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

(3)  JO L 337, 18.12.2009, p. 37.

(4)  JO L 108, 24.4.2002, p. 51.

(5)  JO L 337, 18.12.2009, p. 11.

(6)  JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

(7)  JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

(8)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

(9)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(10)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(11)  JO C 257, 27.10.2009, p. 1.

(12)  JO L 270, 7.10.1998, p. 48.

(13)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 24.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/148 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/148

---

P7_TA(2013)0331

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (COM(2013)0157 – C7-0074/2013 – 2013/2055(ACI))

(2016/C 075/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0157),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) („AII din 17 mai 2006”), în special punctul 29, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) („AII din 17 mai 2006”), în special punctul 29,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 18 martie 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 18 martie 2013 (COM(2013)0156),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013, adoptată de Consiliu la 26 iunie 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013, adoptată de Consiliu la 26 iunie 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0247/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0247/2013),

| A. | întrucât, în paralel cu bugetul rectificativ nr. 1/2013, Comisia a prezentat autorității bugetare, în conformitate cu punctul 29 din AII din 17 mai 2006, o propunere de ajustare a cadrului financiar multianual pentru a include în bugetul pe 2013 creditele de angajament și de plată necesare pentru acoperirea cheltuielilor aferente aderării Croației la Uniunea Europeană cu începere de la data de 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în paralel cu bugetul rectificativ nr. 1/2013, Comisia a prezentat autorității bugetare, în conformitate cu punctul 29 din AII din 17 mai 2006, o propunere de ajustare a cadrului financiar multianual pentru a include în bugetul pe 2013 creditele de angajament și de plată necesare pentru acoperirea cheltuielilor aferente aderării Croației la Uniunea Europeană cu începere de la data de 1 iulie 2013;

| B. | întrucât majorarea propusă cu 666 milioane EUR a creditelor de angajament și cu 374 milioane EUR a creditelor de plată reflectă pachetul financiar convenit la Conferința privind aderarea din 30 iunie 2011, cu excepția rubricii 5, deoarece cheltuielile administrative legate de aderarea Croației sunt deja incluse în bugetul pe 2013, |
| --- | --- |

B.

întrucât majorarea propusă cu 666 milioane EUR a creditelor de angajament și cu 374 milioane EUR a creditelor de plată reflectă pachetul financiar convenit la Conferința privind aderarea din 30 iunie 2011, cu excepția rubricii 5, deoarece cheltuielile administrative legate de aderarea Croației sunt deja incluse în bugetul pe 2013,

| 1. | ia act de propunerea de decizie de modificare a AII din 17 mai 2006, astfel cum a fost prezentată de Comisie, și de poziția Consiliului; |
| --- | --- |

1.

ia act de propunerea de decizie de modificare a AII din 17 mai 2006, astfel cum a fost prezentată de Comisie, și de poziția Consiliului;

| 2. | subliniază natura pur tehnică a acestei revizuiri, care reprezintă doar consecința acordului unanim asupra Tratatului privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (Tratatul de aderare) ca cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii; subliniază că, din motivul expus anterior, această revizuire a AII din 17 mai 2006 care însoțește bugetul rectificativ nr. 1/2013 a fost tratată separat de dezbaterea politică interinstituțională în curs cu privire la modul de soluționare a problemei plăților restante din 2012 și de negocierile privind bugetul rectificativ nr. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

subliniază natura pur tehnică a acestei revizuiri, care reprezintă doar consecința acordului unanim asupra Tratatului privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (Tratatul de aderare) ca cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii; subliniază că, din motivul expus anterior, această revizuire a AII din 17 mai 2006 care însoțește bugetul rectificativ nr. 1/2013 a fost tratată separat de dezbaterea politică interinstituțională în curs cu privire la modul de soluționare a problemei plăților restante din 2012 și de negocierile privind bugetul rectificativ nr. 2/2013;

| 3. | reamintește că, în conformitate cu punctul 29 din AII din 17 mai 2006, resursele necesare pentru finanțarea aderării unui nou stat membru la Uniune urmează să fie asigurate prin ajustarea cadrului financiar, și anume printr-o revizuire a plafoanelor creditelor de angajament și de plată pentru 2013; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în conformitate cu punctul 29 din AII din 17 mai 2006, resursele necesare pentru finanțarea aderării unui nou stat membru la Uniune urmează să fie asigurate prin ajustarea cadrului financiar, și anume printr-o revizuire a plafoanelor creditelor de angajament și de plată pentru 2013;

| 4. | își reiterează poziția potrivit căreia perioada de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul (nr. 1) privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană pentru informarea parlamentelor naționale cu privire la orice proiect de act legislativ nu se aplică chestiunilor bugetare; regretă, prin urmare, că, în pofida termenului foarte scurt prevăzut pentru intrarea în vigoare a acestei ajustări și a Bugetului rectificativ nr. 1/2013, Consiliul a lăsat totuși această perioadă să se scurgă înainte de a-și adopta poziția, reducând astfel la minimum intervalul de timp disponibil pentru adoptarea de către Parlament în conformitate cu dispozițiile tratatului; |
| --- | --- |

4.

își reiterează poziția potrivit căreia perioada de opt săptămâni prevăzută la articolul 4 din Protocolul (nr. 1) privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană pentru informarea parlamentelor naționale cu privire la orice proiect de act legislativ nu se aplică chestiunilor bugetare; regretă, prin urmare, că, în pofida termenului foarte scurt prevăzut pentru intrarea în vigoare a acestei ajustări și a Bugetului rectificativ nr. 1/2013, Consiliul a lăsat totuși această perioadă să se scurgă înainte de a-și adopta poziția, reducând astfel la minimum intervalul de timp disponibil pentru adoptarea de către Parlament în conformitate cu dispozițiile tratatului;

| 5. | regretă, de asemenea, faptul că, și după expirarea termenului de opt săptămâni, Consiliul a ajuns cu greu la un acord cu privire la această revizuire, ceea ce a condus la apariția unei întârzieri în ceea ce privește disponibilitatea finanțărilor destinate Croației, prevăzute cu începere de la 1 iulie 2013; avertizează că trebuie să se evite ca această situație să devină un precedent pentru extinderile ulterioare; |
| --- | --- |

5.

regretă, de asemenea, faptul că, și după expirarea termenului de opt săptămâni, Consiliul a ajuns cu greu la un acord cu privire la această revizuire, ceea ce a condus la apariția unei întârzieri în ceea ce privește disponibilitatea finanțărilor destinate Croației, prevăzute cu începere de la 1 iulie 2013; avertizează că trebuie să se evite ca această situație să devină un precedent pentru extinderile ulterioare;

| 6. | salută faptul că, în cele din urmă, Consiliul a ajuns la un acord cu privire la revizuirea, fără nicio compensare, cu cele 374 milioane EUR solicitate, a plafoanelor creditelor de plată prevăzute pentru 2013; consideră că, suma în cauză fiind limitată, iar creditele de plată prevăzute în bugetul 2013 fiind insuficiente în prezent, aceasta este modalitatea corespunzătoare de îndeplinire a obligației asumate de statele membre odată cu semnarea Tratatului de aderare și de respectare a dispozițiilor de la punctul 29 din AII din 17 mai 2006; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că, în cele din urmă, Consiliul a ajuns la un acord cu privire la revizuirea, fără nicio compensare, cu cele 374 milioane EUR solicitate, a plafoanelor creditelor de plată prevăzute pentru 2013; consideră că, suma în cauză fiind limitată, iar creditele de plată prevăzute în bugetul 2013 fiind insuficiente în prezent, aceasta este modalitatea corespunzătoare de îndeplinire a obligației asumate de statele membre odată cu semnarea Tratatului de aderare și de respectare a dispozițiilor de la punctul 29 din AII din 17 mai 2006;

| 7. | regretă faptul că, în ceea ce privește revizuirea creditelor de angajament, Consiliul a decis să neglijeze importanța politică a adoptării ca atare a propunerii Comisiei, optând, în schimb, pentru o compensare a creditelor de angajament solicitate; consideră că această poziție contravine spiritului deciziei unanime luate odată cu semnarea Tratatului de aderare, precum și spiritului AII din 17 mai 2006; subliniază că o astfel de decizie transmite un semnal politic eronat nu doar Croației, ci și celorlalte țări candidate; subliniază că această decizie este acceptată doar pentru că se referă la ultimele 6 luni ale actualului CFM (2007-2013); atrage atenția asupra faptului că această situație nu ar trebui să creeze un precedent pentru viitoarele extinderi ce ar putea avea loc pe durata următorului CFM (2014-2020); |
| --- | --- |

7.

regretă faptul că, în ceea ce privește revizuirea creditelor de angajament, Consiliul a decis să neglijeze importanța politică a adoptării ca atare a propunerii Comisiei, optând, în schimb, pentru o compensare a creditelor de angajament solicitate; consideră că această poziție contravine spiritului deciziei unanime luate odată cu semnarea Tratatului de aderare, precum și spiritului AII din 17 mai 2006; subliniază că o astfel de decizie transmite un semnal politic eronat nu doar Croației, ci și celorlalte țări candidate; subliniază că această decizie este acceptată doar pentru că se referă la ultimele 6 luni ale actualului CFM (2007-2013); atrage atenția asupra faptului că această situație nu ar trebui să creeze un precedent pentru viitoarele extinderi ce ar putea avea loc pe durata următorului CFM (2014-2020);

| 8. | regretă faptul că rubrica 5 a fost identificată drept principala sursă pentru compensarea creditelor de angajament, deoarece acest fapt ar putea conduce la lipsa resurselor necesare în vederea acoperirii ajustărilor salariale contestate în cazul în care Curtea de Justiție va pronunța o hotărâre în acest sens în 2013; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că rubrica 5 a fost identificată drept principala sursă pentru compensarea creditelor de angajament, deoarece acest fapt ar putea conduce la lipsa resurselor necesare în vederea acoperirii ajustărilor salariale contestate în cazul în care Curtea de Justiție va pronunța o hotărâre în acest sens în 2013;

| 9. | decide totuși, în lumina importanței politice și a caracterului urgent din punct de vedere juridic al asigurării finanțărilor necesare Croației, să aprobe decizia anexată la prezenta rezoluție, astfel cum a fost modificată de către Consiliu; |
| --- | --- |

9.

decide totuși, în lumina importanței politice și a caracterului urgent din punct de vedere juridic al asigurării finanțărilor necesare Croației, să aprobe decizia anexată la prezenta rezoluție, astfel cum a fost modificată de către Consiliu;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexele, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexele, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/419/UE.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/150 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/150

---

P7_TA(2013)0332

Pregătirea Programului de lucru al Comisiei pe 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la prioritățile Parlamentului European privind programul de lucru al Comisiei pentru 2014 (2013/2679(RSP))

(2016/C 075/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind programul de lucru al Comisiei pentru anul 2013 (COM(2012)0629), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind programul de lucru al Comisiei pentru anul 2013 (COM(2012)0629),

| — | având în vedere strategia Europa 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia Europa 2020,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 27–28 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 27–28 iunie 2013,

| — | având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie (1), în special anexa IV, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie (1), în special anexa IV,

| — | având în vedere articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât îndelungata criză nu va fi depășită fără o adâncire semnificativă a integrării europene și crizele financiară, economică și a datoriilor au scos în evidență necesitatea consolidării responsabilității și a controlului democratic; |
| --- | --- |

A.

întrucât îndelungata criză nu va fi depășită fără o adâncire semnificativă a integrării europene și crizele financiară, economică și a datoriilor au scos în evidență necesitatea consolidării responsabilității și a controlului democratic;

| B. | întrucât Comisia ar trebui să prezinte măsuri pentru prezervarea și consolidarea modelelor europene de economie socială de piață, în vederea remedierii daunelor provocate de recesiunea îndelungată și a reinstituirii deplinei ocupări a forței de muncă și a creșterii sustenabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia ar trebui să prezinte măsuri pentru prezervarea și consolidarea modelelor europene de economie socială de piață, în vederea remedierii daunelor provocate de recesiunea îndelungată și a reinstituirii deplinei ocupări a forței de muncă și a creșterii sustenabile;

| C. | întrucât UE trebuie să facă față unor provocări fără precedent generate de fragilitatea sistemului bancar, dificultățile legate de datorie și de deficit cu care se confruntă în continuare statele membre, pierderea competitivității europene în cadrul economiei mondiale, nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor și greutățile sociale datorate declinului economic; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE trebuie să facă față unor provocări fără precedent generate de fragilitatea sistemului bancar, dificultățile legate de datorie și de deficit cu care se confruntă în continuare statele membre, pierderea competitivității europene în cadrul economiei mondiale, nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor și greutățile sociale datorate declinului economic;

| D. | întrucât opțiunile bugetare la nivelul Uniunii trebuie să îndeplinească prioritățile politice ale UE, nu numai în ce privește cuantumul, ci și în privința flexibilității și echilibrului; |
| --- | --- |

D.

întrucât opțiunile bugetare la nivelul Uniunii trebuie să îndeplinească prioritățile politice ale UE, nu numai în ce privește cuantumul, ci și în privința flexibilității și echilibrului;

| E. | întrucât rolul Comisiei este de a promova interesul general al UE, de a lua inițiative adecvate în acest sens, de a asigura aplicarea tratatelor, de a supraveghea aplicarea dreptului UE, de a exercita funcții de coordonare, de execuție și de management și de a iniția legislație, |
| --- | --- |

E.

întrucât rolul Comisiei este de a promova interesul general al UE, de a lua inițiative adecvate în acest sens, de a asigura aplicarea tratatelor, de a supraveghea aplicarea dreptului UE, de a exercita funcții de coordonare, de execuție și de management și de a iniția legislație,

| F. | întrucât, la sfârșitul prezentului mandat electoral, toate propunerile nefinalizate devin caduce dacă Parlamentul, Consiliul sau Comisia nu face o cerere motivată pentru ca anumite puncte în cazul cărora s-au înregistrat progrese semnificative în cadrul procedurii legislative ordinare să fie reluate de către Parlamentul nou ales; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la sfârșitul prezentului mandat electoral, toate propunerile nefinalizate devin caduce dacă Parlamentul, Consiliul sau Comisia nu face o cerere motivată pentru ca anumite puncte în cazul cărora s-au înregistrat progrese semnificative în cadrul procedurii legislative ordinare să fie reluate de către Parlamentul nou ales;

PARTEA 1

| 1. | solicită adâncirea procesului democratic din domeniul guvernanței economice, cu o mai strânsă implicare a Parlamentului, ceea ce va contribui la îmbunătățirea încrederii cetățenilor în gestionarea crizei de către UE; consideră, în acest sens, că Comisia ar trebui să-și îndeplinească rolul conferit prin tratat, care este incompatibil cu delegarea rolului decizional în cadrul guvernanței economice a UE către organisme ce nu pot fi responsabilizate; este preocupat, în special, de ameliorarea responsabilității Comisiei atunci când acționează în calitatea sa de membru al Troicii; |
| --- | --- |

1.

solicită adâncirea procesului democratic din domeniul guvernanței economice, cu o mai strânsă implicare a Parlamentului, ceea ce va contribui la îmbunătățirea încrederii cetățenilor în gestionarea crizei de către UE; consideră, în acest sens, că Comisia ar trebui să-și îndeplinească rolul conferit prin tratat, care este incompatibil cu delegarea rolului decizional în cadrul guvernanței economice a UE către organisme ce nu pot fi responsabilizate; este preocupat, în special, de ameliorarea responsabilității Comisiei atunci când acționează în calitatea sa de membru al Troicii;

| 2. | consideră că, în urma finalizării negocierilor politice privind CFM 2014-2020, Comisia ar trebui să asigure, cu prioritate, funcționarea fără impedimente a noului cadru financiar, inclusiv a noilor norme referitoare la flexibilitate convenite în cadrul acestor negocieri; se așteaptă ca, cu ocazia investiturii sale, noua Comisie să se angajeze formal să revizuiască CFM până la finele anului 2016, ceea ce i-ar permite și noului Parlament să-și reevalueze prioritățile legate de UE; |
| --- | --- |

2.

consideră că, în urma finalizării negocierilor politice privind CFM 2014-2020, Comisia ar trebui să asigure, cu prioritate, funcționarea fără impedimente a noului cadru financiar, inclusiv a noilor norme referitoare la flexibilitate convenite în cadrul acestor negocieri; se așteaptă ca, cu ocazia investiturii sale, noua Comisie să se angajeze formal să revizuiască CFM până la finele anului 2016, ceea ce i-ar permite și noului Parlament să-și reevalueze prioritățile legate de UE;

| 3. | este deosebit de preocupat de situația plăților în 2014 și îndeamnă Comisia să prezinte bugete rectificative în cursul anului, ori de câte ori se dovedește necesar; |
| --- | --- |

3.

este deosebit de preocupat de situația plăților în 2014 și îndeamnă Comisia să prezinte bugete rectificative în cursul anului, ori de câte ori se dovedește necesar;

| 4. | subliniază importanța pe care o acordă chestiunii reformării sistemului de resurse proprii ale UE; îi solicită Comisiei să asigure convocarea și începerea activității Grupului la nivel înalt privind resursele proprii la o dată cât mai apropiată, pentru a garanta disponibilitatea unui prim set de constatări până la finele anului 2014, conform prevederilor Declarației comune privind resursele proprii, convenită ca parte a acordului CFM; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța pe care o acordă chestiunii reformării sistemului de resurse proprii ale UE; îi solicită Comisiei să asigure convocarea și începerea activității Grupului la nivel înalt privind resursele proprii la o dată cât mai apropiată, pentru a garanta disponibilitatea unui prim set de constatări până la finele anului 2014, conform prevederilor Declarației comune privind resursele proprii, convenită ca parte a acordului CFM;

| 5. | reamintește că bugetul UE trebuie să oglindească prioritățile politice ale UE; subliniază că bugetul UE este un buget de investiții cu un puternic efect de levier; îndeamnă Comisia să apere bugetul UE pentru a impulsiona investițiile strategice prin valoarea adăugată europeană și a repune economia europeană pe făgaș; |
| --- | --- |

5.

reamintește că bugetul UE trebuie să oglindească prioritățile politice ale UE; subliniază că bugetul UE este un buget de investiții cu un puternic efect de levier; îndeamnă Comisia să apere bugetul UE pentru a impulsiona investițiile strategice prin valoarea adăugată europeană și a repune economia europeană pe făgaș;

| 6. | consideră că locurile de muncă constituie prioritatea cea mai importantă și că toate taxele disponibile la nivel european trebuie utilizate pentru a păstra locurile de muncă existente și a crea altele noi pentru tineri, în special în domeniul serviciilor, industriei și economiei digitale; consideră, prin urmare, că investițiile ce vizează consolidarea competitivității UE vor juca un rol esențial în următorul an și în anii ce vin; |
| --- | --- |

6.

consideră că locurile de muncă constituie prioritatea cea mai importantă și că toate taxele disponibile la nivel european trebuie utilizate pentru a păstra locurile de muncă existente și a crea altele noi pentru tineri, în special în domeniul serviciilor, industriei și economiei digitale; consideră, prin urmare, că investițiile ce vizează consolidarea competitivității UE vor juca un rol esențial în următorul an și în anii ce vin;

| 7. | salută angajamentul asumat în cadrul Consiliului European din 27–28 iunie 2013 de a finaliza edificarea unei adevărate Uniuni economice și monetare, implicând toate elementele Uniunii bancare, o coordonare mai eficace a politicilor economice, dezvoltarea mecanismelor de solidaritate financiară și consolidarea dimensiunii sociale, dar regretă faptul că nu s-au înregistrat progrese mai rapide; îi solicită Comisiei să prezinte o comunicare privind dimensiunea socială a UEM; |
| --- | --- |

7.

salută angajamentul asumat în cadrul Consiliului European din 27–28 iunie 2013 de a finaliza edificarea unei adevărate Uniuni economice și monetare, implicând toate elementele Uniunii bancare, o coordonare mai eficace a politicilor economice, dezvoltarea mecanismelor de solidaritate financiară și consolidarea dimensiunii sociale, dar regretă faptul că nu s-au înregistrat progrese mai rapide; îi solicită Comisiei să prezinte o comunicare privind dimensiunea socială a UEM;

| 8. | insistă asupra adoptării la timp a întregii legislații necesare instituirii unui singur mecanism de supraveghere, bazat pe Banca Centrală Europeană; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra adoptării la timp a întregii legislații necesare instituirii unui singur mecanism de supraveghere, bazat pe Banca Centrală Europeană;

| 9. | sprijină strategia de creștere Europa 2020, al cărei obiectiv este de a stabili un cadru politic potrivit pentru stimularea antreprenoriatului, crearea de locuri de muncă, ridicarea nivelului de viață și dezvoltarea unei economii sustenabile; |
| --- | --- |

9.

sprijină strategia de creștere Europa 2020, al cărei obiectiv este de a stabili un cadru politic potrivit pentru stimularea antreprenoriatului, crearea de locuri de muncă, ridicarea nivelului de viață și dezvoltarea unei economii sustenabile;

| 10. | scoate în evidență necesitatea îmbunătățirii mediului macroeconomic pentru industrie, a accesului la capital, a ameliorării infrastructurii, a protejării drepturilor de proprietate și, în special, a sprijinirii IMM-urilor, pentru a le mări competitivitatea și accesul la noi piețe; |
| --- | --- |

10.

scoate în evidență necesitatea îmbunătățirii mediului macroeconomic pentru industrie, a accesului la capital, a ameliorării infrastructurii, a protejării drepturilor de proprietate și, în special, a sprijinirii IMM-urilor, pentru a le mări competitivitatea și accesul la noi piețe;

| 11. | solicită luarea de măsuri pentru încheierea programului de lucru actual al Comisiei înaintea terminării mandatului său, în special în ceea ce privește piața unică a serviciilor, agenda digitală, piața internă a energiei și extinderea acordurilor de liber schimb și de comerț echitabil aprofundate; |
| --- | --- |

11.

solicită luarea de măsuri pentru încheierea programului de lucru actual al Comisiei înaintea terminării mandatului său, în special în ceea ce privește piața unică a serviciilor, agenda digitală, piața internă a energiei și extinderea acordurilor de liber schimb și de comerț echitabil aprofundate;

| 12. | îndeamnă Comisia să își intensifice și să își consolideze eforturile de protejare a intereselor financiare ale UE, să prezinte o propunere pentru crearea unui Parchet European și să încheie reforma în întârziere a Oficiului European de Luptă Antifraudă; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia să își intensifice și să își consolideze eforturile de protejare a intereselor financiare ale UE, să prezinte o propunere pentru crearea unui Parchet European și să încheie reforma în întârziere a Oficiului European de Luptă Antifraudă;

| 13. | propune demararea unor negocieri intensive cu Consiliul și cu Comisia înainte de sfârșitul mandatului său, pentru a încheia cât mai multe dosare posibil, respectând pe deplin procedurile legislative prevăzute în Tratatul de la Lisabona; repetă că nu poate accepta niciun alt element interguvernamental în legătură cu UEM; |
| --- | --- |

13.

propune demararea unor negocieri intensive cu Consiliul și cu Comisia înainte de sfârșitul mandatului său, pentru a încheia cât mai multe dosare posibil, respectând pe deplin procedurile legislative prevăzute în Tratatul de la Lisabona; repetă că nu poate accepta niciun alt element interguvernamental în legătură cu UEM;

| 14. | îi solicită Comisiei să ia notă după cum se cuvine de pozițiile Parlamentului, specifice fiecărui sector, astfel cum sunt menționate în partea a 2-a a prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

14.

îi solicită Comisiei să ia notă după cum se cuvine de pozițiile Parlamentului, specifice fiecărui sector, astfel cum sunt menționate în partea a 2-a a prezentei rezoluții;

PARTEA a 2-a

Punere în aplicare

| 15. | îndeamnă Comisia să asigure o mai mare coerență a programului său legislativ, să îmbunătățească calitatea propunerilor sale legislative, să consolideze evaluarea de impact a proiectelor de lege, să propună, ori de câte ori este necesar, tabele de corespondență pentru o mai bună transpunere a dreptului UE și să sprijine Parlamentul în negocierile sale cu Consiliul referitoare la utilizarea actelor delegate și de punere în aplicare, care riscă să creeze obstacole importante în calea procesului legislativ; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Comisia să asigure o mai mare coerență a programului său legislativ, să îmbunătățească calitatea propunerilor sale legislative, să consolideze evaluarea de impact a proiectelor de lege, să propună, ori de câte ori este necesar, tabele de corespondență pentru o mai bună transpunere a dreptului UE și să sprijine Parlamentul în negocierile sale cu Consiliul referitoare la utilizarea actelor delegate și de punere în aplicare, care riscă să creeze obstacole importante în calea procesului legislativ;

| 16. | îndeamnă Comisia să propună introducerea unor declarații naționale de gestiune corecte, semnate la nivelul politic adecvat, cu privire la fondurile UE care fac obiectul gestiunii partajate; subliniază necesitatea menținerii unei supravegheri stricte și credibile, prin intermediul unor controale stricte ale finanțării, precum și a monitorizării eficienței costurilor finanțării și administrării UE, asigurând, astfel, o valoare ridicată acțiunilor UE și, de asemenea, colectarea impozitelor în conformitate cu normele aplicabile; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia să propună introducerea unor declarații naționale de gestiune corecte, semnate la nivelul politic adecvat, cu privire la fondurile UE care fac obiectul gestiunii partajate; subliniază necesitatea menținerii unei supravegheri stricte și credibile, prin intermediul unor controale stricte ale finanțării, precum și a monitorizării eficienței costurilor finanțării și administrării UE, asigurând, astfel, o valoare ridicată acțiunilor UE și, de asemenea, colectarea impozitelor în conformitate cu normele aplicabile;

| 17. | consideră că cooperarea dintre instituțiile UE trebuie îmbunătățită și modernizată pentru a deveni mai eficientă și a permite o examinare democratică mai profundă a puterii executive la nivelul UE; remarcă faptul că Acordul interinstituțional 2010 trebuie revăzut; solicită o coordonare mai strânsă cu Consiliul, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona; subliniază că trebuie mereu favorizată metoda comunitară, care permite dezbateri publice prin implicarea democratică a Parlamentului; este încredințat, de asemenea, că o legislație complexă, în special în domeniul serviciilor financiare, garantează o dezbatere parlamentară și publică suficient de largă; |
| --- | --- |

17.

consideră că cooperarea dintre instituțiile UE trebuie îmbunătățită și modernizată pentru a deveni mai eficientă și a permite o examinare democratică mai profundă a puterii executive la nivelul UE; remarcă faptul că Acordul interinstituțional 2010 trebuie revăzut; solicită o coordonare mai strânsă cu Consiliul, conform prevederilor Tratatului de la Lisabona; subliniază că trebuie mereu favorizată metoda comunitară, care permite dezbateri publice prin implicarea democratică a Parlamentului; este încredințat, de asemenea, că o legislație complexă, în special în domeniul serviciilor financiare, garantează o dezbatere parlamentară și publică suficient de largă;

| 18. | regretă faptul că, în pofida promisiunilor repetate ale Comisiei, multe dintre obiectivele anunțate nu au devenit realitate, nici în termeni cantitativi, nici în termeni calitativi; îndeamnă Comisia să lanseze, împreună cu cei doi colegislatori, un dialog amplu pe tema realizării obiectivelor și a adoptării propunerilor legislative anunțate rămase; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că, în pofida promisiunilor repetate ale Comisiei, multe dintre obiectivele anunțate nu au devenit realitate, nici în termeni cantitativi, nici în termeni calitativi; îndeamnă Comisia să lanseze, împreună cu cei doi colegislatori, un dialog amplu pe tema realizării obiectivelor și a adoptării propunerilor legislative anunțate rămase;

| 19. | îndeamnă Comisia să faciliteze încheierea rapidă a trilogului privind statutul partidului politic european la timp pentru alegerile pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să faciliteze încheierea rapidă a trilogului privind statutul partidului politic european la timp pentru alegerile pentru Parlamentul European;

Piața unică

| 20. | reamintește rolul-cheie al pieței unice ca forță motrice pentru integrarea UE, a creșterii economice și a ocupării forței de muncă și ca pilon al economiei reale a UE; îi solicită, în consecință, Comisiei să se concentreze asupra guvernanței pieței unice pentru a optimiza adoptarea și punerea în aplicare a priorităților în materie de legislație și politică și pentru a evalua în mod regulat, pe baza raportului privind gradul de integrare a pieței unice care însoțește analiza anuală a creșterii (AAC) și a recomandărilor specifice fiecărei țări, gradul de integrare a pieței unice în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

20.

reamintește rolul-cheie al pieței unice ca forță motrice pentru integrarea UE, a creșterii economice și a ocupării forței de muncă și ca pilon al economiei reale a UE; îi solicită, în consecință, Comisiei să se concentreze asupra guvernanței pieței unice pentru a optimiza adoptarea și punerea în aplicare a priorităților în materie de legislație și politică și pentru a evalua în mod regulat, pe baza raportului privind gradul de integrare a pieței unice care însoțește analiza anuală a creșterii (AAC) și a recomandărilor specifice fiecărei țări, gradul de integrare a pieței unice în cadrul semestrului european;

| 21. | îi solicită Comisiei să continue să se concentreze pe îmbunătățirea guvernanței pieței unice, să își reînnoiască eforturile de simplificare administrativă, să analizeze în mod cuvenit proporționalitatea măsurilor propuse și să monitorizeze progresele privind punerea deplină în aplicare a acquis-ului pieței unice, în special în sectorul serviciilor; |
| --- | --- |

21.

îi solicită Comisiei să continue să se concentreze pe îmbunătățirea guvernanței pieței unice, să își reînnoiască eforturile de simplificare administrativă, să analizeze în mod cuvenit proporționalitatea măsurilor propuse și să monitorizeze progresele privind punerea deplină în aplicare a acquis-ului pieței unice, în special în sectorul serviciilor;

| 22. | salută propunerile Comisiei pentru Actul privind piața unică II referitoare la acțiunile prioritare pentru stimularea creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a încrederii în piața internă; |
| --- | --- |

22.

salută propunerile Comisiei pentru Actul privind piața unică II referitoare la acțiunile prioritare pentru stimularea creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a încrederii în piața internă;

| 23. | cere insistent aplicarea Directivei privind serviciile; invită Comisia să asiste statele membre în promovarea accesului la piața unică a serviciilor; solicită Comisiei să revizuiască practicile restrictive în vigoare, cum ar fi „testul privind nevoile economice”; |
| --- | --- |

23.

cere insistent aplicarea Directivei privind serviciile; invită Comisia să asiste statele membre în promovarea accesului la piața unică a serviciilor; solicită Comisiei să revizuiască practicile restrictive în vigoare, cum ar fi „testul privind nevoile economice”;

| 24. | îi solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție și rigurozitate implementarea și punerea în executare a Agendei consumatorului, protecția consumatorilor și încrederea în piața unică; dat fiind că încrederea consumatorilor stă la baza unei piețe unice care funcționează bine, îi solicită Comisiei să urmărească în mod activ, împreună cu statele membre, implementarea rapidă a Directivei privind drepturile consumatorilor, a Directivei privind soluționarea alternativă a litigiilor și a Regulamentului privind soluționarea online a litigiilor, și să revizuiască funcționarea Directivei privind practicile comerciale neloiale; |
| --- | --- |

24.

îi solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție și rigurozitate implementarea și punerea în executare a Agendei consumatorului, protecția consumatorilor și încrederea în piața unică; dat fiind că încrederea consumatorilor stă la baza unei piețe unice care funcționează bine, îi solicită Comisiei să urmărească în mod activ, împreună cu statele membre, implementarea rapidă a Directivei privind drepturile consumatorilor, a Directivei privind soluționarea alternativă a litigiilor și a Regulamentului privind soluționarea online a litigiilor, și să revizuiască funcționarea Directivei privind practicile comerciale neloiale;

| 25. | salută noul Regulament privind siguranța produselor de consum, care garantează sănătatea și siguranța consumatorilor și facilitează, de asemenea, comerțul cu mărfuri, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

25.

salută noul Regulament privind siguranța produselor de consum, care garantează sănătatea și siguranța consumatorilor și facilitează, de asemenea, comerțul cu mărfuri, în special pentru IMM-uri;

| 26. | îndeamnă Comisia să implementeze Codul Vamal Modernizat, dezvoltând pe deplin practicile armonizate privind sistemul vamal electronic; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să implementeze Codul Vamal Modernizat, dezvoltând pe deplin practicile armonizate privind sistemul vamal electronic;

| 27. | invită Comisia să fie mai sistematică atunci când evaluează impactul propunerilor sale asupra IMM-urilor, pe care Europa se bazează pentru multe locuri de muncă noi; îndeamnă, în acest sens, Comisia să descurajeze în mod activ suprareglementarea dreptului UE la nivel național, care distorsionează condițiile echitabile de concurență de pe piața unică; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să fie mai sistematică atunci când evaluează impactul propunerilor sale asupra IMM-urilor, pe care Europa se bazează pentru multe locuri de muncă noi; îndeamnă, în acest sens, Comisia să descurajeze în mod activ suprareglementarea dreptului UE la nivel național, care distorsionează condițiile echitabile de concurență de pe piața unică;

| 28. | subliniază importanța măsurilor luate pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor; invită Comisia să consolideze și să pună în aplicare măsurile prevăzute în planul de acțiune privind antreprenoriatul și să accelereze adoptarea unei inițiative privind spiritul antreprenorial; solicită lansarea cu celeritate a unei facilități de finanțare în cadrul ferestrei pentru IMM-uri în contextul programelor COSME și Orizont 2020, cu participarea FEI și BEI, pentru a facilita investițiile fondurilor publice și private în noi întreprinderi inovatoare și sustenabile, inclusiv în IMM-uri orientate spre creștere; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța măsurilor luate pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor; invită Comisia să consolideze și să pună în aplicare măsurile prevăzute în planul de acțiune privind antreprenoriatul și să accelereze adoptarea unei inițiative privind spiritul antreprenorial; solicită lansarea cu celeritate a unei facilități de finanțare în cadrul ferestrei pentru IMM-uri în contextul programelor COSME și Orizont 2020, cu participarea FEI și BEI, pentru a facilita investițiile fondurilor publice și private în noi întreprinderi inovatoare și sustenabile, inclusiv în IMM-uri orientate spre creștere;

| 29. | solicită Comisiei să pună în aplicare acordul dintre cele trei instituții de a-și respecta angajamentele privind o mai bună legiferare, incluzând statele membre, care ar trebui să fie încurajate de către Comisie să desfășoare teste proprii în ceea ce privește IMM-urile și piața unică; în acest sens, ia act de faptul că Consiliul ar trebui să își înființeze propria unitate de evaluare a impactului, cu scopul de a realiza studii de impact cu privire la propriile amendamente; subliniază importanța verificărilor privind caracterul adecvat în cadrul agendei privind o mai bună reglementare; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să pună în aplicare acordul dintre cele trei instituții de a-și respecta angajamentele privind o mai bună legiferare, incluzând statele membre, care ar trebui să fie încurajate de către Comisie să desfășoare teste proprii în ceea ce privește IMM-urile și piața unică; în acest sens, ia act de faptul că Consiliul ar trebui să își înființeze propria unitate de evaluare a impactului, cu scopul de a realiza studii de impact cu privire la propriile amendamente; subliniază importanța verificărilor privind caracterul adecvat în cadrul agendei privind o mai bună reglementare;

| 30. | invită Comisia să promoveze interesele IMM-urilor și ale microîntreprinderilor, prin asigurarea unui acces mai facil la piața unică europeană; salută măsurile luate deja de Comisie pentru reducerea poverilor normative asupra IMM-urilor și microîntreprinderilor care rezultă din legislația UE; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să promoveze interesele IMM-urilor și ale microîntreprinderilor, prin asigurarea unui acces mai facil la piața unică europeană; salută măsurile luate deja de Comisie pentru reducerea poverilor normative asupra IMM-urilor și microîntreprinderilor care rezultă din legislația UE;

| 31. | invită Comisia ca, având în vedere contribuția semnificativă pe care piața unică o poate aduce la creșterea economică în Uniunea Europeană, să prezinte o propunere legislativă privind mai buna guvernanță a pieței unice, pe baza raportului legislativ din proprie inițiativă pe această temă; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia ca, având în vedere contribuția semnificativă pe care piața unică o poate aduce la creșterea economică în Uniunea Europeană, să prezinte o propunere legislativă privind mai buna guvernanță a pieței unice, pe baza raportului legislativ din proprie inițiativă pe această temă;

| 32. | salută acordul politic asupra pachetului privind achizițiile publice și concesiunile; îndeamnă Comisia și statele membre să demareze aplicarea rapidă și integrală a noilor sale dispoziții; solicită îndeosebi elaborarea unei strategii de comunicare și de formare profesională pentru promovarea de noi competențe și capacități în domeniul achizițiilor inovatoare și bazate pe rezultate; |
| --- | --- |

32.

salută acordul politic asupra pachetului privind achizițiile publice și concesiunile; îndeamnă Comisia și statele membre să demareze aplicarea rapidă și integrală a noilor sale dispoziții; solicită îndeosebi elaborarea unei strategii de comunicare și de formare profesională pentru promovarea de noi competențe și capacități în domeniul achizițiilor inovatoare și bazate pe rezultate;

| 33. | ia act de acordul confirmat în prezent cu Consiliul asupra reformei Directivei privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale; solicită ca noile dispoziții să fie aplicate devreme și ca noi profesii să fie încurajate să elaboreze cadre europene ale calificărilor; |
| --- | --- |

33.

ia act de acordul confirmat în prezent cu Consiliul asupra reformei Directivei privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale; solicită ca noile dispoziții să fie aplicate devreme și ca noi profesii să fie încurajate să elaboreze cadre europene ale calificărilor;

| 34. | salută propunerea Comisiei privind divulgarea informațiilor nefinanciare și invită Comisia să colaboreze strâns cu Parlamentul și cu Consiliul pentru a ajunge la o concluzie la începutul anului 2014; |
| --- | --- |

34.

salută propunerea Comisiei privind divulgarea informațiilor nefinanciare și invită Comisia să colaboreze strâns cu Parlamentul și cu Consiliul pentru a ajunge la o concluzie la începutul anului 2014;

| 35. | își reiterează solicitarea referitoare la o propunere privind a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social; |
| --- | --- |

35.

își reiterează solicitarea referitoare la o propunere privind a 14-a directivă privind dreptul societăților comerciale în ceea ce privește transferul transfrontalier al sediului social;

| 36. | solicită revitalizarea industriei europene cu scopul de a crea locuri de muncă, de a contribui la creșterea durabilă și de a îmbunătăți condițiile de muncă ale tuturor europenilor; |
| --- | --- |

36.

solicită revitalizarea industriei europene cu scopul de a crea locuri de muncă, de a contribui la creșterea durabilă și de a îmbunătăți condițiile de muncă ale tuturor europenilor;

| 37. | solicită Comisiei să promoveze încă o inițiativă privind piața unică, elaborând propuneri care au drept scop dezvoltarea, finalizarea și punerea în aplicare a pieței unice digitale, precum un nou cadru strategic care să vizeze disponibilitatea și portabilitatea transfrontalieră a conținutului digital, în special inițiative pentru a spori încrederea consumatorilor, inclusiv măsuri pentru a facilita plățile online și pentru a îmbunătăți distribuția și infrastructura pentru conținutul digital; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să promoveze încă o inițiativă privind piața unică, elaborând propuneri care au drept scop dezvoltarea, finalizarea și punerea în aplicare a pieței unice digitale, precum un nou cadru strategic care să vizeze disponibilitatea și portabilitatea transfrontalieră a conținutului digital, în special inițiative pentru a spori încrederea consumatorilor, inclusiv măsuri pentru a facilita plățile online și pentru a îmbunătăți distribuția și infrastructura pentru conținutul digital;

| 38. | îndeamnă Comisia să continue reforma în domeniul drepturilor de autor, asigurându-se că este adecvată pentru mediul online; reiterează necesitatea finalizării reformei în domeniul drepturilor de proprietate industrială pentru a stimula creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia să continue reforma în domeniul drepturilor de autor, asigurându-se că este adecvată pentru mediul online; reiterează necesitatea finalizării reformei în domeniul drepturilor de proprietate industrială pentru a stimula creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa;

| 39. | consideră că, pentru stabilitatea economiei UE, precum și pentru o revenire la creșterea economică sustenabilă, este esențială înființarea cu succes a unei uniuni bancare prin crearea unui mecanism unic de supraveghere, împreună cu un mecanism unic de rezoluție pentru bănci și un cadru al UE pentru sistemele naționale de garantare a depunerilor; solicită Comisiei, în acest context, să prezinte fără întârziere toate propunerile necesare, împreună cu standardele tehnice de reglementare necesare pentru punerea adecvată în aplicare a pachetului CRD IV; |
| --- | --- |

39.

consideră că, pentru stabilitatea economiei UE, precum și pentru o revenire la creșterea economică sustenabilă, este esențială înființarea cu succes a unei uniuni bancare prin crearea unui mecanism unic de supraveghere, împreună cu un mecanism unic de rezoluție pentru bănci și un cadru al UE pentru sistemele naționale de garantare a depunerilor; solicită Comisiei, în acest context, să prezinte fără întârziere toate propunerile necesare, împreună cu standardele tehnice de reglementare necesare pentru punerea adecvată în aplicare a pachetului CRD IV;

| 40. | subliniază că, pentru a spori mai mult și cât mai rapid eficiența și soliditatea piețelor financiare din Uniune, propunerile depuse deja de Comisie privind serviciile financiare trebuie adoptate imediat, evitându-se astfel întârzieri în intrarea în vigoare a actelor legislative corespunzătoare; |
| --- | --- |

40.

subliniază că, pentru a spori mai mult și cât mai rapid eficiența și soliditatea piețelor financiare din Uniune, propunerile depuse deja de Comisie privind serviciile financiare trebuie adoptate imediat, evitându-se astfel întârzieri în intrarea în vigoare a actelor legislative corespunzătoare;

| 41. | solicită Comisiei să adopte cât mai rapid posibil propunerile referitoare la un proiect de regulament de creare a unui mecanism unic de rezoluție și la măsurile formulate pe baza recomandărilor legate de reforma structurală a sectorului bancar; subliniază importanța tratării rapide de către colegislatori a acestor propuneri, pentru a face posibilă intrarea lor în vigoare fără întârziere; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să adopte cât mai rapid posibil propunerile referitoare la un proiect de regulament de creare a unui mecanism unic de rezoluție și la măsurile formulate pe baza recomandărilor legate de reforma structurală a sectorului bancar; subliniază importanța tratării rapide de către colegislatori a acestor propuneri, pentru a face posibilă intrarea lor în vigoare fără întârziere;

| 42. | subliniază faptul că cercetarea și inovarea sunt vitale pentru competitivitatea UE, prin înființarea unor programe de cercetare și inovare, simplificarea procedurilor, punerea în comun și coordonarea finanțării la toate nivelurile relevante (UE/stat membru/regiune), precum și prin stabilirea de sinergii între programele europene, și invită Comisia să pună în aplicare aceste principii; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că cercetarea și inovarea sunt vitale pentru competitivitatea UE, prin înființarea unor programe de cercetare și inovare, simplificarea procedurilor, punerea în comun și coordonarea finanțării la toate nivelurile relevante (UE/stat membru/regiune), precum și prin stabilirea de sinergii între programele europene, și invită Comisia să pună în aplicare aceste principii;

| 43. | ia act de acordul privind strategia Orizont 2020, care permite tranziția fără discontinuități de la PF7 și asigură continuitatea politicii fundamentale de cercetare și inovare a UE, care a fost afectată în cadrul programelor trecute din cauza unor acorduri de ultim moment încheiate între Consiliu și Parlament; |
| --- | --- |

43.

ia act de acordul privind strategia Orizont 2020, care permite tranziția fără discontinuități de la PF7 și asigură continuitatea politicii fundamentale de cercetare și inovare a UE, care a fost afectată în cadrul programelor trecute din cauza unor acorduri de ultim moment încheiate între Consiliu și Parlament;

| 44. | invită Comisia să elaboreze o propunere corespunzătoare pentru o definiție comună a UE pentru paradisurile fiscale și să prezinte o listă neagră a țărilor și jurisdicțiilor terțe necooperante; îndeamnă statele membre să își respecte angajamentele luate de a pune în aplicare recomandările Comisiei privind măsurile menite să încurajeze țările terțe să aplice standardele minime de bună guvernanță în chestiuni fiscale și planificarea fiscală agresivă și să adopte măsurile necesare pentru a consolida lupta împotriva fraudei și evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să elaboreze o propunere corespunzătoare pentru o definiție comună a UE pentru paradisurile fiscale și să prezinte o listă neagră a țărilor și jurisdicțiilor terțe necooperante; îndeamnă statele membre să își respecte angajamentele luate de a pune în aplicare recomandările Comisiei privind măsurile menite să încurajeze țările terțe să aplice standardele minime de bună guvernanță în chestiuni fiscale și planificarea fiscală agresivă și să adopte măsurile necesare pentru a consolida lupta împotriva fraudei și evaziunii fiscale;

Clima, mediul, energia și transporturile

| 45. | insistă asupra necesității de a implementa foaia de parcurs pentru o Europă eficientă în ceea ce privește resursele cu scopul de a crea stimulente pentru dezvoltarea unei economii nepoluante, pentru promovarea biodiversității și pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv pentru integrarea unor măsuri de eficiență în materie de resurse în semestrul european, așa cum se prevede în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

45.

insistă asupra necesității de a implementa foaia de parcurs pentru o Europă eficientă în ceea ce privește resursele cu scopul de a crea stimulente pentru dezvoltarea unei economii nepoluante, pentru promovarea biodiversității și pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv pentru integrarea unor măsuri de eficiență în materie de resurse în semestrul european, așa cum se prevede în Strategia Europa 2020;

| 46. | invită Comisia să prezinte fără întârziere propuneri care să abordeze deficiențele structurale ale actualei scheme de comercializare a certificatelor de emisii; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să prezinte fără întârziere propuneri care să abordeze deficiențele structurale ale actualei scheme de comercializare a certificatelor de emisii;

| 47. | se așteaptă ca Comisia să prezinte fără întârziere propuneri legislative de revizuire a legislației privind calitatea aerului cu scopul de a spori protecția împotriva efectelor negative ale poluării aerului asupra sănătății umane; |
| --- | --- |

47.

se așteaptă ca Comisia să prezinte fără întârziere propuneri legislative de revizuire a legislației privind calitatea aerului cu scopul de a spori protecția împotriva efectelor negative ale poluării aerului asupra sănătății umane;

| 48. | subliniază că realizarea unui acord cuprinzător al ONU privind clima în 2015, în concordanță cu obiectivul celor 2 oC al UE, este o prioritate esențială și admite faptul că, pentru a impulsiona negocierile internaționale în vederea atingerii acestui obiectiv, în 2014 sunt necesare decizii privind cadrul de politică energetică și în materie de climă al UE; |
| --- | --- |

48.

subliniază că realizarea unui acord cuprinzător al ONU privind clima în 2015, în concordanță cu obiectivul celor 2 oC al UE, este o prioritate esențială și admite faptul că, pentru a impulsiona negocierile internaționale în vederea atingerii acestui obiectiv, în 2014 sunt necesare decizii privind cadrul de politică energetică și în materie de climă al UE;

| 49. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile în vederea revizuirii pachetului privind igiena, ținând seama de evenimentele recente legate de practicile ilegale în ceea ce privește produsele din carne în UE; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile în vederea revizuirii pachetului privind igiena, ținând seama de evenimentele recente legate de practicile ilegale în ceea ce privește produsele din carne în UE;

| 50. | solicită Comisiei să prezinte o revizuire globală a politicii și legislației UE în materie de deșeuri, inclusiv a obiectivelor prevăzute în acquis-ul privind deșeurile și a obiectivelor de redirecționare a deșeurilor din Directiva privind depozitele de deșeuri; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să prezinte o revizuire globală a politicii și legislației UE în materie de deșeuri, inclusiv a obiectivelor prevăzute în acquis-ul privind deșeurile și a obiectivelor de redirecționare a deșeurilor din Directiva privind depozitele de deșeuri;

| 51. | solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune detaliat care să cuprindă măsuri destinate realizării unei piețe unice în domeniul energiei, complet integrată și interconectată; subliniază necesitatea de a le oferi consumatorilor prețuri transparente și comparabile la energie; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune detaliat care să cuprindă măsuri destinate realizării unei piețe unice în domeniul energiei, complet integrată și interconectată; subliniază necesitatea de a le oferi consumatorilor prețuri transparente și comparabile la energie;

| 52. | subliniază încă o dată că eficiența energetică și economiile de energie constituie modalitatea cea mei ieftină de reducere a costurilor energetice și a importurilor de combustibili fosili și, de aceea, ar trebui să ocupe un loc central în cadrul oricărei măsuri de politică energetică propuse; |
| --- | --- |

52.

subliniază încă o dată că eficiența energetică și economiile de energie constituie modalitatea cea mei ieftină de reducere a costurilor energetice și a importurilor de combustibili fosili și, de aceea, ar trebui să ocupe un loc central în cadrul oricărei măsuri de politică energetică propuse;

| 53. | insistă asupra necesității de finaliza piața unică pentru toate modurile de transport, inclusiv continuarea liberalizării pieței transportului rutier de mărfuri, astfel încât libera circulație a bunurilor și a serviciilor să fie garantată, cu norme clare și ușor de pus în aplicare în ceea ce privește concurența liberă și echitabilă și sarcini administrative reduse pentru IMM-uri; îndeamnă totuși Comisia să redacteze un raport privind starea pieței transporturilor rutiere din UE până la sfârșitul anului 2013 și să realizeze toate analizele necesare înaintea prezentării de propuneri legislative; |
| --- | --- |

53.

insistă asupra necesității de finaliza piața unică pentru toate modurile de transport, inclusiv continuarea liberalizării pieței transportului rutier de mărfuri, astfel încât libera circulație a bunurilor și a serviciilor să fie garantată, cu norme clare și ușor de pus în aplicare în ceea ce privește concurența liberă și echitabilă și sarcini administrative reduse pentru IMM-uri; îndeamnă totuși Comisia să redacteze un raport privind starea pieței transporturilor rutiere din UE până la sfârșitul anului 2013 și să realizeze toate analizele necesare înaintea prezentării de propuneri legislative;

| 54. | consideră că Cerul unic european, conceput cu peste zece ani în urmă, este un proiect foarte important; se teme că, dacă Uniunea Europeană nu ia măsuri în anii următori, spațiul aerian central al Europei va deveni atât de saturat, încât creșterea nu va mai fi posibilă; solicită, prin urmare, o reformă a spațiului aerian, o idee deja adoptată de către statele membre prin reforma sistemelor existente de control al traficului aerian și introducerea de blocuri funcționale de spațiu aerian (FAB); salută, cu toate acestea, faptul că SESAR, elementul de tehnologie al Cerului unic european, se dezvoltă satisfăcător; subliniază că noul sistem va fi benefic pentru toți, în special pentru companiile aeriene europene; îndeamnă Comisia să adopte măsuri pentru ca toate FAB să devină operaționale; solicită să se încurajeze utilizarea mai intensă a aeroporturilor regionale; |
| --- | --- |

54.

consideră că Cerul unic european, conceput cu peste zece ani în urmă, este un proiect foarte important; se teme că, dacă Uniunea Europeană nu ia măsuri în anii următori, spațiul aerian central al Europei va deveni atât de saturat, încât creșterea nu va mai fi posibilă; solicită, prin urmare, o reformă a spațiului aerian, o idee deja adoptată de către statele membre prin reforma sistemelor existente de control al traficului aerian și introducerea de blocuri funcționale de spațiu aerian (FAB); salută, cu toate acestea, faptul că SESAR, elementul de tehnologie al Cerului unic european, se dezvoltă satisfăcător; subliniază că noul sistem va fi benefic pentru toți, în special pentru companiile aeriene europene; îndeamnă Comisia să adopte măsuri pentru ca toate FAB să devină operaționale; solicită să se încurajeze utilizarea mai intensă a aeroporturilor regionale;

| 55. | solicită Comisiei să își respecte angajamentul de a garanta finalizarea spațiului feroviar unic european și să extindă competențele Agenției Europene a Căilor Ferate în domeniul siguranței și al certificării, precum și în domeniul omologării materialului rulant; |
| --- | --- |

55.

solicită Comisiei să își respecte angajamentul de a garanta finalizarea spațiului feroviar unic european și să extindă competențele Agenției Europene a Căilor Ferate în domeniul siguranței și al certificării, precum și în domeniul omologării materialului rulant;

| 56. | solicită propuneri în vederea instituirii unei piețe unice europene a telecomunicațiilor, inclusiv a unor măsuri care să elimine tarifele de roaming, până în 2015; |
| --- | --- |

56.

solicită propuneri în vederea instituirii unei piețe unice europene a telecomunicațiilor, inclusiv a unor măsuri care să elimine tarifele de roaming, până în 2015;

Societăți bazate pe coeziune și favorabile incluziunii – Europa cetățenilor

| 57. | subliniază faptul că politica de coeziune a Uniunii Europene furnizează investiții pentru creștere economică durabilă și locuri de muncă, precum și pentru îmbunătățirea competitivității în Europa, în conformitate cu obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială în UE; reamintește faptul că politica de coeziune reprezintă principalul instrument de investiții pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; prin urmare, invită Comisia să ia cu promptitudine măsurile adecvate pentru a garanta demararea în timp util a programelor operaționale 2014-2020 în statele membre, precum și stabilirea unor condiții clare de implementare a acestora; îndeamnă Comisia să prezinte fără întârziere o versiune revizuită a proiectului de Regulament (CE) nr. 2012/2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că politica de coeziune a Uniunii Europene furnizează investiții pentru creștere economică durabilă și locuri de muncă, precum și pentru îmbunătățirea competitivității în Europa, în conformitate cu obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială în UE; reamintește faptul că politica de coeziune reprezintă principalul instrument de investiții pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; prin urmare, invită Comisia să ia cu promptitudine măsurile adecvate pentru a garanta demararea în timp util a programelor operaționale 2014-2020 în statele membre, precum și stabilirea unor condiții clare de implementare a acestora; îndeamnă Comisia să prezinte fără întârziere o versiune revizuită a proiectului de Regulament (CE) nr. 2012/2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene;

| 58. | subliniază că pentru executarea corespunzătoare a bugetului multianual este nevoie de pachetul legislativ cuprinzător de reglementări privind politica de coeziune în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020; observă că aceste reglementări trebuie să fie completate de acte de punere în aplicare și acte delegate; |
| --- | --- |

58.

subliniază că pentru executarea corespunzătoare a bugetului multianual este nevoie de pachetul legislativ cuprinzător de reglementări privind politica de coeziune în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020; observă că aceste reglementări trebuie să fie completate de acte de punere în aplicare și acte delegate;

| 59. | invită Comisia să promoveze măsuri precum reforma pieței muncii acolo unde problemele structurale împiedică accesul tinerilor pe această piață și să sprijine statele membre în punerea în aplicare a unei garanții pentru tineret care să îi ajute pe tineri să își găsească un loc de muncă sau să își continue studiile; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia să promoveze măsuri precum reforma pieței muncii acolo unde problemele structurale împiedică accesul tinerilor pe această piață și să sprijine statele membre în punerea în aplicare a unei garanții pentru tineret care să îi ajute pe tineri să își găsească un loc de muncă sau să își continue studiile;

| 60. | remarcă faptul că există o cerere semnificativă neacoperită de personal calificat în tehnologia informațiilor și dezvoltarea de sisteme; sugerează ca acest sector să se numere printre prioritățile pentru formare și sprijin pentru dezvoltare în cadrul Inițiativei europene privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

60.

remarcă faptul că există o cerere semnificativă neacoperită de personal calificat în tehnologia informațiilor și dezvoltarea de sisteme; sugerează ca acest sector să se numere printre prioritățile pentru formare și sprijin pentru dezvoltare în cadrul Inițiativei europene privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor;

| 61. | invită Comisia să prezinte o propunere de directivă privind afecțiunile profesionale ale sistemului musculo-scheletic și o revizuire a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să prezinte o propunere de directivă privind afecțiunile profesionale ale sistemului musculo-scheletic și o revizuire a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă;

| 62. | invită Comisia să se asigure, în 2014, prin intermediul orientărilor revizuite privind ocuparea forței de muncă, că politicile sociale și cele de ocupare a forței de muncă joacă un rol activ în reacția la criză; îndeamnă Comisia, în acest sens, să ajute statele membre să elaboreze strategii pentru dobândirea unor noi competențe și pentru sprijinirea șomerilor în a-și găsi un loc de muncă cât mai curând posibil; reamintește totuși că, prin intermediul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, ar trebui depuse eforturi serioase pentru a oferi sprijin grupurilor vulnerabile din regiunile cele mai grav afectate ale Uniunii, precum și tinerilor care nu au un loc de muncă și nu urmează un program de educație sau formare, care sunt șomeri sau inactivi, prin accelerarea desfășurării activităților sprijinite din fonduri provenind din FSE; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să se asigure, în 2014, prin intermediul orientărilor revizuite privind ocuparea forței de muncă, că politicile sociale și cele de ocupare a forței de muncă joacă un rol activ în reacția la criză; îndeamnă Comisia, în acest sens, să ajute statele membre să elaboreze strategii pentru dobândirea unor noi competențe și pentru sprijinirea șomerilor în a-și găsi un loc de muncă cât mai curând posibil; reamintește totuși că, prin intermediul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, ar trebui depuse eforturi serioase pentru a oferi sprijin grupurilor vulnerabile din regiunile cele mai grav afectate ale Uniunii, precum și tinerilor care nu au un loc de muncă și nu urmează un program de educație sau formare, care sunt șomeri sau inactivi, prin accelerarea desfășurării activităților sprijinite din fonduri provenind din FSE;

| 63. | solicită Comisiei să elaboreze un raport anual cu privire la reforma sistemului de formare profesională în statele membre, prin care să aducă o contribuție structurală pe termen lung la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a tinerilor; |
| --- | --- |

63.

solicită Comisiei să elaboreze un raport anual cu privire la reforma sistemului de formare profesională în statele membre, prin care să aducă o contribuție structurală pe termen lung la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a tinerilor;

| 64. | sprijină inițiativele la nivelul UE de completare a eforturilor naționale pentru stimularea microcreditelor și a antreprenoriatului social, care furnizează servicii ce nu sunt furnizate într-o măsură suficientă de sectorul public sau privat; |
| --- | --- |

64.

sprijină inițiativele la nivelul UE de completare a eforturilor naționale pentru stimularea microcreditelor și a antreprenoriatului social, care furnizează servicii ce nu sunt furnizate într-o măsură suficientă de sectorul public sau privat;

| 65. | își reiterează solicitarea referitoare la revizuirea Directivei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală; solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru deblocarea Directivei privind concediul de maternitate; solicită, de asemenea, să se ia măsuri în urma pregătirilor pentru studiul privind raportul costuri/beneficii al concediului parental; |
| --- | --- |

65.

își reiterează solicitarea referitoare la revizuirea Directivei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală; solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru deblocarea Directivei privind concediul de maternitate; solicită, de asemenea, să se ia măsuri în urma pregătirilor pentru studiul privind raportul costuri/beneficii al concediului parental;

| 66. | solicită insistent Comisiei să prezinte o strategie pentru eradicarea violenței împotriva femeilor, conform solicitărilor exprimate de Parlament în mai multe rezoluții, și insistă că UE ar trebui să devină parte la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, ceea ce ar da un impuls puternic celor 26 de state membre care nu au semnat și ratificat încă această convenție; |
| --- | --- |

66.

solicită insistent Comisiei să prezinte o strategie pentru eradicarea violenței împotriva femeilor, conform solicitărilor exprimate de Parlament în mai multe rezoluții, și insistă că UE ar trebui să devină parte la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, ceea ce ar da un impuls puternic celor 26 de state membre care nu au semnat și ratificat încă această convenție;

| 67. | reamintește faptul că politica de combatere a discriminării are un rol-cheie în promovarea incluziunii sociale și invită Comisia să propună o foaie de parcurs a UE împotriva homofobiei și discriminării; îndeamnă Comisia să se asigure că strategiile naționale de integrare a romilor în statele membre sunt dezvoltate și aplicate efectiv și că discriminarea este condamnată și dezbătută în cadrul dialogurilor cu țările terțe, iar combaterea discriminării este inclusă în programele de cooperare; |
| --- | --- |

67.

reamintește faptul că politica de combatere a discriminării are un rol-cheie în promovarea incluziunii sociale și invită Comisia să propună o foaie de parcurs a UE împotriva homofobiei și discriminării; îndeamnă Comisia să se asigure că strategiile naționale de integrare a romilor în statele membre sunt dezvoltate și aplicate efectiv și că discriminarea este condamnată și dezbătută în cadrul dialogurilor cu țările terțe, iar combaterea discriminării este inclusă în programele de cooperare;

| 68. | subliniază importanța care trebuie acordată sectoarelor educației, culturii, audiovizualului, tineretului, sportului și cetățeniei, precum și faptului ca acestea să dispună de bugete adecvate și eficiente; |
| --- | --- |

68.

subliniază importanța care trebuie acordată sectoarelor educației, culturii, audiovizualului, tineretului, sportului și cetățeniei, precum și faptului ca acestea să dispună de bugete adecvate și eficiente;

| 69. | solicită Comisiei să analizeze problemele care stau la baza recunoașterii incomplete a cursurilor promovate și a punctelor acumulate conform Sistemului european de credite transferabile în universitățile din țara de origine pentru studenții care finalizează perioade de studii în alte universități în cadrul programului Erasmus; |
| --- | --- |

69.

solicită Comisiei să analizeze problemele care stau la baza recunoașterii incomplete a cursurilor promovate și a punctelor acumulate conform Sistemului european de credite transferabile în universitățile din țara de origine pentru studenții care finalizează perioade de studii în alte universități în cadrul programului Erasmus;

| 70. | îndeamnă la încheierea unui acord cuprinzător privind pachetul legislativ referitor la protecția datelor, care să asigure un nivel uniform și ridicat de protecție a persoanelor afectate și condiții echitabile de concurență în mediul de afaceri; |
| --- | --- |

70.

îndeamnă la încheierea unui acord cuprinzător privind pachetul legislativ referitor la protecția datelor, care să asigure un nivel uniform și ridicat de protecție a persoanelor afectate și condiții echitabile de concurență în mediul de afaceri;

| 71. | consideră că, în interesul asigurării securității cetățenilor europeni, lupta continuă împotriva terorismului constituie o preocupare majoră pentru Uniunea Europeană și solicită în mod ferm revizuirea legislației europene în materie de păstrare a datelor; |
| --- | --- |

71.

consideră că, în interesul asigurării securității cetățenilor europeni, lupta continuă împotriva terorismului constituie o preocupare majoră pentru Uniunea Europeană și solicită în mod ferm revizuirea legislației europene în materie de păstrare a datelor;

| 72. | invită Comisia să considere drept o urgență și să trateze ca atare activitatea sa legată de Acordul UE-SUA privind protecția datelor cu caracter personal și reiterează importanța încheierii rapide a acestuia; |
| --- | --- |

72.

invită Comisia să considere drept o urgență și să trateze ca atare activitatea sa legată de Acordul UE-SUA privind protecția datelor cu caracter personal și reiterează importanța încheierii rapide a acestuia;

| 73. | sugerează că propunerile pentru recunoașterea reciprocă a efectelor anumitor acte de stare civilă, împreună cu standardele minime pentru procedurile civile, ar putea reprezenta un important pas înainte în crearea unui spațiu de justiție, cu proceduri mai simple, mai clare și mai accesibile pentru cetățeni și o mai mare încredere în recunoașterea reciprocă a măsurilor judiciare în materie civilă; |
| --- | --- |

73.

sugerează că propunerile pentru recunoașterea reciprocă a efectelor anumitor acte de stare civilă, împreună cu standardele minime pentru procedurile civile, ar putea reprezenta un important pas înainte în crearea unui spațiu de justiție, cu proceduri mai simple, mai clare și mai accesibile pentru cetățeni și o mai mare încredere în recunoașterea reciprocă a măsurilor judiciare în materie civilă;

| 74. | îndeamnă Comisia să folosească în mod optim Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane pentru a aborda problema traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

74.

îndeamnă Comisia să folosească în mod optim Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane pentru a aborda problema traficului de ființe umane;

| 75. | invită Comisia să propună extinderea tabloului de bord vizând justiția pentru a acoperi și statul de drept, democrația și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

75.

invită Comisia să propună extinderea tabloului de bord vizând justiția pentru a acoperi și statul de drept, democrația și drepturile fundamentale;

| 76. | subliniază importanță combaterii criminalității organizate, a spălării de bani, a fraudei și a corupției împotriva intereselor financiare ale UE la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

76.

subliniază importanță combaterii criminalității organizate, a spălării de bani, a fraudei și a corupției împotriva intereselor financiare ale UE la nivel transfrontalier;

| 77. | solicită Comisiei să finalizeze foaia de parcurs privind drepturile procedurale și să monitorizeze transpunerea directivelor adoptate pentru a garanta că drepturile de bază ale persoanelor bănuite și învinuite sunt protejate suficient prin standarde minime comune ale drepturilor procedurale în domeniul urmăririlor penale în scopul de a pune în aplicare principiul recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

77.

solicită Comisiei să finalizeze foaia de parcurs privind drepturile procedurale și să monitorizeze transpunerea directivelor adoptate pentru a garanta că drepturile de bază ale persoanelor bănuite și învinuite sunt protejate suficient prin standarde minime comune ale drepturilor procedurale în domeniul urmăririlor penale în scopul de a pune în aplicare principiul recunoașterii reciproce;

| 78. | sprijină activitatea Comisiei în ceea ce privește drepturile victimelor și solicită Comisiei să sprijine statele membre în vederea punerii în aplicare complete și adecvate de către toate statele membre a directivei privind stabilirea unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, până la 16 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

78.

sprijină activitatea Comisiei în ceea ce privește drepturile victimelor și solicită Comisiei să sprijine statele membre în vederea punerii în aplicare complete și adecvate de către toate statele membre a directivei privind stabilirea unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, până la 16 noiembrie 2015;

| 79. | salută propunerea Comisiei privind condițiile de intrare și rezidență pentru cercetători, studenți, elevi ce participă la schimburi, stagiari și voluntari; solicită noi propuneri privind fondul migrației legale; |
| --- | --- |

79.

salută propunerea Comisiei privind condițiile de intrare și rezidență pentru cercetători, studenți, elevi ce participă la schimburi, stagiari și voluntari; solicită noi propuneri privind fondul migrației legale;

| 80. | solicită Comisiei să emită orientări pentru a garanta punerea în aplicare corectă a normelor Schengen de către statele membre, astfel încât libera circulație a persoanelor să fie respectată pe deplin și orice reintroducere incorectă sau abuzivă a controalelor la frontierele interne să fie evitată; |
| --- | --- |

80.

solicită Comisiei să emită orientări pentru a garanta punerea în aplicare corectă a normelor Schengen de către statele membre, astfel încât libera circulație a persoanelor să fie respectată pe deplin și orice reintroducere incorectă sau abuzivă a controalelor la frontierele interne să fie evitată;

| 81. | invită Comisia să se asigure că sistemul european comun de azil este pus în aplicare în mod adecvat la nivelul UE, cu respectarea angajamentului prevăzut în tratat; |
| --- | --- |

81.

invită Comisia să se asigure că sistemul european comun de azil este pus în aplicare în mod adecvat la nivelul UE, cu respectarea angajamentului prevăzut în tratat;

| 82. | așteaptă prezentarea de către Comisie a unor propuneri noi sau examinarea în continuare a posibilității de a revizui legislația existentă în domeniul dreptului material și procedural, în special pachetele Roma II și Bruxelles II; |
| --- | --- |

82.

așteaptă prezentarea de către Comisie a unor propuneri noi sau examinarea în continuare a posibilității de a revizui legislația existentă în domeniul dreptului material și procedural, în special pachetele Roma II și Bruxelles II;

| 83. | solicită Comisiei să evalueze punerea în aplicare a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană și să îl modifice, dacă este cazul; |
| --- | --- |

83.

solicită Comisiei să evalueze punerea în aplicare a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană și să îl modifice, dacă este cazul;

Agricultură și pescuit

| 84. | invită Comisia să garanteze punerea în aplicare rapidă și corectă a reformei politicii agricole comune (PAC), care va duce la o PAC puternică, sustenabilă și echitabilă, în folosul agricultorilor și consumatorilor europeni și care promovează dezvoltarea rurală și protejează mediul înconjurător; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia să garanteze punerea în aplicare rapidă și corectă a reformei politicii agricole comune (PAC), care va duce la o PAC puternică, sustenabilă și echitabilă, în folosul agricultorilor și consumatorilor europeni și care promovează dezvoltarea rurală și protejează mediul înconjurător;

| 85. | recunoaște faptul că punerea sa în aplicare va reprezenta obiectivul principal al activităților din 2014; prin urmare, solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare efectivă a acordurilor finale ale reformei PAC prin care se reduc la minimum poverile cu care se confruntă agricultorii și organismele administrative ale statelor membre, garantând, în același timp, că noile norme sunt aplicate în mod eficient, riguros și transparent; |
| --- | --- |

85.

recunoaște faptul că punerea sa în aplicare va reprezenta obiectivul principal al activităților din 2014; prin urmare, solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare efectivă a acordurilor finale ale reformei PAC prin care se reduc la minimum poverile cu care se confruntă agricultorii și organismele administrative ale statelor membre, garantând, în același timp, că noile norme sunt aplicate în mod eficient, riguros și transparent;

| 86. | ia act de intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative privind utilizarea tehnicilor de clonare a animalelor pentru producția de alimente; îndeamnă Comisia ca, în elaborarea propunerii, să ia în considerare recentele preocupări privind etichetarea și aplicarea consecventă a legislației privind lanțul alimentar din UE, aplicând totodată cele mai recente evoluții științifice și tehnologice din acest domeniu; |
| --- | --- |

86.

ia act de intenția Comisiei de a prezenta propuneri legislative privind utilizarea tehnicilor de clonare a animalelor pentru producția de alimente; îndeamnă Comisia ca, în elaborarea propunerii, să ia în considerare recentele preocupări privind etichetarea și aplicarea consecventă a legislației privind lanțul alimentar din UE, aplicând totodată cele mai recente evoluții științifice și tehnologice din acest domeniu;

| 87. | salută propunerea Comisiei pentru o nouă strategie în materie de sănătate animală, precum și angajamentul acesteia de a asigura coerența între principiile orizontale ale legislației în domeniul sănătății și bunăstării animalelor și al siguranței alimentare; solicită o aliniere strictă a strategiei în materie de sănătate animală la Strategia Europa 2020 pentru a asigura buna funcționare a pieței interne a animalelor și produselor de origine animală, sporind, în același timp, sustenabilitatea și competitivitatea agriculturii europene; |
| --- | --- |

87.

salută propunerea Comisiei pentru o nouă strategie în materie de sănătate animală, precum și angajamentul acesteia de a asigura coerența între principiile orizontale ale legislației în domeniul sănătății și bunăstării animalelor și al siguranței alimentare; solicită o aliniere strictă a strategiei în materie de sănătate animală la Strategia Europa 2020 pentru a asigura buna funcționare a pieței interne a animalelor și produselor de origine animală, sporind, în același timp, sustenabilitatea și competitivitatea agriculturii europene;

| 88. | invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a ajuta statele membre să implementeze recent adoptata politică comună în domeniul pescuitului, ținând seama de viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime; se așteaptă ca Comisia să se asigure că articolul 43 alineatul (2) din TFUE constituie temeiul juridic al propunerilor sale și să limiteze utilizarea articolului 43 alineatul (3) la propunerile care țin strict de stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit; în acest sens, se așteaptă ca Comisia să contribuie la instituirea unui grup de lucru interinstituțional, alcătuit din reprezentanți ai celor trei instituții, care să identifice cele mai adecvate măsuri de luat; |
| --- | --- |

88.

invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a ajuta statele membre să implementeze recent adoptata politică comună în domeniul pescuitului, ținând seama de viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime; se așteaptă ca Comisia să se asigure că articolul 43 alineatul (2) din TFUE constituie temeiul juridic al propunerilor sale și să limiteze utilizarea articolului 43 alineatul (3) la propunerile care țin strict de stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit; în acest sens, se așteaptă ca Comisia să contribuie la instituirea unui grup de lucru interinstituțional, alcătuit din reprezentanți ai celor trei instituții, care să identifice cele mai adecvate măsuri de luat;

| 89. | subliniază că noul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime trebuie să îmbunătățească măsurile care vizează reducerea capacității flotei; insistă asupra faptului că noua politică comună în domeniul pescuitului trebuie să fie susținută de măsuri de control consolidate; |
| --- | --- |

89.

subliniază că noul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime trebuie să îmbunătățească măsurile care vizează reducerea capacității flotei; insistă asupra faptului că noua politică comună în domeniul pescuitului trebuie să fie susținută de măsuri de control consolidate;

| 90. | invită Comisia să continue să consolideze combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

90.

invită Comisia să continue să consolideze combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

Politica externă și politica de dezvoltare

| 91. | se așteaptă din partea Comisiei să sprijine în continuare politica tradițională de extindere a UE; consideră că Uniunea și-ar pierde credibilitatea politică la nivel mondial dacă și-ar exclude vecinii; |
| --- | --- |

91.

se așteaptă din partea Comisiei să sprijine în continuare politica tradițională de extindere a UE; consideră că Uniunea și-ar pierde credibilitatea politică la nivel mondial dacă și-ar exclude vecinii;

| 92. | reamintește că vecinătatea estică și sudică a UE continuă să aibă prioritate și subliniază faptul că noua strategie a UE și principiul „mai mult pentru mai mult” trebuie încă să fie clar definite și implementate; |
| --- | --- |

92.

reamintește că vecinătatea estică și sudică a UE continuă să aibă prioritate și subliniază faptul că noua strategie a UE și principiul „mai mult pentru mai mult” trebuie încă să fie clar definite și implementate;

| 93. | subliniază că este important să se reafirme cu mai multă hotărâre perspectivele de extindere ale statelor din Balcanii de Vest și își exprimă acordul cu recomandarea Comisiei de a demara negocierile de aderare cu Serbia și cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei (FYROM); invită Comisia să poarte discuții cu Turcia, în calitate de țară candidată și salută, îndeosebi, deschiderea negocierilor pentru capitolul de aderare 22 privind politica regională; |
| --- | --- |

93.

subliniază că este important să se reafirme cu mai multă hotărâre perspectivele de extindere ale statelor din Balcanii de Vest și își exprimă acordul cu recomandarea Comisiei de a demara negocierile de aderare cu Serbia și cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei (FYROM); invită Comisia să poarte discuții cu Turcia, în calitate de țară candidată și salută, îndeosebi, deschiderea negocierilor pentru capitolul de aderare 22 privind politica regională;

| 94. | invită Comisia să crească numărul de acțiuni în scopul dezvoltării parteneriatului estic, mai ales în domeniul mobilității și al cooperării în domeniul educației; |
| --- | --- |

94.

invită Comisia să crească numărul de acțiuni în scopul dezvoltării parteneriatului estic, mai ales în domeniul mobilității și al cooperării în domeniul educației;

| 95. | solicită Comisiei să contribuie în mod constructiv la revizuirea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), colaborând cu Consiliul și cu Parlamentul în vederea sprijinirii inițiativelor bine coordonate în domeniul politicii externe și de securitate comune; solicită mai multă flexibilitate în ceea ce privește acordarea de asistență financiară în situații de criză; |
| --- | --- |

95.

solicită Comisiei să contribuie în mod constructiv la revizuirea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), colaborând cu Consiliul și cu Parlamentul în vederea sprijinirii inițiativelor bine coordonate în domeniul politicii externe și de securitate comune; solicită mai multă flexibilitate în ceea ce privește acordarea de asistență financiară în situații de criză;

| 96. | reamintește Comisiei necesitatea de a îmbunătăți evaluarea punerii în aplicare a Consensului cu privire la ajutorul umanitar, de a spori complementaritatea activității sale cu cea a statelor membre și a donatorilor și de a revizui Regulamentul (CE) nr. 1257/1996 al Consiliului; |
| --- | --- |

96.

reamintește Comisiei necesitatea de a îmbunătăți evaluarea punerii în aplicare a Consensului cu privire la ajutorul umanitar, de a spori complementaritatea activității sale cu cea a statelor membre și a donatorilor și de a revizui Regulamentul (CE) nr. 1257/1996 al Consiliului;

| 97. | solicită SEAE să continue promovarea și implementarea conceptului „responsabilității de a proteja” (R2P), în concordanță cu Recomandarea Parlamentului din 18 aprilie 2013 (2) adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite cu scopul stabilirii unui „consens european privind R2P”; |
| --- | --- |

97.

solicită SEAE să continue promovarea și implementarea conceptului „responsabilității de a proteja” (R2P), în concordanță cu Recomandarea Parlamentului din 18 aprilie 2013 (2) adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite cu scopul stabilirii unui „consens european privind R2P”;

| 98. | invită Comisia să ofere, într-o mai mare măsură și în mod mai eficient, ajutor umanitar din partea UE și asistență persoanelor care au nevoie de bunuri și servicii de bază în Siria și refugiaților din această țară în țările învecinate; |
| --- | --- |

98.

invită Comisia să ofere, într-o mai mare măsură și în mod mai eficient, ajutor umanitar din partea UE și asistență persoanelor care au nevoie de bunuri și servicii de bază în Siria și refugiaților din această țară în țările învecinate;

| 99. | invită Comisia să prezinte o propunere de stabilire a unui mecanism, finanțat din instrumentele UE de asistență financiară externă relevante și gestionat de o echipă de investigatori, procurori, avocați și alți experți internaționali din statele membre UE și din alte țări implicate (Elveția, Canada și Statele Unite ale Americii), cu scopul de a oferi consiliere și asistență juridică și tehnică autorităților din țările Primăverii arabe în procesul de recuperare a activelor delapidate de foștii dictatori, de familiile și de regimurile lor; |
| --- | --- |

99.

invită Comisia să prezinte o propunere de stabilire a unui mecanism, finanțat din instrumentele UE de asistență financiară externă relevante și gestionat de o echipă de investigatori, procurori, avocați și alți experți internaționali din statele membre UE și din alte țări implicate (Elveția, Canada și Statele Unite ale Americii), cu scopul de a oferi consiliere și asistență juridică și tehnică autorităților din țările Primăverii arabe în procesul de recuperare a activelor delapidate de foștii dictatori, de familiile și de regimurile lor;

| 100. | solicită Comisiei să își deplaseze interesul de la o politică pentru dezvoltare orientată spre resursele folosite, care predomină, la o politică pentru dezvoltare orientată spre rezultate, cu cifre anuale precise privind progresele în materie de dezvoltare și care să asigure că eforturile UE în materie de dezvoltare au un impact semnificativ asupra eradicării sărăciei; |
| --- | --- |

100.

solicită Comisiei să își deplaseze interesul de la o politică pentru dezvoltare orientată spre resursele folosite, care predomină, la o politică pentru dezvoltare orientată spre rezultate, cu cifre anuale precise privind progresele în materie de dezvoltare și care să asigure că eforturile UE în materie de dezvoltare au un impact semnificativ asupra eradicării sărăciei;

| 101. | solicită Comisiei să abordeze în mod pragmatic problema drepturilor de proprietate în țările în curs de dezvoltare și să elaboreze o abordare coerentă în colaborare cu alți parteneri internaționali în materie de dezvoltare pentru a da startul unui proces de responsabilizare a comunităților locale și a persoanelor fizice din țările în curs de dezvoltare; subliniază faptul că acesta este un proces care constituie un element de bază al dezvoltării, un element care ar putea salva națiuni întregi de la sărăcie și care ar putea intensifica activitățile economice din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

101.

solicită Comisiei să abordeze în mod pragmatic problema drepturilor de proprietate în țările în curs de dezvoltare și să elaboreze o abordare coerentă în colaborare cu alți parteneri internaționali în materie de dezvoltare pentru a da startul unui proces de responsabilizare a comunităților locale și a persoanelor fizice din țările în curs de dezvoltare; subliniază faptul că acesta este un proces care constituie un element de bază al dezvoltării, un element care ar putea salva națiuni întregi de la sărăcie și care ar putea intensifica activitățile economice din țările în curs de dezvoltare;

| 102. | subliniază că, pentru a crește eficacitatea ajutorului, este de asemenea crucial să se garanteze o mai mare coerență a politicilor, prin care toate domeniile politice ale UE, în special cele cu un impact semnificativ asupra țărilor în curs de dezvoltare, să contribuie la crearea de bogăție în țările în curs de dezvoltare; subliniază că este, de asemenea, necesar să se amelioreze coordonarea în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

102.

subliniază că, pentru a crește eficacitatea ajutorului, este de asemenea crucial să se garanteze o mai mare coerență a politicilor, prin care toate domeniile politice ale UE, în special cele cu un impact semnificativ asupra țărilor în curs de dezvoltare, să contribuie la crearea de bogăție în țările în curs de dezvoltare; subliniază că este, de asemenea, necesar să se amelioreze coordonarea în rândul statelor membre;

| 103. | subliniază faptul că abordarea malnutriției infantile și a securității alimentare, combaterea gendercidului – selectarea persistentă, practicată la scară uriașă, a copiilor de sex masculin și excluderea celor de sex feminin – și promovarea furnizării asigurării de sănătate și a pensiei în țările în curs de dezvoltare continuă să constituie priorități urgente; |
| --- | --- |

103.

subliniază faptul că abordarea malnutriției infantile și a securității alimentare, combaterea gendercidului – selectarea persistentă, practicată la scară uriașă, a copiilor de sex masculin și excluderea celor de sex feminin – și promovarea furnizării asigurării de sănătate și a pensiei în țările în curs de dezvoltare continuă să constituie priorități urgente;

| 104. | subliniază faptul că reducerea riscurilor de dezastre este, de asemenea, o importantă strategie care trebuie să fie îmbunătățită; |
| --- | --- |

104.

subliniază faptul că reducerea riscurilor de dezastre este, de asemenea, o importantă strategie care trebuie să fie îmbunătățită;

| 105. | solicită îmbunătățirea eficacității ajutoarelor pentru dezvoltare prin consolidarea coordonării și complementarității și prin evaluarea în mod regulat a volumelor, rezultatelor și impactului acestor ajutoare; |
| --- | --- |

105.

solicită îmbunătățirea eficacității ajutoarelor pentru dezvoltare prin consolidarea coordonării și complementarității și prin evaluarea în mod regulat a volumelor, rezultatelor și impactului acestor ajutoare;

Comerț

| 106. | își reafirmă angajamentul față de o abordare multilaterală cu privire la comerțul internațional și invită Comisia să sprijine inițiativele actuale ale OMC; solicită facilitarea aderării Chinei la Acordul privind achizițiile publice; admite că este necesar să se realizeze progrese continue în ceea ce privește încheierea unor acorduri bilaterale de liber schimb cu partenerii importanți, și în special cu SUA; așadar, solicită Comisiei să concentreze resursele umane și eforturile politice asupra negocierilor comerciale în curs cu țările terțe și, în special, cu partenerii strategici, în vederea înregistrării unor progrese semnificative în direcția unui acord final echilibrat; solicită Comisiei să implice pe deplin Parlamentul în acest proces, în conformitate cu prevederile pertinente din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

106.

își reafirmă angajamentul față de o abordare multilaterală cu privire la comerțul internațional și invită Comisia să sprijine inițiativele actuale ale OMC; solicită facilitarea aderării Chinei la Acordul privind achizițiile publice; admite că este necesar să se realizeze progrese continue în ceea ce privește încheierea unor acorduri bilaterale de liber schimb cu partenerii importanți, și în special cu SUA; așadar, solicită Comisiei să concentreze resursele umane și eforturile politice asupra negocierilor comerciale în curs cu țările terțe și, în special, cu partenerii strategici, în vederea înregistrării unor progrese semnificative în direcția unui acord final echilibrat; solicită Comisiei să implice pe deplin Parlamentul în acest proces, în conformitate cu prevederile pertinente din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 107. | invită Comisia să demareze un proces de reflecție profundă, în care să fie implicat Parlamentul, cu privire la viitoarea strategie în materie de comerț internațional, inclusiv la o posibilă reformă a funcționării OMC; subliniază că această evaluare trebuie să țină seama pe deplin de rezultatele recentei strategii în materie de comerț internațional pentru economia UE; |
| --- | --- |

107.

invită Comisia să demareze un proces de reflecție profundă, în care să fie implicat Parlamentul, cu privire la viitoarea strategie în materie de comerț internațional, inclusiv la o posibilă reformă a funcționării OMC; subliniază că această evaluare trebuie să țină seama pe deplin de rezultatele recentei strategii în materie de comerț internațional pentru economia UE;

o

o o

| 108. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

108.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0180.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/159 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/159

---

P7_TA(2013)0333

Situația din Egipt

Rezoluția Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la criza din Egipt (2013/2697(RSP))

(2016/C 075/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarațiile generalului Abdul Fatah Khalil Al-Sisi, președintele Consiliului Suprem al Forțelor Armate din Egipt, din 4 iulie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile generalului Abdul Fatah Khalil Al-Sisi, președintele Consiliului Suprem al Forțelor Armate din Egipt, din 4 iulie 2013,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în declarațiile sale din 4 iulie 2013, Consiliului Suprem al Forțelor Armate a anunțat suspendarea Constituției, transferul puterii către Înalta Curte Constituțională până la desfășurarea alegerilor prezidențiale anticipate, urmate de alegeri parlamentare și de formarea unui guvern național de coaliție și a unei comisii care să modifice constituția; întrucât dl. Adly Mansour a fost învestit ca președinte interimar; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în declarațiile sale din 4 iulie 2013, Consiliului Suprem al Forțelor Armate a anunțat suspendarea Constituției, transferul puterii către Înalta Curte Constituțională până la desfășurarea alegerilor prezidențiale anticipate, urmate de alegeri parlamentare și de formarea unui guvern național de coaliție și a unei comisii care să modifice constituția; întrucât dl. Adly Mansour a fost învestit ca președinte interimar;

| 1. | Își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația din Egipt în urma intervenției militare; subliniază că puterea ar trebui transferată cât mai curând posibil autorităților civile alese în mod democratic; își exprimă solidaritatea fundamentală cu toți egiptenii care nutresc aspirații democratice pentru țara lor și invită la o reîntoarcere rapidă la procesul democratic, inclusiv desfășurarea de alegeri prezidențiale și parlamentare libere și corecte într-un proces care să includă pe deplin participarea tuturor actorilor democratici; |
| --- | --- |

1.

Își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația din Egipt în urma intervenției militare; subliniază că puterea ar trebui transferată cât mai curând posibil autorităților civile alese în mod democratic; își exprimă solidaritatea fundamentală cu toți egiptenii care nutresc aspirații democratice pentru țara lor și invită la o reîntoarcere rapidă la procesul democratic, inclusiv desfășurarea de alegeri prezidențiale și parlamentare libere și corecte într-un proces care să includă pe deplin participarea tuturor actorilor democratici;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și Parlamentului și Guvernului Egiptului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și Parlamentului și Guvernului Egiptului.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/160

---

P7_TA(2013)0334

Situaţia din Djibouti

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la situația din Djibouti (2013/2690(RSP))

(2016/C 075/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare din 15 ianuarie 2009 (1) referitoare la situația din Cornul Africii și din 18 decembrie 1997 privind situația drepturilor omului în Djibouti (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare din 15 ianuarie 2009 (1) referitoare la situația din Cornul Africii și din 18 decembrie 1997 privind situația drepturilor omului în Djibouti (2),

| — | având în vedere declarația comună de la Djibouti, din 24 februarie 2013, a misiunilor internaționale de observare [provenind din Uniunea Africană (UA), Liga Arabă, Organizația de Cooperare Islamică (OIC) și Agenția Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD)] care au monitorizat alegerile parlamentare din Republica Djibouti din data de 22 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună de la Djibouti, din 24 februarie 2013, a misiunilor internaționale de observare [provenind din Uniunea Africană (UA), Liga Arabă, Organizația de Cooperare Islamică (OIC) și Agenția Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD)] care au monitorizat alegerile parlamentare din Republica Djibouti din data de 22 februarie 2013,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, pe care Djibouti a ratificat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, pe care Djibouti a ratificat-o,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou semnat la 23 iunie 2000 și revizuit la 22 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou semnat la 23 iunie 2000 și revizuit la 22 iunie 2010,

| — | având în vedere declarația din 12 martie 2013 a purtătorului de cuvânt al lui Catherine Ashton, Înaltul Reprezentant al UE, cu privire la situația de după alegerile parlamentare din Djibouti, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 12 martie 2013 a purtătorului de cuvânt al lui Catherine Ashton, Înaltul Reprezentant al UE, cu privire la situația de după alegerile parlamentare din Djibouti,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în virtutea poziției sale în vârful Cornului Africii și la intrarea în Marea Roșie, Djibouti și infrastructura sa strategică (porturi și zone libere) este o țară importantă pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în virtutea poziției sale în vârful Cornului Africii și la intrarea în Marea Roșie, Djibouti și infrastructura sa strategică (porturi și zone libere) este o țară importantă pentru întreaga regiune;

| B. | întrucât Djibouti a jucat un rol-cheie în combaterea pirateriei și a terorismului în regiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât Djibouti a jucat un rol-cheie în combaterea pirateriei și a terorismului în regiune;

| C. | întrucât Djibouti a avut un sistem cu un singur partid din momentul dobândirii independenței sale în 1977 până în 2003; |
| --- | --- |

C.

întrucât Djibouti a avut un sistem cu un singur partid din momentul dobândirii independenței sale în 1977 până în 2003;

| D. | întrucât țara a fost cuprinsă de o gravă criză politică după alegerile parlamentare din 22 februarie 2013; |
| --- | --- |

D.

întrucât țara a fost cuprinsă de o gravă criză politică după alegerile parlamentare din 22 februarie 2013;

| E. | întrucât Ismail Omar Guelleh, care a venit la putere în 1999, a fost reales în 2005 cu 100 % din voturi și a anunțat că nu va candida din nou la alegerile din 2016; întrucât președintele Guelleh a fost reales în aprilie 2011 cu aproape 80 % din voturi la alegerile care au fost boicotate de o mare parte a opoziției după ce parlamentul din Djibouti a modificat constituția pentru a-i permite președintelui Guelleh să candideze pentru un nou mandat; |
| --- | --- |

E.

întrucât Ismail Omar Guelleh, care a venit la putere în 1999, a fost reales în 2005 cu 100 % din voturi și a anunțat că nu va candida din nou la alegerile din 2016; întrucât președintele Guelleh a fost reales în aprilie 2011 cu aproape 80 % din voturi la alegerile care au fost boicotate de o mare parte a opoziției după ce parlamentul din Djibouti a modificat constituția pentru a-i permite președintelui Guelleh să candideze pentru un nou mandat;

| F. | întrucât pentru prima dată de la venirea la putere a președintelui Guelleh, partidele din opoziție, în speranța unui pluralism democratic, au decis să participe la alegerile parlamentare din 22 februarie 2013, ca urmare a introducerii unui sistem de vot nou, parțial proporțional, care le permite partidelor minoritare să obțină locuri în parlament; |
| --- | --- |

F.

întrucât pentru prima dată de la venirea la putere a președintelui Guelleh, partidele din opoziție, în speranța unui pluralism democratic, au decis să participe la alegerile parlamentare din 22 februarie 2013, ca urmare a introducerii unui sistem de vot nou, parțial proporțional, care le permite partidelor minoritare să obțină locuri în parlament;

| G. | întrucât alegerile în cauză au fost monitorizate de către observatorii trimiși de UA, Liga Arabă, OIC și IGAD, care au supravegheat 154 de secții de votare și 12 centre de numărare a voturilor și au raportat că alegerile au fost transparente și nu au fost detectate cazuri de fraudă sau de umplere a urnelor de vot; |
| --- | --- |

G.

întrucât alegerile în cauză au fost monitorizate de către observatorii trimiși de UA, Liga Arabă, OIC și IGAD, care au supravegheat 154 de secții de votare și 12 centre de numărare a voturilor și au raportat că alegerile au fost transparente și nu au fost detectate cazuri de fraudă sau de umplere a urnelor de vot;

| H. | întrucât, potrivit rezultatelor anunțate de Consiliul Constituțional, Uniunea pentru Majoritatea Prezidențială (UMP) a câștigat 68 % din voturi; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit rezultatelor anunțate de Consiliul Constituțional, Uniunea pentru Majoritatea Prezidențială (UMP) a câștigat 68 % din voturi;

| I. | întrucât opoziția, care, pentru prima dată de la declararea independenței țării, a câștigat locuri în parlament, a declarat că au existat fraude masive și a susținut că a câștigat alegerile; întrucât Consiliul Constituțional a respins contestația depusă de opoziție privind rezultatele alegerilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât opoziția, care, pentru prima dată de la declararea independenței țării, a câștigat locuri în parlament, a declarat că au existat fraude masive și a susținut că a câștigat alegerile; întrucât Consiliul Constituțional a respins contestația depusă de opoziție privind rezultatele alegerilor;

| J. | întrucât opoziția boicotează parlamentul format în urma alegerilor; întrucât autoritățile au condamnat înființarea de către o parte a opoziției a unei „Adunări Naționale Legitime” (ANL), în paralel cu parlamentul național, în urma alegerilor contestate din februarie 2013; întrucât ANL este prezidată de către capul-de-listă al Uniunii de Salvare Națională (USN) din circumscripția orașului Djibouti, Ismail Guedi Hared; |
| --- | --- |

J.

întrucât opoziția boicotează parlamentul format în urma alegerilor; întrucât autoritățile au condamnat înființarea de către o parte a opoziției a unei „Adunări Naționale Legitime” (ANL), în paralel cu parlamentul național, în urma alegerilor contestate din februarie 2013; întrucât ANL este prezidată de către capul-de-listă al Uniunii de Salvare Națională (USN) din circumscripția orașului Djibouti, Ismail Guedi Hared;

| K. | întrucât rezultatele alegerilor parlamentare din 22 februarie 2013 nu au fost încă publicate pentru fiecare secție de votare, în ciuda apelurilor făcute de UE, ceea ce a dus la suspiciuni de fraudă; |
| --- | --- |

K.

întrucât rezultatele alegerilor parlamentare din 22 februarie 2013 nu au fost încă publicate pentru fiecare secție de votare, în ciuda apelurilor făcute de UE, ceea ce a dus la suspiciuni de fraudă;

| L. | întrucât numărul de alegători înregistrați în circumscripția orașului Djibouti s-a schimbat de fiecare dată când au fost anunțate cifre oficiale; |
| --- | --- |

L.

întrucât numărul de alegători înregistrați în circumscripția orașului Djibouti s-a schimbat de fiecare dată când au fost anunțate cifre oficiale;

| M. | întrucât, potrivit relatărilor, utilizarea disproporționată a forței pentru suprimarea demonstrațiilor organizate de partidele din opoziție care contestă corectitudinea alegerilor parlamentare s-a soldat cu cel puțin 10 morți ca urmare a focurilor trase de către forțele de ordine; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit relatărilor, utilizarea disproporționată a forței pentru suprimarea demonstrațiilor organizate de partidele din opoziție care contestă corectitudinea alegerilor parlamentare s-a soldat cu cel puțin 10 morți ca urmare a focurilor trase de către forțele de ordine;

| N. | având în vedere arestările în masă ale demonstranților din opoziție; întrucât ONG-urile au tras semnale de alarmă cu privire la decese suspecte, tortură și dispariții; |
| --- | --- |

N.

având în vedere arestările în masă ale demonstranților din opoziție; întrucât ONG-urile au tras semnale de alarmă cu privire la decese suspecte, tortură și dispariții;

| O. | întrucât, de la alegerile din 22 februarie 2013, se spune că peste o mie de membri ai opoziției ar fi fost închiși pentru perioade de timp mai lungi sau mai scurte; |
| --- | --- |

O.

întrucât, de la alegerile din 22 februarie 2013, se spune că peste o mie de membri ai opoziției ar fi fost închiși pentru perioade de timp mai lungi sau mai scurte;

| P. | întrucât se spune că în jur de 60 de prizonieri politici s-ar afla în prezent în detenție; având în vedere reprimarea constantă de către autorități a militanților politici ai opoziției; |
| --- | --- |

P.

întrucât se spune că în jur de 60 de prizonieri politici s-ar afla în prezent în detenție; având în vedere reprimarea constantă de către autorități a militanților politici ai opoziției;

| Q. | având în vedere urmăririle penale îndreptate împotriva majorității liderilor opoziției și a numeroși jurnaliști; |
| --- | --- |

Q.

având în vedere urmăririle penale îndreptate împotriva majorității liderilor opoziției și a numeroși jurnaliști;

| R. | întrucât jurnalistul Mydaneh Abdallah Okieh, care este totodată responsabil cu comunicarea în cadrul coaliției de opoziție USN, este acuzat de „defăimarea poliției” pentru că a publicat în rețeaua socială Facebook imagini cu demonstranții care au fost victime ale represiunii; întrucât, la 26 iunie 2013, Curtea de Apel a majorat sentința acestuia de la 45 zile la cinci luni; |
| --- | --- |

R.

întrucât jurnalistul Mydaneh Abdallah Okieh, care este totodată responsabil cu comunicarea în cadrul coaliției de opoziție USN, este acuzat de „defăimarea poliției” pentru că a publicat în rețeaua socială Facebook imagini cu demonstranții care au fost victime ale represiunii; întrucât, la 26 iunie 2013, Curtea de Apel a majorat sentința acestuia de la 45 zile la cinci luni;

| S. | având în vedere condamnarea, în aprilie 2013, la doi ani de închisoare și la privarea de drepturile lor civice și civile a celor trei lideri ai coaliției de opoziție USN; întrucât examinarea cererii de recurs a fost amânată pentru 25 noiembrie 2013; |
| --- | --- |

S.

având în vedere condamnarea, în aprilie 2013, la doi ani de închisoare și la privarea de drepturile lor civice și civile a celor trei lideri ai coaliției de opoziție USN; întrucât examinarea cererii de recurs a fost amânată pentru 25 noiembrie 2013;

| T. | având în vedere, în acest context, arestarea purtătorului de cuvânt al opoziției USN, Daher Ahmed Farah, la 4 martie 2013; întrucât acesta a fost găsit vinovat de a fi lansat un apel pentru o rebeliune după alegerile parlamentare din februarie 2013; întrucât alte două persoane au fost acuzate în același caz, dintre care una a primit o pedeapsă cu închisoarea cu suspendare, iar cealaltă a fost achitată; întrucât, la 26 iunie 2013, Curtea de Apel l-a condamnat din nou pe Daher Ahmed Farah la două luni de închisoare; |
| --- | --- |

T.

având în vedere, în acest context, arestarea purtătorului de cuvânt al opoziției USN, Daher Ahmed Farah, la 4 martie 2013; întrucât acesta a fost găsit vinovat de a fi lansat un apel pentru o rebeliune după alegerile parlamentare din februarie 2013; întrucât alte două persoane au fost acuzate în același caz, dintre care una a primit o pedeapsă cu închisoarea cu suspendare, iar cealaltă a fost achitată; întrucât, la 26 iunie 2013, Curtea de Apel l-a condamnat din nou pe Daher Ahmed Farah la două luni de închisoare;

| U. | având în vedere condițiile de detenție extrem de îngrijorătoare din închisorile din Djibouti; |
| --- | --- |

U.

având în vedere condițiile de detenție extrem de îngrijorătoare din închisorile din Djibouti;

| V. | întrucât Constituția din 1992 recunoaște libertățile fundamentale și principiile de bază ale bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

V.

întrucât Constituția din 1992 recunoaște libertățile fundamentale și principiile de bază ale bunei guvernanțe;

| W. | întrucât articolul 10 din Constituție prevede că dreptul la apărare, inclusiv dreptul de a solicita asistență din partea unui avocat după propria alegere, trebuie să fie garantat în toate etapele procedurii; |
| --- | --- |

W.

întrucât articolul 10 din Constituție prevede că dreptul la apărare, inclusiv dreptul de a solicita asistență din partea unui avocat după propria alegere, trebuie să fie garantat în toate etapele procedurii;

| X. | întrucât Djibouti este țară semnatară a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și a Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

X.

întrucât Djibouti este țară semnatară a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și a Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale;

| Y. | întrucât femeile din Djibouti se confruntă cu diverse forme de violență – inclusiv viol, mutilare genitală a femeilor, violență domestică, hărțuire sexuală și căsătorii precoce – care au profunde consecințe negative asupra bunăstării fizice și psihologice a femeilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât femeile din Djibouti se confruntă cu diverse forme de violență – inclusiv viol, mutilare genitală a femeilor, violență domestică, hărțuire sexuală și căsătorii precoce – care au profunde consecințe negative asupra bunăstării fizice și psihologice a femeilor;

| Z. | întrucât Djibouti se situează pe locul 167 (din 179 de țări) în clasamentul mondial pe 2013 privind libertatea presei realizat de Reporteri fără frontiere; având în vedere interdicția de călătorie în Djibouti a jurnaliștilor străini și dificultățile aferente de a afla informații fiabile cu privire la ceea ce se întâmplă în țară; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Djibouti se situează pe locul 167 (din 179 de țări) în clasamentul mondial pe 2013 privind libertatea presei realizat de Reporteri fără frontiere; având în vedere interdicția de călătorie în Djibouti a jurnaliștilor străini și dificultățile aferente de a afla informații fiabile cu privire la ceea ce se întâmplă în țară;

| AA. | întrucât, în martie 2012, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a estimat că 180 000 de persoane din Djibouti au nevoie de ajutor alimentar; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în martie 2012, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a estimat că 180 000 de persoane din Djibouti au nevoie de ajutor alimentar;

| AB. | întrucât, în ultimii 20 de ani, Uniunea Europeană și statele sale membre au fost principalii furnizori de sprijin financiar pentru Djibouti; întrucât plățile efectuate de către SUA, Japonia și Franța pentru ocuparea bazelor lor militare reprezintă o sursă de venituri care asigură o creștere continuă pentru Djibouti; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în ultimii 20 de ani, Uniunea Europeană și statele sale membre au fost principalii furnizori de sprijin financiar pentru Djibouti; întrucât plățile efectuate de către SUA, Japonia și Franța pentru ocuparea bazelor lor militare reprezintă o sursă de venituri care asigură o creștere continuă pentru Djibouti;

| AC. | întrucât respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept constituie temelia parteneriatului ACP-UE și acestea constituie elemente esențiale ale Acordului de la Cotonou, |
| --- | --- |

AC.

întrucât respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept constituie temelia parteneriatului ACP-UE și acestea constituie elemente esențiale ale Acordului de la Cotonou,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația din Djibouti de după alegerile parlamentare din 22 februarie 2013 și la climatul politic tensionat din țară; este deosebit de îngrijorat de relatările privind arestările în masă ale membrilor opoziției, reprimarea demonstrațiilor organizate în semn de protest la neregulile din timpul alegerilor și atacurile la adresa libertății mass-media; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația din Djibouti de după alegerile parlamentare din 22 februarie 2013 și la climatul politic tensionat din țară; este deosebit de îngrijorat de relatările privind arestările în masă ale membrilor opoziției, reprimarea demonstrațiilor organizate în semn de protest la neregulile din timpul alegerilor și atacurile la adresa libertății mass-media;

| 2. | invită autoritățile din Djibouti să pună capăt reprimării adversarilor politici și să elibereze toate persoanele reținute din motive politice; |
| --- | --- |

2.

invită autoritățile din Djibouti să pună capăt reprimării adversarilor politici și să elibereze toate persoanele reținute din motive politice;

| 3. | invită autoritățile din Djibouti să garanteze respectarea drepturilor omului recunoscute prin acordurile naționale și internaționale semnate de Djibouti și să protejeze drepturile și libertățile civile și politice, inclusiv dreptul de a demonstra pașnic și libertatea presei; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile din Djibouti să garanteze respectarea drepturilor omului recunoscute prin acordurile naționale și internaționale semnate de Djibouti și să protejeze drepturile și libertățile civile și politice, inclusiv dreptul de a demonstra pașnic și libertatea presei;

| 4. | condamnă ferm actele de violență sexuală îndreptate împotriva femeilor și subliniază faptul că guvernul din Djibouti are responsabilitatea de a pune capăt impunității prin chemarea în justiție a persoanelor responsabile de acte de violență sexuală împotriva femeilor; |
| --- | --- |

4.

condamnă ferm actele de violență sexuală îndreptate împotriva femeilor și subliniază faptul că guvernul din Djibouti are responsabilitatea de a pune capăt impunității prin chemarea în justiție a persoanelor responsabile de acte de violență sexuală împotriva femeilor;

| 5. | solicită să fie respectat dreptul la apărare, în special dreptul persoanelor acuzate de a avea acces la un avocat la alegere, în toate etapele procesului; solicită autorităților să permită familiilor persoanelor aflate în detenție să le aducă acestora ajutoare materiale, în special produse medicale; |
| --- | --- |

5.

solicită să fie respectat dreptul la apărare, în special dreptul persoanelor acuzate de a avea acces la un avocat la alegere, în toate etapele procesului; solicită autorităților să permită familiilor persoanelor aflate în detenție să le aducă acestora ajutoare materiale, în special produse medicale;

| 6. | invită guvernul din Djibouti să demareze, cu ajutorul instituțiilor care au validat rezultatele alegerilor, în special Uniunea Africană, un proces de dialog politic cu opoziția, în conformitate cu anunțul făcut de șeful statului la 27 iunie 2013, cu ocazia aniversării independenței naționale; invită Uniunea Europeană să sprijine activitatea organizațiilor regionale și să contribuie la eforturile de a găsi o soluție politică la criza actuală; |
| --- | --- |

6.

invită guvernul din Djibouti să demareze, cu ajutorul instituțiilor care au validat rezultatele alegerilor, în special Uniunea Africană, un proces de dialog politic cu opoziția, în conformitate cu anunțul făcut de șeful statului la 27 iunie 2013, cu ocazia aniversării independenței naționale; invită Uniunea Europeană să sprijine activitatea organizațiilor regionale și să contribuie la eforturile de a găsi o soluție politică la criza actuală;

| 7. | solicită să fie lansată de îndată o anchetă judiciară, cu scopul de a arunca lumină asupra acțiunilor poliției și armatei în timpul demonstrațiilor și de a-i pedepsi pe cei care au încălcat drepturile omului; |
| --- | --- |

7.

solicită să fie lansată de îndată o anchetă judiciară, cu scopul de a arunca lumină asupra acțiunilor poliției și armatei în timpul demonstrațiilor și de a-i pedepsi pe cei care au încălcat drepturile omului;

| 8. | salută faptul că alegerile din 22 februarie 2013 au trecut pașnic, așa cum au subliniat diverși reprezentanți ai comunității internaționale, inclusiv Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant și șefii celor patru misiuni de observare a alegerilor trimise la Djibouti; salută angajamentul față de viitorul țării de care au dat dovadă oamenii din Djibouti, precum și toate partidele politice, prin participarea lor la alegeri; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că alegerile din 22 februarie 2013 au trecut pașnic, așa cum au subliniat diverși reprezentanți ai comunității internaționale, inclusiv Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant și șefii celor patru misiuni de observare a alegerilor trimise la Djibouti; salută angajamentul față de viitorul țării de care au dat dovadă oamenii din Djibouti, precum și toate partidele politice, prin participarea lor la alegeri;

| 9. | salută participarea, pentru prima dată de la declararea independenței țării în 1977, a forțelor de opoziție, adică a Uniunii de Salvare Națională (USN), la alegerile parlamentare din 22 februarie 2013; |
| --- | --- |

9.

salută participarea, pentru prima dată de la declararea independenței țării în 1977, a forțelor de opoziție, adică a Uniunii de Salvare Națională (USN), la alegerile parlamentare din 22 februarie 2013;

| 10. | reiterează apelul adresat de Uniunea Europeană ca rezultatele din fiecare secție de votare de la alegerile din 22 februarie 2013 să fie publicate; |
| --- | --- |

10.

reiterează apelul adresat de Uniunea Europeană ca rezultatele din fiecare secție de votare de la alegerile din 22 februarie 2013 să fie publicate;

| 11. | invită toate forțele politice din Djibouti să respecte statul de drept, inclusiv dreptul la proteste pașnice, și să nu recurgă la acte de violență și măsuri represive; |
| --- | --- |

11.

invită toate forțele politice din Djibouti să respecte statul de drept, inclusiv dreptul la proteste pașnice, și să nu recurgă la acte de violență și măsuri represive;

| 12. | se declară dispus să monitorizeze îndeaproape situația din Djibouti și să propună măsuri restrictive în cazul încălcării Acordului de la Cotonou (2000), în special a articolelor 8 și 9; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze îndeaproape situația; |
| --- | --- |

12.

se declară dispus să monitorizeze îndeaproape situația din Djibouti și să propună măsuri restrictive în cazul încălcării Acordului de la Cotonou (2000), în special a articolelor 8 și 9; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze îndeaproape situația;

| 13. | îndeamnă SEAE, Comisia și partenerii lor să colaboreze cu poporul djiboutian pentru realizarea unor reforme politice pe termen lung, fapt care ar trebui să fie facilitat în special de relația strânsă care există deja, având în vedere că Djibouti a fost o componentă-cheie a luptei împotriva terorismului și a regiunii, pe lângă faptul că a adăpostit și o bază militară; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă SEAE, Comisia și partenerii lor să colaboreze cu poporul djiboutian pentru realizarea unor reforme politice pe termen lung, fapt care ar trebui să fie facilitat în special de relația strânsă care există deja, având în vedere că Djibouti a fost o componentă-cheie a luptei împotriva terorismului și a regiunii, pe lângă faptul că a adăpostit și o bază militară;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului din Djibouti, instituțiilor Uniunii Africane, Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare, Ligii Arabe, Organizației de Cooperare Islamică, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și co-președinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului din Djibouti, instituțiilor Uniunii Africane, Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare, Ligii Arabe, Organizației de Cooperare Islamică, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și co-președinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 102.

(2)  JO C 14, 19.1.1998, p. 207.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/163

---

P7_TA(2013)0335

Situaţia din Nigeria

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la situația din Nigeria (2013/2691(RSP))

(2016/C 075/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (1), Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (2), Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2012 referitoare la violențele împotriva femeilor lesbiene și drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI) din Africa (3), precum și Rezoluția Parlamentului European din 15 martie 2012 referitoare la situația din Nigeria (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (1), Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (2), Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2012 referitoare la violențele împotriva femeilor lesbiene și drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI) din Africa (3), precum și Rezoluția Parlamentului European din 15 martie 2012 referitoare la situația din Nigeria (4),

| — | având în vedere declarațiile din 22 ianuarie 2012 ale Înaltului Reprezentant al UE pentru politica externă și de securitate/Vicepreședintelui Comisiei Europene Catherine Ashton privind bombardamentele din Kano, din 11 martie 2013 privind uciderea ostatecilor, din 2 iunie 2013 privind proiectul de lege din Nigeria care incriminează căsătoriile și relațiile între persoanele de același sex, precum și din 25 iunie 2013 privind execuțiile din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 22 ianuarie 2012 ale Înaltului Reprezentant al UE pentru politica externă și de securitate/Vicepreședintelui Comisiei Europene Catherine Ashton privind bombardamentele din Kano, din 11 martie 2013 privind uciderea ostatecilor, din 2 iunie 2013 privind proiectul de lege din Nigeria care incriminează căsătoriile și relațiile între persoanele de același sex, precum și din 25 iunie 2013 privind execuțiile din Nigeria,

| — | având în vedere dialogul privind drepturile omului dintre UE și Nigeria, care a avut loc la Abuja în martie 2013 și reuniunea ministerială Nigeria-UE din 16 mai 2013 de la Bruxelles, care a stabilit necesitatea de a echilibra măsurile de combatere a terorismului cu pierderile de vieți civile și distrugerea infrastructurii publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul privind drepturile omului dintre UE și Nigeria, care a avut loc la Abuja în martie 2013 și reuniunea ministerială Nigeria-UE din 16 mai 2013 de la Bruxelles, care a stabilit necesitatea de a echilibra măsurile de combatere a terorismului cu pierderile de vieți civile și distrugerea infrastructurii publice,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Comune ACP-UE, reunită în mai 2013, la Horsens (Danemarca), referitoare la situația din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Comune ACP-UE, reunită în mai 2013, la Horsens (Danemarca), referitoare la situația din Nigeria,

| — | având în Orientările Consiliului Uniunii Europene pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale, transsexuale și intersexuale (LGBTI), |
| --- | --- |

—

având în Orientările Consiliului Uniunii Europene pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale, transsexuale și intersexuale (LGBTI),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou din 2000 și revizuirile sale din 2005 și 2010 (ultima ratificată de Nigeria la 27 septembrie 2010) și, în special, articolul 8 și articolul 9 cu privire la dialogul politic și drepturile omului, democrație și statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou din 2000 și revizuirile sale din 2005 și 2010 (ultima ratificată de Nigeria la 27 septembrie 2010) și, în special, articolul 8 și articolul 9 cu privire la dialogul politic și drepturile omului, democrație și statul de drept,

| — | având în vedere declarațiile din 16 mai 2013 ale Secretarului General al ONU Ban Ki-moon, privind violențele continue și deteriorarea siguranței în nord-estul Nigeriei, precum și din 22 aprilie 2013 privind numărul ridicat de civili uciși și de case distruse din Nigeria din cauza ciocnirilor dintre forțele militare și gruparea rebelă Boko Haram, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 16 mai 2013 ale Secretarului General al ONU Ban Ki-moon, privind violențele continue și deteriorarea siguranței în nord-estul Nigeriei, precum și din 22 aprilie 2013 privind numărul ridicat de civili uciși și de case distruse din Nigeria din cauza ciocnirilor dintre forțele militare și gruparea rebelă Boko Haram,

| — | având în vedere declarația din 3 mai 2013 a Înaltului Comisar ONU pentru drepturile omului Navi Pillay, ca răspuns la ciocnirile violente din aprilie 2013, reamintind agenților de securitate din Nigeria să respecte drepturile omului și să evite uzul excesiv de forță în operațiunile lor, precum și din 17 mai 2013 privind posibilitatea ca membrii Boko Haram să fie acuzați de crime de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 mai 2013 a Înaltului Comisar ONU pentru drepturile omului Navi Pillay, ca răspuns la ciocnirile violente din aprilie 2013, reamintind agenților de securitate din Nigeria să respecte drepturile omului și să evite uzul excesiv de forță în operațiunile lor, precum și din 17 mai 2013 privind posibilitatea ca membrii Boko Haram să fie acuzați de crime de război,

| — | având în vedere declarația Consiliului de securitate ONU din 27 decembrie 2011 privind atacurile sectei teroriste Boko Haram din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului de securitate ONU din 27 decembrie 2011 privind atacurile sectei teroriste Boko Haram din Nigeria,

| — | având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, din 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, din 1981,

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe ale țărilor G8, din 12 aprilie 2012, privind violențele continue din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe ale țărilor G8, din 12 aprilie 2012, privind violențele continue din Nigeria,

| — | având în vedere Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, ratificată de Nigeria la 16 mai 2003, precum și Protocolul adițional la aceasta, ratificat de Nigeria la 22 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, ratificată de Nigeria la 16 mai 2003, precum și Protocolul adițional la aceasta, ratificat de Nigeria la 22 decembrie 2008,

| — | având în vedere declarația Comisarului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, Lamamra Ramtane, din 14 iulie 2012, prin care acesta condamnă activitățile și încălcările drepturilor omului comise de Boko Haram, îndemnând comunitatea internațională să sprijine Nigeria în rezistența împotriva sectei teroriste și subliniind amenințarea pe care o constituie la adresa securității regionale și internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisarului pentru pace și securitate al Uniunii Africane, Lamamra Ramtane, din 14 iulie 2012, prin care acesta condamnă activitățile și încălcările drepturilor omului comise de Boko Haram, îndemnând comunitatea internațională să sprijine Nigeria în rezistența împotriva sectei teroriste și subliniind amenințarea pe care o constituie la adresa securității regionale și internaționale,

| — | având în vedere Reuniunea la nivel înalt a șefilor de stat și de guvern a țărilor din Golful Guineei privind securitatea și siguranța maritimă, care a avut loc la Yaoundé (Camerun), la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Reuniunea la nivel înalt a șefilor de stat și de guvern a țărilor din Golful Guineei privind securitatea și siguranța maritimă, care a avut loc la Yaoundé (Camerun), la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Constituția Republicii Federale a Nigeriei, adoptată la 29 mai 1999, și, în special, dispozițiile sale din capitolul IV privind protejarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la viață, dreptul la un proces echitabil, dreptul la demnitate al persoanelor, precum și protejarea libertății de expresie, a libertății presei, a libertății de gândire, a libertății de conștiință și a libertății credinței, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Federale a Nigeriei, adoptată la 29 mai 1999, și, în special, dispozițiile sale din capitolul IV privind protejarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la viață, dreptul la un proces echitabil, dreptul la demnitate al persoanelor, precum și protejarea libertății de expresie, a libertății presei, a libertății de gândire, a libertății de conștiință și a libertății credinței,

| — | având în vedere articolul 3 din Acordurile Convenției de la Geneva, ratificate de Nigeria la 20 iunie 1961, precum și Protocolul adițional II, ratificat de Nigeria la 10 octombrie 1988, ambele stabilind legea internațională privind conflictele armate neinternaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Acordurile Convenției de la Geneva, ratificate de Nigeria la 20 iunie 1961, precum și Protocolul adițional II, ratificat de Nigeria la 10 octombrie 1988, ambele stabilind legea internațională privind conflictele armate neinternaționale,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât președintele nigerian Goodluck Jonathan a declarat starea de urgență în statele Borno, Yobe și Adamawa, în perioada 14–15 mai 2013, ca răspuns la activitățile Boko Haram, mobilizând forțe militare suplimentare; |
| --- | --- |

A.

întrucât președintele nigerian Goodluck Jonathan a declarat starea de urgență în statele Borno, Yobe și Adamawa, în perioada 14–15 mai 2013, ca răspuns la activitățile Boko Haram, mobilizând forțe militare suplimentare;

| B. | întrucât, în aprilie 2013, orașul Baga a fost distrus, ca o consecință a luptelor dintre forțele militare nigeriene și militanții Boko Haram, rezultatul fiind distrugerea a mii de case și moartea a sute de civili, așa cum declară liderii comunităților; întrucât o anchetă independentă desfășurată de Comisia pentru drepturile omului a Nigeriei își va prezenta concluziile privind crimele din Baga până la sfârșitul lunii iulie; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în aprilie 2013, orașul Baga a fost distrus, ca o consecință a luptelor dintre forțele militare nigeriene și militanții Boko Haram, rezultatul fiind distrugerea a mii de case și moartea a sute de civili, așa cum declară liderii comunităților; întrucât o anchetă independentă desfășurată de Comisia pentru drepturile omului a Nigeriei își va prezenta concluziile privind crimele din Baga până la sfârșitul lunii iulie;

| C. | întrucât guvernul federal a inclus Boko Haram sub incidența Legii din 2011 privind prevenirea terorismului, pentru a permite urmărirea penală a tuturor persoanelor care sunt asociate cu acest grup sau care îl sprijină; |
| --- | --- |

C.

întrucât guvernul federal a inclus Boko Haram sub incidența Legii din 2011 privind prevenirea terorismului, pentru a permite urmărirea penală a tuturor persoanelor care sunt asociate cu acest grup sau care îl sprijină;

| D. | întrucât Boko Haram este responsabil pentru moartea a 4 000 de persoane începând cu 2009; întrucât mai mult de 700 de nigerieni au fost uciși până în prezent, anul acesta, în peste 80 de atacuri asociate cu Boko Haram, pe care un raport al Statelor Unite îl situează pe locul doi dintre cele mai letale grupări teroriste din lume; întrucât legătura dintre Boko Haram și AQMI (Al-Qaida în Magrebul islamic) constituie o amenințare serioasă la adresa păcii și securității din regiunea extinsă a Sahelului și a Africii de Vest; întrucât Boko Haram continuă să țintească funcționarii de stat și agenții de securitate, cum a fost cazul raidului efectuat la o închisoare, la 7 mai 2013, în Bama, în care au fost ucise aproximativ 55 de persoane și eliberați aproximativ 105 de deținuți; |
| --- | --- |

D.

întrucât Boko Haram este responsabil pentru moartea a 4 000 de persoane începând cu 2009; întrucât mai mult de 700 de nigerieni au fost uciși până în prezent, anul acesta, în peste 80 de atacuri asociate cu Boko Haram, pe care un raport al Statelor Unite îl situează pe locul doi dintre cele mai letale grupări teroriste din lume; întrucât legătura dintre Boko Haram și AQMI (Al-Qaida în Magrebul islamic) constituie o amenințare serioasă la adresa păcii și securității din regiunea extinsă a Sahelului și a Africii de Vest; întrucât Boko Haram continuă să țintească funcționarii de stat și agenții de securitate, cum a fost cazul raidului efectuat la o închisoare, la 7 mai 2013, în Bama, în care au fost ucise aproximativ 55 de persoane și eliberați aproximativ 105 de deținuți;

| E. | întrucât organizațiile Human Rights Watch, Amnesty Internațional, Freedom House și alte organizații pentru drepturile omului au documente care atestă implicarea grupării Boko Haram în atacurile asupra secțiilor de poliție, a clădirilor militare, a bisericilor, a școlilor, a fermelor și a băncilor; întrucât Boko Haram și-a extins atacurile asupra civililor, inclusiv atacând două licee din statele Borno și Yobe, în perioada 16–17 iunie 2013, ucigând un total de 16 studenți și 2 profesori; întrucât aceste atacuri au obligat câteva mii de școlari să părăsească învățământul oficial; întrucât amenințările la adresa civililor au îndemnat 19 000 de agricultori să-și părăsească fermele și să-și abandoneze culturile, ceea ce a dus la pierderea productivității agricole și a contribuit la deficite alimentare; |
| --- | --- |

E.

întrucât organizațiile Human Rights Watch, Amnesty Internațional, Freedom House și alte organizații pentru drepturile omului au documente care atestă implicarea grupării Boko Haram în atacurile asupra secțiilor de poliție, a clădirilor militare, a bisericilor, a școlilor, a fermelor și a băncilor; întrucât Boko Haram și-a extins atacurile asupra civililor, inclusiv atacând două licee din statele Borno și Yobe, în perioada 16–17 iunie 2013, ucigând un total de 16 studenți și 2 profesori; întrucât aceste atacuri au obligat câteva mii de școlari să părăsească învățământul oficial; întrucât amenințările la adresa civililor au îndemnat 19 000 de agricultori să-și părăsească fermele și să-și abandoneze culturile, ceea ce a dus la pierderea productivității agricole și a contribuit la deficite alimentare;

| F. | întrucât subliniază preocuparea sa din ce în ce mai mare legată de decizia Boko Haram de a răpi femei și copii, ca parte a campaniei sale de gherilă sângeroasă; întrucât și lucrătorii străini din Nigeria au fost răpiți, atacați și uciși de insurgenți; |
| --- | --- |

F.

întrucât subliniază preocuparea sa din ce în ce mai mare legată de decizia Boko Haram de a răpi femei și copii, ca parte a campaniei sale de gherilă sângeroasă; întrucât și lucrătorii străini din Nigeria au fost răpiți, atacați și uciși de insurgenți;

| G. | întrucât Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați a avertizat cu privire la o criză a refugiaților; întrucât în ultimele săptămâni 6 000 de nigerieni au ajuns în Niger și între 11 și 13 iunie 2013, aproximativ 3 000 de nigerieni au intrat în Camerun; întrucât refugiații traversează și granița cu Ciadul; întrucât aceste strămutări au pus presiune asupra resurselor locale reduse de alimente și apă, în special în Niger, care l-a rândul său se confruntă cu insecuritatea alimentară după ani de secetă; întrucât nicio țară vecină a Nigeriei nu are capacitatea de a absorbi numărul de persoane care ar putea fi strămutate în cazul unui dezastru umanitar de mare amploare provocat de violențe generalizate; |
| --- | --- |

G.

întrucât Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați a avertizat cu privire la o criză a refugiaților; întrucât în ultimele săptămâni 6 000 de nigerieni au ajuns în Niger și între 11 și 13 iunie 2013, aproximativ 3 000 de nigerieni au intrat în Camerun; întrucât refugiații traversează și granița cu Ciadul; întrucât aceste strămutări au pus presiune asupra resurselor locale reduse de alimente și apă, în special în Niger, care l-a rândul său se confruntă cu insecuritatea alimentară după ani de secetă; întrucât nicio țară vecină a Nigeriei nu are capacitatea de a absorbi numărul de persoane care ar putea fi strămutate în cazul unui dezastru umanitar de mare amploare provocat de violențe generalizate;

| H. | întrucât grupul Boko Haram continuă să vizeze creștinii, musulmanii moderați și alte grupuri religioase, pe care le obligă să părăsească nordul țării care este majoritar musulman; |
| --- | --- |

H.

întrucât grupul Boko Haram continuă să vizeze creștinii, musulmanii moderați și alte grupuri religioase, pe care le obligă să părăsească nordul țării care este majoritar musulman;

| I. | întrucât, ca reacție a violențelor grupului Boko Haram, poliția și armata nigeriană au capturat numeroși tineri din satele din nord, bănuiți că ar fi fost membrii ai grupului, pe care i-au executat în cadrul unor execuții extrajudiciare; întrucât mulți dintre aceștia au fost reținuți fără dreptul de a comunica, fără a li se comunica acuzațiile sau fără a avea dreptul la un proces, în unele cazuri în condiții inumane și întrucât unii au fost abuzați psihic, iar alții au dispărut sau au murit în detenție; întrucât guvernul nigerian și ofițerii armatei au oferit estimări puțin credibile privind numărul victimelor în rândul civililor și daunele aduse caselor; întrucât Human Rights Watch, Freedom House și alte organizații pentru drepturile omului au descris reacția forțelor nigeriene din ultimele luni ca fiind din ce în ce mai brutală și fără discriminare, astfel că populația civilă suferă în mod disproporționat în urma violențelor declanșate între cele două grupuri; |
| --- | --- |

I.

întrucât, ca reacție a violențelor grupului Boko Haram, poliția și armata nigeriană au capturat numeroși tineri din satele din nord, bănuiți că ar fi fost membrii ai grupului, pe care i-au executat în cadrul unor execuții extrajudiciare; întrucât mulți dintre aceștia au fost reținuți fără dreptul de a comunica, fără a li se comunica acuzațiile sau fără a avea dreptul la un proces, în unele cazuri în condiții inumane și întrucât unii au fost abuzați psihic, iar alții au dispărut sau au murit în detenție; întrucât guvernul nigerian și ofițerii armatei au oferit estimări puțin credibile privind numărul victimelor în rândul civililor și daunele aduse caselor; întrucât Human Rights Watch, Freedom House și alte organizații pentru drepturile omului au descris reacția forțelor nigeriene din ultimele luni ca fiind din ce în ce mai brutală și fără discriminare, astfel că populația civilă suferă în mod disproporționat în urma violențelor declanșate între cele două grupuri;

| J. | întrucât libera exprimare și libertatea presei au fost periclitate de amenințări cu arestarea, intimidări, violențe și chiar de uciderea celor care relatează aspecte într-o manieră care critică autoritățile nigeriene; întrucât grupul Boko Haram a amenințat în mod repetat că va ataca organele de presă care vor prezenta grupul într-o lumină negativă; |
| --- | --- |

J.

întrucât libera exprimare și libertatea presei au fost periclitate de amenințări cu arestarea, intimidări, violențe și chiar de uciderea celor care relatează aspecte într-o manieră care critică autoritățile nigeriene; întrucât grupul Boko Haram a amenințat în mod repetat că va ataca organele de presă care vor prezenta grupul într-o lumină negativă;

| K. | întrucât, în urma declarării stării de urgență, părți extinse din statele din nord-estul țării au devenit inaccesibile pentru agențiile de ajutor umanitar, jurnaliști și reporteri; întrucât guvernul a blocat serviciile de telefonie mobilă în mai multe zone pentru a întrerupe comunicarea între militanți; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în urma declarării stării de urgență, părți extinse din statele din nord-estul țării au devenit inaccesibile pentru agențiile de ajutor umanitar, jurnaliști și reporteri; întrucât guvernul a blocat serviciile de telefonie mobilă în mai multe zone pentru a întrerupe comunicarea între militanți;

| L. | întrucât guvernul nigerian a încălcat recent moratoriul de șapte ani privind pedeapsa cu moartea prin executarea a patru deținuți în statul Edo care au fost condamnați în perioada în care Nigeria se afla sub un regim dictatorial militar; întrucât, la 26 iunie 2013, raportorul special ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Christof Heyns, a invitat autoritățile nigeriene să oprească execuția iminentă a unui al cincilea deținut; întrucât, potrivit relatărilor organizațiilor pentru drepturile omului, în 2012, Nigeria a condamnat la moarte 56 de persoane și întrucât aproximativ 1 000 de persoane sunt, potrivit informațiilor, pe culoarul morții în această țară; |
| --- | --- |

L.

întrucât guvernul nigerian a încălcat recent moratoriul de șapte ani privind pedeapsa cu moartea prin executarea a patru deținuți în statul Edo care au fost condamnați în perioada în care Nigeria se afla sub un regim dictatorial militar; întrucât, la 26 iunie 2013, raportorul special ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Christof Heyns, a invitat autoritățile nigeriene să oprească execuția iminentă a unui al cincilea deținut; întrucât, potrivit relatărilor organizațiilor pentru drepturile omului, în 2012, Nigeria a condamnat la moarte 56 de persoane și întrucât aproximativ 1 000 de persoane sunt, potrivit informațiilor, pe culoarul morții în această țară;

| M. | întrucât Camera Reprezentanților din Nigeria a adoptat legea privind interdicția căsătoriilor între persoanele de același sex la 30 mai 2013, introducând o pedeapsă cu închisoarea de 14 ani pentru orice persoană care se căsătorește sau este căsătorită cu o persoană de același sex, aplicabilă și turiștilor, lucrătorilor și diplomaților străini, precum și o pedeapsă cu închisoarea de 10 ani pentru înregistrarea și funcționarea societăților sau ONG-urilor care sprijină drepturile fundamentale ale persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transsexuale și intersexuale (LGBTI); |
| --- | --- |

M.

întrucât Camera Reprezentanților din Nigeria a adoptat legea privind interdicția căsătoriilor între persoanele de același sex la 30 mai 2013, introducând o pedeapsă cu închisoarea de 14 ani pentru orice persoană care se căsătorește sau este căsătorită cu o persoană de același sex, aplicabilă și turiștilor, lucrătorilor și diplomaților străini, precum și o pedeapsă cu închisoarea de 10 ani pentru înregistrarea și funcționarea societăților sau ONG-urilor care sprijină drepturile fundamentale ale persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transsexuale și intersexuale (LGBTI);

| N. | întrucât problemele din Nigeria sunt generate de lipsa dezvoltării economice, iar tensiunile își au originea în deceniile de resentimente dintre grupurile băștinașe, în principal creștini sau animiști, care se luptă pentru controlul terenurilor agricole fertile cu migranții și coloniștii din nordul musulman vorbitor de hausa; întrucât conflictele sunt exacerbate de schimbările climatice și de extinderea deșertului; întrucât conflictele armate din ce în ce mai virulente și provocările sociale și economice existente probabil vor alimenta fenomenul de radicalizare, inclusiv manipularea și recrutarea efectuată de grupurile islamice fundamentaliste, cum ar fi Boko Haram; |
| --- | --- |

N.

întrucât problemele din Nigeria sunt generate de lipsa dezvoltării economice, iar tensiunile își au originea în deceniile de resentimente dintre grupurile băștinașe, în principal creștini sau animiști, care se luptă pentru controlul terenurilor agricole fertile cu migranții și coloniștii din nordul musulman vorbitor de hausa; întrucât conflictele sunt exacerbate de schimbările climatice și de extinderea deșertului; întrucât conflictele armate din ce în ce mai virulente și provocările sociale și economice existente probabil vor alimenta fenomenul de radicalizare, inclusiv manipularea și recrutarea efectuată de grupurile islamice fundamentaliste, cum ar fi Boko Haram;

| O. | întrucât UE este principalul donator de fonduri al Nigeriei; întrucât, la 12 noiembrie 2009, Comisia și guvernul federal al Nigeriei au semnat Documentul de strategie națională dintre Nigeria și Comunitatea Europeană și un program indicativ național pentru perioada 2008-2013, în temeiul cărora UE va finanța proiecte care vizează, printre altele, asigurarea păcii, a securității și a respectării drepturilor omului; întrucât asistența acordată de UE Nigeriei în această perioadă a ajuns la suma de 700 milioane EUR, iar o parte din aceasta a fost orientată spre gestionarea problemelor de securitate din ce în ce mai grave din nordul Nigeriei; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE este principalul donator de fonduri al Nigeriei; întrucât, la 12 noiembrie 2009, Comisia și guvernul federal al Nigeriei au semnat Documentul de strategie națională dintre Nigeria și Comunitatea Europeană și un program indicativ național pentru perioada 2008-2013, în temeiul cărora UE va finanța proiecte care vizează, printre altele, asigurarea păcii, a securității și a respectării drepturilor omului; întrucât asistența acordată de UE Nigeriei în această perioadă a ajuns la suma de 700 milioane EUR, iar o parte din aceasta a fost orientată spre gestionarea problemelor de securitate din ce în ce mai grave din nordul Nigeriei;

| P. | întrucât, în temeiul articolelor 8 și 9 din Acordul de la Cotonou revizuit, UE poartă un dialog politic periodic cu Nigeria pe tema drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv pe tema discriminării etnice, religioase și rasiale; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în temeiul articolelor 8 și 9 din Acordul de la Cotonou revizuit, UE poartă un dialog politic periodic cu Nigeria pe tema drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv pe tema discriminării etnice, religioase și rasiale;

| Q. | întrucât Înaltul Comisar ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, a atenționat că atacurile grupului Boko Haram pot constitui crime împotriva umanității; întrucât Fatou Bensouda, procuror al Curții Penale Internaționale, a vizitat Abuja în iulie 2012 și întrucât cabinetul său a publicat în noiembrie 2012 un raport în care se afirmă că există motive întemeiate pentru a crede că grupul Boko Haram a comis acte care constituie crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Înaltul Comisar ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, a atenționat că atacurile grupului Boko Haram pot constitui crime împotriva umanității; întrucât Fatou Bensouda, procuror al Curții Penale Internaționale, a vizitat Abuja în iulie 2012 și întrucât cabinetul său a publicat în noiembrie 2012 un raport în care se afirmă că există motive întemeiate pentru a crede că grupul Boko Haram a comis acte care constituie crime împotriva umanității;

| R. | întrucât, deși Nigeria este unul dintre cei mai mari producători de petrol din lume, aproape 60 % din populația sa trăiește cu mai puțin de un dolar pe zi; întrucât rezolvarea pașnică a conflictelor presupune, de asemenea, un acces echitabil la resurse și redistribuirea corectă a veniturilor prin bugetul de stat, |
| --- | --- |

R.

întrucât, deși Nigeria este unul dintre cei mai mari producători de petrol din lume, aproape 60 % din populația sa trăiește cu mai puțin de un dolar pe zi; întrucât rezolvarea pașnică a conflictelor presupune, de asemenea, un acces echitabil la resurse și redistribuirea corectă a veniturilor prin bugetul de stat,

| 1. | condamnă vehement escaladarea actelor de violență din partea grupului Boko Haram și pierderea tragică a unor vieți inocente în regiunile afectate din Nigeria; de asemenea, transmite sincere condoleanțe persoanelor îndoliate și răniților; își exprimă preocuparea cu privire la tensiunile actuale în care comunitățile au fost atât participanți, cât și victime; |
| --- | --- |

1.

condamnă vehement escaladarea actelor de violență din partea grupului Boko Haram și pierderea tragică a unor vieți inocente în regiunile afectate din Nigeria; de asemenea, transmite sincere condoleanțe persoanelor îndoliate și răniților; își exprimă preocuparea cu privire la tensiunile actuale în care comunitățile au fost atât participanți, cât și victime;

| 2. | îndeamnă guvernul Nigeriei să garanteze securitatea și protecția populației sale împotriva actelor violente ale grupului Boko Haram și să renunțe la organizarea altor atacuri sau represalii soldate cu ucideri, respectând, în același timp, obligațiile care-i revin în temeiul standardelor internaționale în domeniul drepturilor omului și acționând în conformitate cu principiile statului de drept; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă guvernul Nigeriei să garanteze securitatea și protecția populației sale împotriva actelor violente ale grupului Boko Haram și să renunțe la organizarea altor atacuri sau represalii soldate cu ucideri, respectând, în același timp, obligațiile care-i revin în temeiul standardelor internaționale în domeniul drepturilor omului și acționând în conformitate cu principiile statului de drept;

| 3. | condamnă armata nigeriană pentru folosirea disproporționată a forței în cadrul luptelor sale cu grupul Boko Haram, în special în cazul raidurilor sale asupra orașului Baga din 16 și 17 aprilie 2013; |
| --- | --- |

3.

condamnă armata nigeriană pentru folosirea disproporționată a forței în cadrul luptelor sale cu grupul Boko Haram, în special în cazul raidurilor sale asupra orașului Baga din 16 și 17 aprilie 2013;

| 4. | îndeamnă atât guvernul, cât și actorii substatali să dea dovadă de reținere și să caute mijloace pașnice pentru a soluționa diferențele dintre grupurile religioase și etnice din Nigeria; subliniază, în această privință, importanța existenței unui sistem judiciar funcțional, independent, imparțial și accesibil, în special în timpul conflictelor armate, pentru a pune capăt impunității, a consolida respectarea statul de drept și a proteja drepturile fundamentale ale populației; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă atât guvernul, cât și actorii substatali să dea dovadă de reținere și să caute mijloace pașnice pentru a soluționa diferențele dintre grupurile religioase și etnice din Nigeria; subliniază, în această privință, importanța existenței unui sistem judiciar funcțional, independent, imparțial și accesibil, în special în timpul conflictelor armate, pentru a pune capăt impunității, a consolida respectarea statul de drept și a proteja drepturile fundamentale ale populației;

| 5. | îi cere guvernului nigerian să împiedice escaladarea în continuare a conflictului, acordând o atenție specială siguranței și bună-stării civililor, reamintind că distrugerea și daunele provocate de conflict locuințelor, infrastructurii publice și terenurilor agricole exercită un efect negativ asupra populației; |
| --- | --- |

5.

îi cere guvernului nigerian să împiedice escaladarea în continuare a conflictului, acordând o atenție specială siguranței și bună-stării civililor, reamintind că distrugerea și daunele provocate de conflict locuințelor, infrastructurii publice și terenurilor agricole exercită un efect negativ asupra populației;

| 6. | îndeamnă atât guvernul nigerian, cât și Boko Haram să recunoască și să respecte libertatea presei și a media și să permită accesul jurnaliștilor și reporterilor pe linia frontului, deoarece presa și media pot juca un rol important în ceea ce privește consolidarea responsabilității pentru abuzurile comise în materia drepturilor omului și documentarea acestora; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă atât guvernul nigerian, cât și Boko Haram să recunoască și să respecte libertatea presei și a media și să permită accesul jurnaliștilor și reporterilor pe linia frontului, deoarece presa și media pot juca un rol important în ceea ce privește consolidarea responsabilității pentru abuzurile comise în materia drepturilor omului și documentarea acestora;

| 7. | condamnă executarea lui Daniel Nsofor de către autoritățile nigeriene, pentru infracțiuni comise la o vârstă mai mică de 18 ani; recomandă ca autoritățile să facă pașii necesari pentru implementarea Convenției ONU privind drepturile copilului și a observațiilor finale din 2010 privind Nigeria, în special garantând că definiția copilului în legislația internă și la nivelul statului este în deplină concordanță cu cea stabilită în Convenția privind drepturile copilului, să revizuiască dosarele tuturor prizonierilor condamnați la moarte pentru infracțiuni comise înainte de a împlini vârsta de 18 ani și să elimine din legislația internă pedeapsa cu moartea pentru toate persoanele cu vârsta mai mică de 18 ani; |
| --- | --- |

7.

condamnă executarea lui Daniel Nsofor de către autoritățile nigeriene, pentru infracțiuni comise la o vârstă mai mică de 18 ani; recomandă ca autoritățile să facă pașii necesari pentru implementarea Convenției ONU privind drepturile copilului și a observațiilor finale din 2010 privind Nigeria, în special garantând că definiția copilului în legislația internă și la nivelul statului este în deplină concordanță cu cea stabilită în Convenția privind drepturile copilului, să revizuiască dosarele tuturor prizonierilor condamnați la moarte pentru infracțiuni comise înainte de a împlini vârsta de 18 ani și să elimine din legislația internă pedeapsa cu moartea pentru toate persoanele cu vârsta mai mică de 18 ani;

| 8. | condamnă cu tărie executarea, în Nigeria, a unui număr de patru prizonieri, în iunie 2013; le solicită autorităților nigeriene să-și respecte recentele angajamente, astfel cum sunt acestea exprimate în cadrul dialogului dintre UE și Nigeria pe tema drepturilor omului, de menținere a moratoriului de facto asupra execuțiilor și îndeamnă țara să abolească pedeapsa cu moartea prin modificarea legislației sale; |
| --- | --- |

8.

condamnă cu tărie executarea, în Nigeria, a unui număr de patru prizonieri, în iunie 2013; le solicită autorităților nigeriene să-și respecte recentele angajamente, astfel cum sunt acestea exprimate în cadrul dialogului dintre UE și Nigeria pe tema drepturilor omului, de menținere a moratoriului de facto asupra execuțiilor și îndeamnă țara să abolească pedeapsa cu moartea prin modificarea legislației sale;

| 9. | invită autoritățile nigeriene ca, cu sprijinul Comisiei Europene și al Unicef, să-și accelereze eforturile de reformă în concordanță cu Convenția ONU pentru drepturile copilului, în special în ceea ce privește justiția pentru copii și sistemele de înregistrare a nașterilor; recomandă ca Nigeria să-și continue și să-și intensifice eforturile pentru a asigura înregistrarea liberă și obligatorie a nașterilor tuturor copiilor și conștientizarea importanței înregistrării nașterilor și a legislației existente în rândul publicului; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile nigeriene ca, cu sprijinul Comisiei Europene și al Unicef, să-și accelereze eforturile de reformă în concordanță cu Convenția ONU pentru drepturile copilului, în special în ceea ce privește justiția pentru copii și sistemele de înregistrare a nașterilor; recomandă ca Nigeria să-și continue și să-și intensifice eforturile pentru a asigura înregistrarea liberă și obligatorie a nașterilor tuturor copiilor și conștientizarea importanței înregistrării nașterilor și a legislației existente în rândul publicului;

| 10. | recunoaște faptul că telefoanele mobile reprezintă un important formă de comunicare pentru militanți, dar îndeamnă guvernul nigerian să nu recurgă la blocarea întregii rețele, deoarece astfel cetățenii vor fi puși în imposibilitatea de a mai comunica; |
| --- | --- |

10.

recunoaște faptul că telefoanele mobile reprezintă un important formă de comunicare pentru militanți, dar îndeamnă guvernul nigerian să nu recurgă la blocarea întregii rețele, deoarece astfel cetățenii vor fi puși în imposibilitatea de a mai comunica;

| 11. | subliniază importanța cooperării regionale pentru înlăturarea amenințării pe care o reprezintă o posibilă legătură între Boko Haram și AQMI; încurajează țările din regiune să-și adâncească cooperarea, inclusiv cu țările din Sahel, pentru a preveni alte sinergii între Boko Haram, AQMI și Mișcarea pentru Unitate și Jihadul în Africa Occidentală (MUJAO); le solicită instituțiilor UE și statelor membre, precum și ONU, Uniunii Africane și Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) să sprijine astfel de eforturi regionale și să abordeze amenințările pe care le constituie terorismul, proliferarea armelor ușoare și a crimei transfrontaliere; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța cooperării regionale pentru înlăturarea amenințării pe care o reprezintă o posibilă legătură între Boko Haram și AQMI; încurajează țările din regiune să-și adâncească cooperarea, inclusiv cu țările din Sahel, pentru a preveni alte sinergii între Boko Haram, AQMI și Mișcarea pentru Unitate și Jihadul în Africa Occidentală (MUJAO); le solicită instituțiilor UE și statelor membre, precum și ONU, Uniunii Africane și Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) să sprijine astfel de eforturi regionale și să abordeze amenințările pe care le constituie terorismul, proliferarea armelor ușoare și a crimei transfrontaliere;

| 12. | ia act cu îngrijorare de amenințarea crescândă pe care o reprezintă pirateria în largul Golfului Guineei și de necesitatea unor acțiuni coordonate în mai mare măsură; salută, în acest sens, eforturile regionale convenite pentru a face față provocărilor pirateriei la summit-ul șefilor de stat și de guvern din Golful Guineei dedicat securității și siguranței maritime desfășurat la Yaounde (Camerun), la 24 iunie 2013; |
| --- | --- |

12.

ia act cu îngrijorare de amenințarea crescândă pe care o reprezintă pirateria în largul Golfului Guineei și de necesitatea unor acțiuni coordonate în mai mare măsură; salută, în acest sens, eforturile regionale convenite pentru a face față provocărilor pirateriei la summit-ul șefilor de stat și de guvern din Golful Guineei dedicat securității și siguranței maritime desfășurat la Yaounde (Camerun), la 24 iunie 2013;

| 13. | solicită să se examineze mai complet cauzele profunde ale conflictului, inclusiv tensiunile sociale, economice și etnice, evitându-se explicațiile cvasi-generale și simpliste bazate exclusiv pe religie, care nu pot constitui baza unei soluții durabile și pe termen lung la problemele regiunii; îndeamnă guvernul nigerian să depună eforturi pentru găsirea unei soluții pașnice, abordând cauzele aflate la rădăcina conflictului și să asigure accesul echitabil la resurse, dezvoltarea sustenabilă a regiunilor și redistribuirea veniturilor prin intermediul bugetului de stat; |
| --- | --- |

13.

solicită să se examineze mai complet cauzele profunde ale conflictului, inclusiv tensiunile sociale, economice și etnice, evitându-se explicațiile cvasi-generale și simpliste bazate exclusiv pe religie, care nu pot constitui baza unei soluții durabile și pe termen lung la problemele regiunii; îndeamnă guvernul nigerian să depună eforturi pentru găsirea unei soluții pașnice, abordând cauzele aflate la rădăcina conflictului și să asigure accesul echitabil la resurse, dezvoltarea sustenabilă a regiunilor și redistribuirea veniturilor prin intermediul bugetului de stat;

| 14. | solicită o investigație independentă cu privire la încălcările drepturilor omului și judecarea persoanelor responsabile în conformitate cu standardele internaționale ale unui proces echitabil; |
| --- | --- |

14.

solicită o investigație independentă cu privire la încălcările drepturilor omului și judecarea persoanelor responsabile în conformitate cu standardele internaționale ale unui proces echitabil;

| 15. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu eventuala escaladare a conflictului din Nigeria, care va intensifica și mai mult criza refugiaților din Nigerul și Camerunul învecinate; încurajează reprezentanții guvernului nigerian să se alăture liderilor din țările învecinate, pentru a-și coordona răspunsurile la influxul de refugiați; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu eventuala escaladare a conflictului din Nigeria, care va intensifica și mai mult criza refugiaților din Nigerul și Camerunul învecinate; încurajează reprezentanții guvernului nigerian să se alăture liderilor din țările învecinate, pentru a-și coordona răspunsurile la influxul de refugiați;

| 16. | îi solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, să îndemne guvernul nigerian la respectarea drepturilor omului în cadrul operațiunilor sale împotriva terorismului; își exprimă disponibilitatea de a urmări îndeaproape evoluția situației din Nigeria și propune măsuri restrictive în cazul nerespectării Acordului de la Cotonou, în special a articolelor 8 și 9 din acesta; îi solicită Comisiei să monitorizeze, la rândul ei, situația; |
| --- | --- |

16.

îi solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, să îndemne guvernul nigerian la respectarea drepturilor omului în cadrul operațiunilor sale împotriva terorismului; își exprimă disponibilitatea de a urmări îndeaproape evoluția situației din Nigeria și propune măsuri restrictive în cazul nerespectării Acordului de la Cotonou, în special a articolelor 8 și 9 din acesta; îi solicită Comisiei să monitorizeze, la rândul ei, situația;

| 17. | consideră că adoptarea legii care interzice căsătoria între persoane de același gen, care încriminează relațiile dintre persoane de același sex este profund regretabilă, sprijină drepturile persoanelor LGTB, organizează întâlniri cu o atitudine binevoitoare față de homosexuali sau manifestă afecțiune între două persoane de același sex; îi solicită, prin urmare, Președintelui Nigeriei să nu semneze proiectul de lege votat în Camera reprezentanților, care ar expune persoanele LGTB, resortisanți nigerieni și străini deopotrivă, la grave riscuri implicând violența și la arestări; |
| --- | --- |

17.

consideră că adoptarea legii care interzice căsătoria între persoane de același gen, care încriminează relațiile dintre persoane de același sex este profund regretabilă, sprijină drepturile persoanelor LGTB, organizează întâlniri cu o atitudine binevoitoare față de homosexuali sau manifestă afecțiune între două persoane de același sex; îi solicită, prin urmare, Președintelui Nigeriei să nu semneze proiectul de lege votat în Camera reprezentanților, care ar expune persoanele LGTB, resortisanți nigerieni și străini deopotrivă, la grave riscuri implicând violența și la arestări;

| 18. | încurajează autoritățile nigeriene să dezincrimineze homosexualitatea și să protejeze persoanele LGTBI și pe apărătorii drepturilor omului în cazul acestora; |
| --- | --- |

18.

încurajează autoritățile nigeriene să dezincrimineze homosexualitatea și să protejeze persoanele LGTBI și pe apărătorii drepturilor omului în cazul acestora;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului federal al Nigeriei, instituțiilor Uniunii Africane și ale ECOWAS, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Panafrican (PAP). |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului federal al Nigeriei, instituțiilor Uniunii Africane și ale ECOWAS, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Panafrican (PAP).

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0274.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0299.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0090.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 2 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/169 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/169

---

P7_TA(2013)0292

Cerere de ridicare a imunităţii parlamentare a lui Marine Le Pen

Decizia Parlamentului European din 2 iulie 2013 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2012/2325(IMM))

(2016/C 075/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen, transmisă la 26 noiembrie 2012 de Ministrul Justiției din Republica Franceză, în legătură cu cererea din 7 noiembrie 2012 a Procurorului General al Curții de Apel din Lyon, comunicată în ședința plenară din 10 decembrie 2012; |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen, transmisă la 26 noiembrie 2012 de Ministrul Justiției din Republica Franceză, în legătură cu cererea din 7 noiembrie 2012 a Procurorului General al Curții de Apel din Lyon, comunicată în ședința plenară din 10 decembrie 2012;

| — | având în vedere audierea lui Bruno Gollnisch, deputat în PE, în numele lui Marine Le Pen, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Bruno Gollnisch, deputat în PE, în numele lui Marine Le Pen, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0236/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0236/2013),

| A. | întrucât Procurorul Șef al Curții de Apel din Lyon a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatei în Parlamentul European Marine Le Pen, în legătură cu o acțiune în justiție pentru o presupusă infracțiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul Șef al Curții de Apel din Lyon a solicitat ridicarea imunității parlamentare a deputatei în Parlamentul European Marine Le Pen, în legătură cu o acțiune în justiție pentru o presupusă infracțiune;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| C. | întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că membrii Parlamentului francez nu sunt supuși procedurilor legale pentru opiniile sau voturile exprimate în exercitarea funcțiilor de membru în Parlamentul European; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că membrii Parlamentului francez nu sunt supuși procedurilor legale pentru opiniile sau voturile exprimate în exercitarea funcțiilor de membru în Parlamentul European;

| D. | întrucât Marine Le Pen este acuzată de incitare la ură, discriminare și violență împotriva unui grup de persoane pe motive de apartenență religioasă, infracțiune prevăzută în dreptul francez, și anume la articolul 24 alineatul (8), articolul 23 alineatul (1) și articolul 42 din Legea din 29 iulie 1881, și articolul 93-3 din Legea 82-652 din 29 iulie 1982, pentru această infracțiune fiind prevăzute sancțiuni la articolul 24, alineatele (8), (10), (11) și (12) din Legea din 29 iulie 1881 și la articolul 131 – 26 alineatele (2) și (3) din Codul penal; |
| --- | --- |

D.

întrucât Marine Le Pen este acuzată de incitare la ură, discriminare și violență împotriva unui grup de persoane pe motive de apartenență religioasă, infracțiune prevăzută în dreptul francez, și anume la articolul 24 alineatul (8), articolul 23 alineatul (1) și articolul 42 din Legea din 29 iulie 1881, și articolul 93-3 din Legea 82-652 din 29 iulie 1982, pentru această infracțiune fiind prevăzute sancțiuni la articolul 24, alineatele (8), (10), (11) și (12) din Legea din 29 iulie 1881 și la articolul 131 – 26 alineatele (2) și (3) din Codul penal;

| E. | întrucât faptele prezumtive nu au o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Marine Le Pen a funcțiilor sale de membră în Parlamentul European și nu reprezintă opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor sale de membră în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât faptele prezumtive nu au o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Marine Le Pen a funcțiilor sale de membră în Parlamentul European și nu reprezintă opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor sale de membră în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| F. | întrucât învinuirea nu are nicio legătură cu calitatea lui Marine Le Pen de deputată în Parlamentul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât învinuirea nu are nicio legătură cu calitatea lui Marine Le Pen de deputată în Parlamentul European;

| G. | întrucât nu există niciun motiv de a suspecta existența unui fumus persecutionis, |
| --- | --- |

G.

întrucât nu există niciun motiv de a suspecta existența unui fumus persecutionis,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Marine Le Pen; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Marine Le Pen;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente Ministrului Justiției din Republica Franceză și lui Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente Ministrului Justiției din Republica Franceză și lui Marine Le Pen.

---

(1)  Hotărârea din 12 mai 1964 în cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier (Rec. 1964, p. 387), hotărârea din 10 iulie 1986 în cauza 149/85 Wybot/Faure și alții (Rec. 1986, p. 2391), hotărârea din 15 octombrie 2008 în cauza T-345/05 Mote/Parlamentul (Rep. 2008, p. II-2849), hotărârea din 21 octombrie 2008 în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente (Rep. 2008, p. I-7929), hotărârea din 19 martie 2010 în cauza T-42/06 Gollnisch/Parlamentul (Rep. 2010, p. II-1135), hotărârea din 6 septembrie 2011 în cauza C-163/10 Patriciello (Rep. 2011, p. I-7565), și hotărârea din 17 septembrie 2013 în cauzele conexate T-346/11 și T-347/11 Gollnisch/Parlamentul (nepublicată încă în Repertoriu).

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 2 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/171

---

P7_TA(2013)0287

Statutul funcționarilor şi regimul aplicabil celorlalți agenți ai UE ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (COM(2011)0890 – C7-0507/2011 – 2011/0455(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0890), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0890),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0507/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0507/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție din 22 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție din 22 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 14 iunie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 14 iunie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 iunie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0156/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 205, 12.7.2012, p. 1..

---

P7_TC1-COD(2011)0455

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/172

---

P7_TA(2013)0288

Convenția de la Viena privind răspunderea civilă pentru daune nucleare ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a anumitor state membre să ratifice sau să adere la Protocolul de amendare a Convenției de la Viena din 21 mai 1963 privind răspunderea civilă pentru daune nucleare, în interesul Uniunii Europene, și să facă o declarație privind aplicarea normelor interne relevante din dreptul Uniunii (06206/2013 – C7-0063/2013 – 2012/0262(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 075/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06206/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06206/2013),

| — | având în vedere Protocolul din 12 septembrie 1997 de modificare a Convenției de la Viena din 21 mai 1963 privind răspunderea civilă pentru daune nucleare (06658/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 12 septembrie 1997 de modificare a Convenției de la Viena din 21 mai 1963 privind răspunderea civilă pentru daune nucleare (06658/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0063/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0063/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0198/2013),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/172 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/172

---

P7_TA(2013)0289

Aplicarea articolului 93 din Tratatul CE *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (COM(2012)0725 – C7-0004/2013 – 2012/0342(NLE))

(Consultare)

(2016/C 075/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0725),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la modernizarea ajutorului de stat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 referitoare la modernizarea ajutorului de stat (1),

| — | având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0004/2013),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0180/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | În contextul modernizării în profunzime a normelor privind ajutoarele de stat menite să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru creștere și la consolidarea bugetară, articolul 107 din tratat ar trebui să fie aplicat în mod eficient și uniform în întreaga Uniune. Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 a reglementat și a consolidat practica anterioară a Comisiei, cu scopul de a spori securitatea juridică și a sprijini dezvoltarea politicii în domeniul ajutoarelor de stat într-un mediu transparent. Cu toate acestea, având în vedere experiența dobândită în urma aplicării sale și evoluțiile recente, cum ar fi extinderea și criza economică și financiară, anumite aspecte ale regulamentului respectiv ar trebui modificate pentru a permite Comisiei
  să fie
  mai eficace. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

În contextul modernizării în profunzime a normelor privind ajutoarele de stat menite să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru creștere și la consolidarea bugetară, articolul 107 din tratat ar trebui să fie aplicat în mod eficient și uniform în întreaga Uniune. Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 a reglementat și a consolidat practica anterioară a Comisiei, cu scopul de a spori securitatea juridică și a sprijini dezvoltarea politicii în domeniul ajutoarelor de stat într-un mediu transparent. Cu toate acestea, având în vedere experiența dobândită în urma aplicării sale și evoluțiile recente, cum ar fi extinderea și criza economică și financiară, anumite aspecte ale regulamentului respectiv ar trebui modificate pentru a permite Comisiei
  să fie
  mai eficace.

| (1) | În contextul modernizării în profunzime a normelor privind ajutoarele de stat menite să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru creștere și la consolidarea bugetară, articolul 107 din tratat ar trebui să fie aplicat în mod eficient și uniform în întreaga Uniune. Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 a reglementat și a consolidat practica anterioară a Comisiei, cu scopul de a spori securitatea juridică și a sprijini dezvoltarea politicii în domeniul ajutoarelor de stat într-un mediu transparent. Cu toate acestea, având în vedere experiența dobândită în urma aplicării sale și evoluțiile recente, cum ar fi extinderea și criza economică și financiară, anumite aspecte ale regulamentului respectiv ar trebui modificate pentru a permite
  înzestrarea
  Comisiei
  cu instrumente simplificate și
  mai eficace
  de control și de impunere a respectării normelor aferente ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(1)

În contextul modernizării în profunzime a normelor privind ajutoarele de stat menite să contribuie la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru creștere și la consolidarea bugetară, articolul 107 din tratat ar trebui să fie aplicat în mod eficient și uniform în întreaga Uniune. Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 a reglementat și a consolidat practica anterioară a Comisiei, cu scopul de a spori securitatea juridică și a sprijini dezvoltarea politicii în domeniul ajutoarelor de stat într-un mediu transparent. Cu toate acestea, având în vedere experiența dobândită în urma aplicării sale și evoluțiile recente, cum ar fi extinderea și criza economică și financiară, anumite aspecte ale regulamentului respectiv ar trebui modificate pentru a permite
  înzestrarea
  Comisiei
  cu instrumente simplificate și
  mai eficace
  de control și de impunere a respectării normelor aferente ajutoarelor de stat.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Este important ca atenția Comisiei să se concentreze asupra cazurilor de ajutor de stat care ar putea denatura concurența în cadrul pieței interne. Acest obiectiv este în concordanță cu comunicarea Comisiei din 8 mai 2012 privind modernizarea ajutorului de stat în UE (MAS), fiind susținut de Parlamentul European în rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 privind modernizarea ajutorului de stat. În consecință, Comisia nu ar trebui să se implice în măsuri care privesc întreprinderile mai mici și care produc efecte pur locale, mai ales dacă scopul principal al acestor măsuri este îndeplinirea obiectivelor sociale care nu denaturează piața internă. De aceea, Comisia ar trebui să poată refuza examinarea unor astfel de cazuri și, mai ales, examinarea reclamațiilor primite, chiar în cazul în care reclamanții insistenți răspund fiecărei invitații de a trimite comentarii. Comisia ar trebui însă să se aplece asupra cazurilor care îi sunt semnalate prin mai multe plângeri și să fie foarte atentă să nu excludă prea multe activități de la controlul ajutoarelor de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Este important ca atenția Comisiei să se concentreze asupra cazurilor de ajutor de stat care ar putea denatura concurența în cadrul pieței interne. Acest obiectiv este în concordanță cu comunicarea Comisiei din 8 mai 2012 privind modernizarea ajutorului de stat în UE (MAS), fiind susținut de Parlamentul European în rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 privind modernizarea ajutorului de stat. În consecință, Comisia nu ar trebui să se implice în măsuri care privesc întreprinderile mai mici și care produc efecte pur locale, mai ales dacă scopul principal al acestor măsuri este îndeplinirea obiectivelor sociale care nu denaturează piața internă. De aceea, Comisia ar trebui să poată refuza examinarea unor astfel de cazuri și, mai ales, examinarea reclamațiilor primite, chiar în cazul în care reclamanții insistenți răspund fiecărei invitații de a trimite comentarii. Comisia ar trebui însă să se aplece asupra cazurilor care îi sunt semnalate prin mai multe plângeri și să fie foarte atentă să nu excludă prea multe activități de la controlul ajutoarelor de stat.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | În prezent, există interpretări divergente în statele membre în legătură definirea serviciilor care nu prezintă un interes economic real și în cazul cărora se constată un deficit de cerere sau ofertă pe piață. Aceste servicii nu ar trebui să intre sub incidența normelor privind ajutoarele de stat. Situația neclară a provocat probleme, îndeosebi pentru sectorul terțiar, în care prestatorii de servicii non-profit nu beneficiază de ajutoare din partea statului, în mod inutil, de frica unei posibile reclamații. Comisia ar trebui, în contextul modernizării normelor privind ajutoarele de stat, să invite statele membre să evalueze, prin intermediul unui „test de piață”, dacă există cu adevărat cerere sau ofertă pe piață pentru anumite produse și să le ofere asistență cu acest prilej. Acest aspect ar trebui luat în considerare și atunci când Comisia evaluează valabilitatea unei anumite reclamații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

În prezent, există interpretări divergente în statele membre în legătură definirea serviciilor care nu prezintă un interes economic real și în cazul cărora se constată un deficit de cerere sau ofertă pe piață. Aceste servicii nu ar trebui să intre sub incidența normelor privind ajutoarele de stat. Situația neclară a provocat probleme, îndeosebi pentru sectorul terțiar, în care prestatorii de servicii non-profit nu beneficiază de ajutoare din partea statului, în mod inutil, de frica unei posibile reclamații. Comisia ar trebui, în contextul modernizării normelor privind ajutoarele de stat, să invite statele membre să evalueze, prin intermediul unui „test de piață”, dacă există cu adevărat cerere sau ofertă pe piață pentru anumite produse și să le ofere asistență cu acest prilej. Acest aspect ar trebui luat în considerare și atunci când Comisia evaluează valabilitatea unei anumite reclamații.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Temeiul juridic pentru prezentul regulament, articolul 109 din TFUE, prevede doar consultarea Parlamentului European, nu codecizia, la fel ca în alte domenii ale integrării pieței și ale reglementării economice în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acest deficit democratic nu poate fi tolerat în privința unor propuneri care se referă la mijloacele de supraveghere de către Comisie a deciziilor și actelor autorităților naționale și locale alese, în special în ceea ce privește serviciile de interes economic general legate de drepturile fundamentale. Acest deficit ar trebui corectat cu ocazia oricărei modificări viitoare a tratatului. Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 intitulată „Proiectul preliminar al pentru o Uniune economică și monetară mai strânsă” prevede propuneri de modificare a tratatului până în 2014. O asemenea propunere ar trebui să includă, o propunere specifică de modificare a articolului 109 din TFUE pentru a adopta regulamentele menţionate în respectivul articol în conformitate cu procedura legislativă ordinară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

Temeiul juridic pentru prezentul regulament, articolul 109 din TFUE, prevede doar consultarea Parlamentului European, nu codecizia, la fel ca în alte domenii ale integrării pieței și ale reglementării economice în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acest deficit democratic nu poate fi tolerat în privința unor propuneri care se referă la mijloacele de supraveghere de către Comisie a deciziilor și actelor autorităților naționale și locale alese, în special în ceea ce privește serviciile de interes economic general legate de drepturile fundamentale. Acest deficit ar trebui corectat cu ocazia oricărei modificări viitoare a tratatului. Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 intitulată „Proiectul preliminar al pentru o Uniune economică și monetară mai strânsă” prevede propuneri de modificare a tratatului până în 2014. O asemenea propunere ar trebui să includă, o propunere specifică de modificare a articolului 109 din TFUE pentru a adopta regulamentele menţionate în respectivul articol în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | În scopul de a evalua compatibilitatea unei măsuri de ajutor după deschiderea procedurii oficiale de investigare, în special în ceea ce privește unele măsuri noi sau complexe din punct de vedere tehnic care fac obiectul unei evaluări detaliate, Comisia ar trebui să fie în măsură, printr-o simplă cerere sau printr-o decizie, să solicite oricărei întreprinderi, asociații de întreprinderi sau oricărui stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru finalizarea evaluării sale, în cazul în care informațiile aflate la dispoziția sa nu sunt suficiente, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În scopul de a evalua compatibilitatea unei măsuri de ajutor după deschiderea procedurii oficiale de investigare, în special în ceea ce privește unele măsuri noi sau complexe din punct de vedere tehnic care fac obiectul unei evaluări detaliate, Comisia ar trebui să fie în măsură, printr-o simplă cerere sau printr-o decizie, să solicite oricărei întreprinderi, asociații de întreprinderi sau oricărui stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru finalizarea evaluării sale, în cazul în care informațiile aflate la dispoziția sa nu sunt suficiente, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii.

| (3) | În scopul de a evalua compatibilitatea unei măsuri de ajutor după deschiderea procedurii oficiale de investigare, în special în ceea ce privește unele măsuri noi sau complexe din punct de vedere tehnic care fac obiectul unei evaluări detaliate, Comisia ar trebui să fie în măsură, printr-o simplă cerere sau printr-o decizie, să solicite oricărei întreprinderi, asociații de întreprinderi sau oricărui stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru finalizarea evaluării sale, în cazul în care informațiile aflate la dispoziția sa nu sunt suficiente, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii.
  Astfel de prerogative există deja pentru asigurarea respectării legislației antitrust și nu este normal să nu existe în cazul implementării legislației privind ajutoarele de stat, având în vedere că ajutoarele de stat pot să perturbe piața internă la fel de mult ca și încălcarea articolelor 101 sau 102 din Tratat. |
| --- | --- |

(3)

În scopul de a evalua compatibilitatea unei măsuri de ajutor după deschiderea procedurii oficiale de investigare, în special în ceea ce privește unele măsuri noi sau complexe din punct de vedere tehnic care fac obiectul unei evaluări detaliate, Comisia ar trebui să fie în măsură, printr-o simplă cerere sau printr-o decizie, să solicite oricărei întreprinderi, asociații de întreprinderi sau oricărui stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru finalizarea evaluării sale, în cazul în care informațiile aflate la dispoziția sa nu sunt suficiente, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii.
  Astfel de prerogative există deja pentru asigurarea respectării legislației antitrust și nu este normal să nu existe în cazul implementării legislației privind ajutoarele de stat, având în vedere că ajutoarele de stat pot să perturbe piața internă la fel de mult ca și încălcarea articolelor 101 sau 102 din Tratat.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | În rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 privind modernizarea ajutoarelor de stat, Parlamentul European s-a pronunțat deja în favoarea ideii ca Comisia să colecteze informațiile direct din partea participanților la piață dacă informațiile aflate la dispoziția sa nu sunt suficiente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

În rezoluția sa din 17 ianuarie 2013 privind modernizarea ajutoarelor de stat, Parlamentul European s-a pronunțat deja în favoarea ideii ca Comisia să colecteze informațiile direct din partea participanților la piață dacă informațiile aflate la dispoziția sa nu sunt suficiente.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Pentru a echilibra aceste noi competențe de investigare, Comisia ar trebui să răspundă în fața Parlamentului European. Comisia ar trebui să informeze Parlamentul în mod periodic în legătură cu procedurile de investigație în curs de desfăşurare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Pentru a echilibra aceste noi competențe de investigare, Comisia ar trebui să răspundă în fața Parlamentului European. Comisia ar trebui să informeze Parlamentul în mod periodic în legătură cu procedurile de investigație în curs de desfăşurare.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Prin impunerea unor amenzi și penalități cu titlu cominatoriu proporționale, Comisia ar trebui să fie în măsură să asigure că întreprinderile sau, după caz, asociațiile de întreprinderi dau curs cererilor de informații care le sunt adresate. Drepturile părților cărora li se solicită informațiile ar trebui să fie protejate, oferindu-li-se acestora posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere înainte de orice decizie de impunere a unor amenzi sau a unor penalități cu titlu cominatoriu. Curtea de Justiție a Uniunii Europene ar trebui să aibă competență nelimitată cu privire la aceste amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, în temeiul articolului 261 din tratat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Prin impunerea unor amenzi și penalități cu titlu cominatoriu proporționale, Comisia ar trebui să fie în măsură să asigure că întreprinderile sau, după caz, asociațiile de întreprinderi dau curs cererilor de informații care le sunt adresate. Drepturile părților cărora li se solicită informațiile ar trebui să fie protejate, oferindu-li-se acestora posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere înainte de orice decizie de impunere a unor amenzi sau a unor penalități cu titlu cominatoriu. Curtea de Justiție a Uniunii Europene ar trebui să aibă competență nelimitată cu privire la aceste amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, în temeiul articolului 261 din tratat.

| (4) | Prin impunerea unor amenzi și penalități cu titlu cominatoriu proporționale, Comisia ar trebui să fie în măsură să asigure că întreprinderile sau, după caz, asociațiile de întreprinderi dau curs cererilor de informații care le sunt adresate.
  La evaluarea nivelului unor asemenea penalități, Comisia ar trebui să facă deosebirea între cei implicați în funcție de rolul și legăturile lor cu cazul respectiv. Ar trebui să li se impună penalități mai mici părților pe care Comisia le implică în cauză prin intermediul cererii sale de informații, dat fiind că părțile terțe nu sunt implicate în investigație în același mod ca și pretinsul beneficiar și partea care depune plângerea. În plus, Comisia ar trebui să țină seama după cum se cuvine de circumstanțele specifice fiecărei cauze și de costurile legate de conformitate suportate de fiecare destinatar, precum și de principiul proporționalității, în special în ceea ce privește întreprinderile mici sau mijlocii.
  Drepturile părților cărora li se solicită informațiile ar trebui să fie protejate, oferindu-li-se acestora posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere înainte de orice decizie de impunere a unor amenzi sau a unor penalități cu titlu cominatoriu. Curtea de Justiție a Uniunii Europene ar trebui să aibă competență nelimitată cu privire la aceste amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, în temeiul articolului 261 din tratat. |
| --- | --- |

(4)

Prin impunerea unor amenzi și penalități cu titlu cominatoriu proporționale, Comisia ar trebui să fie în măsură să asigure că întreprinderile sau, după caz, asociațiile de întreprinderi dau curs cererilor de informații care le sunt adresate.
  La evaluarea nivelului unor asemenea penalități, Comisia ar trebui să facă deosebirea între cei implicați în funcție de rolul și legăturile lor cu cazul respectiv. Ar trebui să li se impună penalități mai mici părților pe care Comisia le implică în cauză prin intermediul cererii sale de informații, dat fiind că părțile terțe nu sunt implicate în investigație în același mod ca și pretinsul beneficiar și partea care depune plângerea. În plus, Comisia ar trebui să țină seama după cum se cuvine de circumstanțele specifice fiecărei cauze și de costurile legate de conformitate suportate de fiecare destinatar, precum și de principiul proporționalității, în special în ceea ce privește întreprinderile mici sau mijlocii.
  Drepturile părților cărora li se solicită informațiile ar trebui să fie protejate, oferindu-li-se acestora posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere înainte de orice decizie de impunere a unor amenzi sau a unor penalități cu titlu cominatoriu. Curtea de Justiție a Uniunii Europene ar trebui să aibă competență nelimitată cu privire la aceste amenzi și penalități cu titlu cominatoriu, în temeiul articolului 261 din tratat.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Comisia poate, din proprie inițiativă, să analizeze informații provenind din orice sursă privind ajutoarele ilegale, cu scopul de a asigura respectarea articolului 108 din tratat, și, în special, a obligației de notificare și a clauzei suspensive prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din tratat și de a evalua compatibilitatea ajutoarelor cu piața internă. În acest context, plângerile reprezintă o sursă esențială de informații pentru detectarea încălcărilor normelor Uniunii privind ajutoarele de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Comisia poate, din proprie inițiativă, să analizeze informații provenind din orice sursă privind ajutoarele ilegale, cu scopul de a asigura respectarea articolului 108 din tratat, și, în special, a obligației de notificare și a clauzei suspensive prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din tratat și de a evalua compatibilitatea ajutoarelor cu piața internă. În acest context, plângerile reprezintă o sursă esențială de informații pentru detectarea încălcărilor normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.

| (9) | Comisia poate, din proprie inițiativă, să analizeze informații provenind din orice sursă privind ajutoarele ilegale, cu scopul de a asigura respectarea articolului 108 din tratat, și, în special, a obligației de notificare și a clauzei suspensive prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din tratat și de a evalua compatibilitatea ajutoarelor cu piața internă. În acest context, plângerile reprezintă o sursă esențială de informații pentru detectarea încălcărilor normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.
  De aceea, este important să nu se impună restricții prea multe sau prea formale pentru completarea reclamațiilor. În special, cetățenii persoane fizice ar trebui să aibă în continuare dreptul de a depune reclamații prin intermediul unei proceduri accesibile și ușor de înțeles. |
| --- | --- |

(9)

Comisia poate, din proprie inițiativă, să analizeze informații provenind din orice sursă privind ajutoarele ilegale, cu scopul de a asigura respectarea articolului 108 din tratat, și, în special, a obligației de notificare și a clauzei suspensive prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din tratat și de a evalua compatibilitatea ajutoarelor cu piața internă. În acest context, plângerile reprezintă o sursă esențială de informații pentru detectarea încălcărilor normelor Uniunii privind ajutoarele de stat.
  De aceea, este important să nu se impună restricții prea multe sau prea formale pentru completarea reclamațiilor. În special, cetățenii persoane fizice ar trebui să aibă în continuare dreptul de a depune reclamații prin intermediul unei proceduri accesibile și ușor de înțeles.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Statele membre ar trebui să aibă motivația de a notifica măsurile de ajutor de stat și să nu fie penalizate nejustificat dacă Comisia întârzie prea mult cu examinarea ajutorului de stat notificat. De aceea, în cazul în care în limita termenului de notificare de șase luni nu se primește nicio decizie a Comisiei, orice decizie viitoare de recuperare referitoare la ajutorul în cauză ar trebui să demonstreze că notificarea a fost incompletă și că statul membru nu a răspuns în mod corespunzător cererilor de informare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Statele membre ar trebui să aibă motivația de a notifica măsurile de ajutor de stat și să nu fie penalizate nejustificat dacă Comisia întârzie prea mult cu examinarea ajutorului de stat notificat. De aceea, în cazul în care în limita termenului de notificare de șase luni nu se primește nicio decizie a Comisiei, orice decizie viitoare de recuperare referitoare la ajutorul în cauză ar trebui să demonstreze că notificarea a fost incompletă și că statul membru nu a răspuns în mod corespunzător cererilor de informare.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Reclamanții ar trebui să aibă obligația de a demonstra că sunt părți interesate în sensul articolului 108 alineatul (2) din TFUE și al articolului 1 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
  De asemenea, aceștia
  ar trebui să aibă obligația de a furniza
  o serie
  de informații într-o formă pe care Comisia ar trebui să fie abilitată să o stabilească printr-o dispoziție de aplicare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Reclamanții ar trebui să aibă obligația de a demonstra că sunt părți interesate în sensul articolului 108 alineatul (2) din TFUE și al articolului 1 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
  De asemenea, aceștia
  ar trebui să aibă obligația de a furniza
  o serie
  de informații într-o formă pe care Comisia ar trebui să fie abilitată să o stabilească printr-o dispoziție de aplicare.

| (11) | Reclamanții ar trebui să aibă obligația de a demonstra că sunt părți interesate în sensul articolului 108 alineatul (2) din TFUE și al articolului 1 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Ar trebui
  însă
  să
  se evite o interpretare prea restrictivă a termenului „parte interesată”. Toți reclamanții ar trebui să
  aibă obligația de a furniza
  un număr minim
  de informații într-o formă
  accesibilă și ușor de utilizat
  pe care Comisia ar trebui să fie abilitată să o stabilească printr-o dispoziție de aplicare.
  În cazul în care reclamanții nu trimit comentarii sau informații care să ateste existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a unui ajutor care ar putea denatura concurența în cadrul pieței interne, Comisia ar trebui să poată considera cererea drept retrasă. |
| --- | --- |

(11)

Reclamanții ar trebui să aibă obligația de a demonstra că sunt părți interesate în sensul articolului 108 alineatul (2) din TFUE și al articolului 1 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Ar trebui
  însă
  să
  se evite o interpretare prea restrictivă a termenului „parte interesată”. Toți reclamanții ar trebui să
  aibă obligația de a furniza
  un număr minim
  de informații într-o formă
  accesibilă și ușor de utilizat
  pe care Comisia ar trebui să fie abilitată să o stabilească printr-o dispoziție de aplicare.
  În cazul în care reclamanții nu trimit comentarii sau informații care să ateste existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a unui ajutor care ar putea denatura concurența în cadrul pieței interne, Comisia ar trebui să poată considera cererea drept retrasă.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Comisia ar trebui să aibă în vedere investigarea unei reclamații depuse de o terță parte dacă i se prezintă probe suficiente care atestă o denaturare a concurenței pe piața internă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Comisia ar trebui să aibă în vedere investigarea unei reclamații depuse de o terță parte dacă i se prezintă probe suficiente care atestă o denaturare a concurenței pe piața internă.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Pentru a se asigura coerența abordării de către Comisie a unor probleme similare în cadrul pieței interne, este oportun să se completeze competențele actuale ale Comisiei prin introducerea unui temei juridic specific privind lansarea de investigații pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor în mai multe state membre. Din motive de proporționalitate, anchetele sectoriale ar trebui să se bazeze pe o analiză prealabilă a informațiilor disponibile publicului care indică existența unor probleme în materie de ajutoare de stat într-un anumit sector sau în ceea ce privește utilizarea unui anumit instrument de ajutor în mai multe state membre, cum ar fi cazul unor măsuri de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre care nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă. Astfel de anchete ar permite Comisiei să trateze în mod eficient și transparent aspectele orizontale privind ajutoarele de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Pentru a se asigura coerența abordării de către Comisie a unor probleme similare în cadrul pieței interne, este oportun să se completeze competențele actuale ale Comisiei prin introducerea unui temei juridic specific privind lansarea de investigații pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor în mai multe state membre. Din motive de proporționalitate, anchetele sectoriale ar trebui să se bazeze pe o analiză prealabilă a informațiilor disponibile publicului care indică existența unor probleme în materie de ajutoare de stat într-un anumit sector sau în ceea ce privește utilizarea unui anumit instrument de ajutor în mai multe state membre, cum ar fi cazul unor măsuri de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre care nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă. Astfel de anchete ar permite Comisiei să trateze în mod eficient și transparent aspectele orizontale privind ajutoarele de stat.

| (13) | Pentru a se asigura coerența abordării de către Comisie a unor probleme similare în cadrul pieței interne, este oportun să se completeze competențele actuale ale Comisiei prin introducerea unui temei juridic specific privind lansarea de investigații pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor în mai multe state membre. Din motive de proporționalitate, anchetele sectoriale ar trebui să se bazeze pe o analiză prealabilă a informațiilor disponibile publicului care indică existența unor probleme în materie de ajutoare de stat într-un anumit sector sau în ceea ce privește utilizarea unui anumit instrument de ajutor în mai multe state membre, cum ar fi cazul unor măsuri de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre care nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă.
  Având în vedere că, prin intermediul legăturilor directe pe care le au cu circumscripțiile lor, membrii în Parlamentul European pot, de asemenea, să fie avertizați în legătură cu posibile divergențe legate de practicile în domeniul ajutoarelor de stat într-un anumit sector, Parlamentului European ar trebui să i se confere, de asemenea, competența de a solicita Comisiei să investigheze sectorul respectiv. În astfel de situații, pentru a ține Parlamentul la curent cu desfășurarea investigațiilor, Comisia transmite Parlamentului rapoarte de etapă care prezintă în detaliu evoluția investigațiilor respective.
  Astfel de anchete ar permite Comisiei să trateze în mod eficient și transparent aspectele orizontale privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se asigura coerența abordării de către Comisie a unor probleme similare în cadrul pieței interne, este oportun să se completeze competențele actuale ale Comisiei prin introducerea unui temei juridic specific privind lansarea de investigații pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor în mai multe state membre. Din motive de proporționalitate, anchetele sectoriale ar trebui să se bazeze pe o analiză prealabilă a informațiilor disponibile publicului care indică existența unor probleme în materie de ajutoare de stat într-un anumit sector sau în ceea ce privește utilizarea unui anumit instrument de ajutor în mai multe state membre, cum ar fi cazul unor măsuri de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre care nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă.
  Având în vedere că, prin intermediul legăturilor directe pe care le au cu circumscripțiile lor, membrii în Parlamentul European pot, de asemenea, să fie avertizați în legătură cu posibile divergențe legate de practicile în domeniul ajutoarelor de stat într-un anumit sector, Parlamentului European ar trebui să i se confere, de asemenea, competența de a solicita Comisiei să investigheze sectorul respectiv. În astfel de situații, pentru a ține Parlamentul la curent cu desfășurarea investigațiilor, Comisia transmite Parlamentului rapoarte de etapă care prezintă în detaliu evoluția investigațiilor respective.
  Astfel de anchete ar permite Comisiei să trateze în mod eficient și transparent aspectele orizontale privind ajutoarele de stat.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Consecvența în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat impune stabilirea de măsuri pentru cooperarea între instanțele statelor membre și Comisie. O astfel de cooperare este relevantă pentru toate instanțele statelor membre care aplică articolul 107 alineatul (1) și articolul 108 din tratat, indiferent de context. În special, instanțele naționale ar trebui să se poată adresa Comisiei pentru a obține informații sau pentru a obține avizul acesteia în ceea ce privește unele aspecte legate de aplicarea dreptului în materie de ajutoare de stat. Comisia ar trebui să fie, de asemenea, în măsură să prezinte observații scrise sau orale instanțelor care trebuie să aplice articolul 107 alineatul (1) sau articolul 108 din tratat. Aceste observații ar trebui prezentate în conformitate cu normele de procedură și practicile naționale, inclusiv cu normele de garantare a drepturilor părților. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Consecvența în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat impune stabilirea de măsuri pentru cooperarea între instanțele statelor membre și Comisie. O astfel de cooperare este relevantă pentru toate instanțele statelor membre care aplică articolul 107 alineatul (1) și articolul 108 din tratat, indiferent de context. În special, instanțele naționale ar trebui să se poată adresa Comisiei pentru a obține informații sau pentru a obține avizul acesteia în ceea ce privește unele aspecte legate de aplicarea dreptului în materie de ajutoare de stat. Comisia ar trebui să fie, de asemenea, în măsură să prezinte observații scrise sau orale instanțelor care trebuie să aplice articolul 107 alineatul (1) sau articolul 108 din tratat. Aceste observații ar trebui prezentate în conformitate cu normele de procedură și practicile naționale, inclusiv cu normele de garantare a drepturilor părților.

| (14) | Consecvența în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat impune stabilirea de măsuri pentru cooperarea între instanțele statelor membre și Comisie. O astfel de cooperare este relevantă pentru toate instanțele statelor membre care aplică articolul 107 alineatul (1) și articolul 108 din tratat, indiferent de context. În special, instanțele naționale ar trebui să se poată adresa Comisiei pentru a obține informații sau pentru a obține avizul acesteia în ceea ce privește unele aspecte legate de aplicarea dreptului în materie de ajutoare de stat. Comisia ar trebui să fie, de asemenea, în măsură să prezinte observații scrise sau orale instanțelor care trebuie să aplice articolul 107 alineatul (1) sau articolul 108 din tratat. Aceste observații
  fără efecte obligatorii
  ar trebui prezentate în conformitate cu normele de procedură și practicile naționale, inclusiv cu normele de garantare a drepturilor părților. |
| --- | --- |

(14)

Consecvența în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat impune stabilirea de măsuri pentru cooperarea între instanțele statelor membre și Comisie. O astfel de cooperare este relevantă pentru toate instanțele statelor membre care aplică articolul 107 alineatul (1) și articolul 108 din tratat, indiferent de context. În special, instanțele naționale ar trebui să se poată adresa Comisiei pentru a obține informații sau pentru a obține avizul acesteia în ceea ce privește unele aspecte legate de aplicarea dreptului în materie de ajutoare de stat. Comisia ar trebui să fie, de asemenea, în măsură să prezinte observații scrise sau orale instanțelor care trebuie să aplice articolul 107 alineatul (1) sau articolul 108 din tratat. Aceste observații
  fără efecte obligatorii
  ar trebui prezentate în conformitate cu normele de procedură și practicile naționale, inclusiv cu normele de garantare a drepturilor părților.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 6 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   După inițierea procedurii oficiale de investigare prevăzute la articolul 6, Comisia poate, în cazul în care consideră că este necesar, să solicite unei întreprinderi, unei asociații de întreprinderi sau unui alt stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru a-i permite să își finalizeze evaluarea măsurii aflate în discuție, în cazul în care informațiile disponibile nu sunt suficiente. | (1)   După inițierea procedurii oficiale de investigare prevăzute la articolul 6, Comisia poate, în cazul în care consideră că este necesar
  și proporțional
  , să solicite unei întreprinderi, unei asociații de întreprinderi sau unui alt stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru a-i permite să își finalizeze evaluarea măsurii aflate în discuție, în cazul în care informațiile disponibile nu sunt suficiente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   După inițierea procedurii oficiale de investigare prevăzute la articolul 6, Comisia poate, în cazul în care consideră că este necesar, să solicite unei întreprinderi, unei asociații de întreprinderi sau unui alt stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru a-i permite să își finalizeze evaluarea măsurii aflate în discuție, în cazul în care informațiile disponibile nu sunt suficiente.

(1)   După inițierea procedurii oficiale de investigare prevăzute la articolul 6, Comisia poate, în cazul în care consideră că este necesar
  și proporțional
  , să solicite unei întreprinderi, unei asociații de întreprinderi sau unui alt stat membru să furnizeze toate informațiile necesare pentru a-i permite să își finalizeze evaluarea măsurii aflate în discuție, în cazul în care informațiile disponibile nu sunt suficiente.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 6 a – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Comisia informează statul membru vizat
  cu privire la conținutul
  cererilor de informații trimise în conformitate cu alineatele (1) – (4). | (5)   
  Cu ocazia transmiterii cererilor,
  Comisia
  transmite simultan
  statului membru vizat
  o copie a
  cererilor de informații trimise în conformitate cu alineatele (1) – (4). |
| | În termen de o lună de la primire, Comisia transmite statului membru vizat copii după toate documentele primite în urma solicitării de informații, în măsura în care informațiile nu includ informații confidențiale care nu pot fi compilate sau adaptate în alt mod pentru a proteja identitatea furnizorului informațiilor. Comisia acordă, de asemenea, statului membru vizat o posibilitate de a face observații pe marginea documentelor respective în termen de o lună de la primire. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Comisia informează statul membru vizat
  cu privire la conținutul
  cererilor de informații trimise în conformitate cu alineatele (1) – (4).

(5)   
  Cu ocazia transmiterii cererilor,
  Comisia
  transmite simultan
  statului membru vizat
  o copie a
  cererilor de informații trimise în conformitate cu alineatele (1) – (4).

În termen de o lună de la primire, Comisia transmite statului membru vizat copii după toate documentele primite în urma solicitării de informații, în măsura în care informațiile nu includ informații confidențiale care nu pot fi compilate sau adaptate în alt mod pentru a proteja identitatea furnizorului informațiilor. Comisia acordă, de asemenea, statului membru vizat o posibilitate de a face observații pe marginea documentelor respective în termen de o lună de la primire.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 6 b – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | furnizează informații incorecte sau care induc în eroare ca răspuns la o cerere formulată în temeiul articolului 6a alineatul (3); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

furnizează informații incorecte sau care induc în eroare ca răspuns la o cerere formulată în temeiul articolului 6a alineatul (3);

| (a) | furnizează informații incorecte
  , incomplete
  sau care induc în eroare
  sau omit în mod intenționat informații relevante
  ca răspuns la o cerere formulată în temeiul articolului 6a alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

furnizează informații incorecte
  , incomplete
  sau care induc în eroare
  sau omit în mod intenționat informații relevante
  ca răspuns la o cerere formulată în temeiul articolului 6a alineatul (3);

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 6 b – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | furnizează informații incorecte, incomplete sau care induc în eroare ca răspuns la o decizie adoptată în temeiul articolului 6a alineatul (4) sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

furnizează informații incorecte, incomplete sau care induc în eroare ca răspuns la o decizie adoptată în temeiul articolului 6a alineatul (4) sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit.

| (b) | furnizează informații incorecte, incomplete sau care induc în eroare
  sau omit în mod intenționat informații relevante
  ca răspuns la o decizie adoptată în temeiul articolului 6a alineatul (4) sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(b)

furnizează informații incorecte, incomplete sau care induc în eroare
  sau omit în mod intenționat informații relevante
  ca răspuns la o decizie adoptată în temeiul articolului 6a alineatul (4) sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 6 b – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Pentru stabilirea valorii amenzii sau a penalității cu titlu cominatoriu se
  iau
  în considerare natura, gravitatea și durata încălcării. | (3)   Pentru stabilirea valorii amenzii sau a penalității cu titlu cominatoriu se
  ia
  în considerare: |
| | (a) | natura, gravitatea și durata încălcării; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Pentru stabilirea valorii amenzii sau a penalității cu titlu cominatoriu se
  iau
  în considerare natura, gravitatea și durata încălcării.

(3)   Pentru stabilirea valorii amenzii sau a penalității cu titlu cominatoriu se
  ia
  în considerare:

(a)

natura, gravitatea și durata încălcării;

| (b) | dacă întreprinderea sau o asociație de întreprinderi poate fi considerată parte interesată sau parte terță în cadrul investigației; |
| --- | --- |

(b)

dacă întreprinderea sau o asociație de întreprinderi poate fi considerată parte interesată sau parte terță în cadrul investigației;

| (c) | principiul proporționalității, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(c)

principiul proporționalității, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii;

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia examinează, fără întârzieri nejustificate, orice plângere depusă de orice parte interesată, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2). | Comisia examinează, fără întârzieri nejustificate, orice plângere depusă de orice parte interesată, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2).
  Comisia are în vedere investigarea unei reclamații depuse de o terță parte dacă i se prezintă probe suficiente care atestă o denaturare a concurenței pe piața internă ca urmare a unor presupuse ajutoare ilegale sau unei presupuse utilizări abuzive a ajutoarelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia examinează, fără întârzieri nejustificate, orice plângere depusă de orice parte interesată, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2).

Comisia examinează, fără întârzieri nejustificate, orice plângere depusă de orice parte interesată, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2).
  Comisia are în vedere investigarea unei reclamații depuse de o terță parte dacă i se prezintă probe suficiente care atestă o denaturare a concurenței pe piața internă ca urmare a unor presupuse ajutoare ilegale sau unei presupuse utilizări abuzive a ajutoarelor.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 14 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  La articolul 14, se inserează următorul alineat: |
| | „(1a)
     
  În cazul în care un ajutor ilegal a fost notificat anterior Comisiei și a fost implementat la mai mult de șase luni după notificarea respectivă fără ca Comisia să fi luat vreo decizie în conformitate cu articolul 4 în această perioadă, Comisia demonstrează în cazul oricărei decizii în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol că notificarea a fost incompletă și că statul membru nu a oferit la timp toate informațiile necesare solicitate.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4a.
     
  La articolul 14, se inserează următorul alineat:

„(1a)
     
  În cazul în care un ajutor ilegal a fost notificat anterior Comisiei și a fost implementat la mai mult de șase luni după notificarea respectivă fără ca Comisia să fi luat vreo decizie în conformitate cu articolul 4 în această perioadă, Comisia demonstrează în cazul oricărei decizii în conformitate cu alineatul (1) de la prezentul articol că notificarea a fost incompletă și că statul membru nu a oferit la timp toate informațiile necesare solicitate.”

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 9

Articolul 1 – punctul 9

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 20 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Orice parte interesată poate înainta o plângere Comisiei pentru a o informa cu privire la orice presupus ajutor ilegal, precum și la orice presupusă utilizare abuzivă a unui ajutor. În acest scop, partea interesată completează în mod corespunzător un formular al cărui conținut Comisia ar trebui să fie împuternicită să îl stabilească printr-o dispoziție de aplicare și furnizează toate informațiile obligatorii solicitate în acesta. | (2)   Orice parte interesată poate înainta o plângere Comisiei pentru a o informa cu privire la orice presupus ajutor ilegal, precum și la orice presupusă utilizare abuzivă a unui ajutor. În acest scop, partea interesată completează în mod corespunzător un formular al cărui conținut Comisia ar trebui să fie împuternicită să îl stabilească printr-o dispoziție de aplicare și furnizează toate informațiile obligatorii solicitate în acesta.
  Comisia ia în calcul demararea unei investigații dacă terța parte prezintă probe suficiente care să ateste presupusul ajutor ilegal sau presupusa utilizare abuzivă a ajutorului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Orice parte interesată poate înainta o plângere Comisiei pentru a o informa cu privire la orice presupus ajutor ilegal, precum și la orice presupusă utilizare abuzivă a unui ajutor. În acest scop, partea interesată completează în mod corespunzător un formular al cărui conținut Comisia ar trebui să fie împuternicită să îl stabilească printr-o dispoziție de aplicare și furnizează toate informațiile obligatorii solicitate în acesta.

(2)   Orice parte interesată poate înainta o plângere Comisiei pentru a o informa cu privire la orice presupus ajutor ilegal, precum și la orice presupusă utilizare abuzivă a unui ajutor. În acest scop, partea interesată completează în mod corespunzător un formular al cărui conținut Comisia ar trebui să fie împuternicită să îl stabilească printr-o dispoziție de aplicare și furnizează toate informațiile obligatorii solicitate în acesta.
  Comisia ia în calcul demararea unei investigații dacă terța parte prezintă probe suficiente care să ateste presupusul ajutor ilegal sau presupusa utilizare abuzivă a ajutorului.

Comisia ia în calcul demararea unei investigații dacă terța parte prezintă probe suficiente care să ateste presupusul ajutor ilegal sau presupusa utilizare abuzivă a ajutorului.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 9

Articolul 1 – punctul 9

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 20 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care consideră că elementele de fapt și de drept invocate de partea interesată nu oferă motive suficiente pentru a demonstra, pe baza unei prime examinări, existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului, Comisia informează partea interesată cu privire la acest lucru și solicită acesteia să prezinte observații într-un termen stabilit, care în mod normal nu depășește o lună. În cazul în care partea interesată nu își prezintă observațiile în termenul prevăzut, se va considera că plângerea a fost retrasă. | Fără a aduce atingere articolului 13,
  în cazul în care consideră că elementele de fapt și de drept invocate de partea interesată nu oferă motive suficiente pentru a demonstra, pe baza unei prime examinări, existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului
  care are potențialul de a denatura competiția pe piața internă
  , Comisia informează partea interesată cu privire la acest lucru și solicită acesteia să prezinte observații într-un termen stabilit, care în mod normal nu depășește o lună.
  În lipsa unor justificări bazate pe proporționalitate și pe volumul sau complexitatea informației necesare pentru susținerea cauzei, aceste observații se prezintă
  într-un termen stabilit, care în mod normal nu depășește o lună. În cazul în care partea interesată nu își prezintă observațiile în termenul prevăzut,
  sau furnizează alte informații care ar indica existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului care are potențialul de a denatura competiția pe piața internă
  , se va considera că plângerea a fost retrasă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care consideră că elementele de fapt și de drept invocate de partea interesată nu oferă motive suficiente pentru a demonstra, pe baza unei prime examinări, existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului, Comisia informează partea interesată cu privire la acest lucru și solicită acesteia să prezinte observații într-un termen stabilit, care în mod normal nu depășește o lună. În cazul în care partea interesată nu își prezintă observațiile în termenul prevăzut, se va considera că plângerea a fost retrasă.

Fără a aduce atingere articolului 13,
  în cazul în care consideră că elementele de fapt și de drept invocate de partea interesată nu oferă motive suficiente pentru a demonstra, pe baza unei prime examinări, existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului
  care are potențialul de a denatura competiția pe piața internă
  , Comisia informează partea interesată cu privire la acest lucru și solicită acesteia să prezinte observații într-un termen stabilit, care în mod normal nu depășește o lună.
  În lipsa unor justificări bazate pe proporționalitate și pe volumul sau complexitatea informației necesare pentru susținerea cauzei, aceste observații se prezintă
  într-un termen stabilit, care în mod normal nu depășește o lună. În cazul în care partea interesată nu își prezintă observațiile în termenul prevăzut,
  sau furnizează alte informații care ar indica existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului care are potențialul de a denatura competiția pe piața internă
  , se va considera că plângerea a fost retrasă.

Fără a aduce atingere articolului 13,

care are potențialul de a denatura competiția pe piața internă

În lipsa unor justificări bazate pe proporționalitate și pe volumul sau complexitatea informației necesare pentru susținerea cauzei, aceste observații se prezintă

sau furnizează alte informații care ar indica existența unui ajutor ilegal sau utilizarea abuzivă a ajutorului care are potențialul de a denatura competiția pe piața internă

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 10

Articolul 1 – punctul 10

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 20 a – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cazul în care informațiile disponibile sugerează că măsurile de ajutor de stat dintr-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor pot limita sau denatura concurența în interiorul pieței interne în mai multe state membre sau că măsurile de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă, Comisia poate iniția o anchetă în diferite state membre privind sectorul economiei sau utilizarea instrumentului de ajutor vizat. Pe parcursul anchetei, Comisia poate solicita statelor membre, întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi vizate să furnizeze informațiile necesare pentru aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității. | (1)   În cazul în care informațiile disponibile
  Comisiei
  sugerează că măsurile de ajutor de stat dintr-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor pot limita sau denatura concurența în interiorul pieței interne în mai multe state membre sau că măsurile de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă
  sau în urma unei cereri din partea Parlamentului European bazate pe informații similare
  , Comisia poate iniția o anchetă în diferite state membre privind sectorul economiei sau utilizarea instrumentului de ajutor vizat. Pe parcursul anchetei, Comisia poate solicita statelor membre, întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi vizate să furnizeze informațiile necesare pentru aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)   În cazul în care informațiile disponibile sugerează că măsurile de ajutor de stat dintr-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor pot limita sau denatura concurența în interiorul pieței interne în mai multe state membre sau că măsurile de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă, Comisia poate iniția o anchetă în diferite state membre privind sectorul economiei sau utilizarea instrumentului de ajutor vizat. Pe parcursul anchetei, Comisia poate solicita statelor membre, întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi vizate să furnizeze informațiile necesare pentru aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității.

(1)   În cazul în care informațiile disponibile
  Comisiei
  sugerează că măsurile de ajutor de stat dintr-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor pot limita sau denatura concurența în interiorul pieței interne în mai multe state membre sau că măsurile de ajutor existente într-un anumit sector sau bazate pe un anumit instrument de ajutor în mai multe state membre nu sunt sau nu mai sunt compatibile cu piața internă
  sau în urma unei cereri din partea Parlamentului European bazate pe informații similare
  , Comisia poate iniția o anchetă în diferite state membre privind sectorul economiei sau utilizarea instrumentului de ajutor vizat. Pe parcursul anchetei, Comisia poate solicita statelor membre, întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi vizate să furnizeze informațiile necesare pentru aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat, ținând seama în mod corespunzător de principiul proporționalității.

Comisiei

sau în urma unei cereri din partea Parlamentului European bazate pe informații similare

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 10

Articolul 1 – punctul 10

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 20 a – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia
  poate publica
  un raport cu privire la rezultatele anchetei efectuate, în diferite state membre, pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor și poate invita statele membre, precum și orice întreprindere sau asociație de întreprinderi vizată să își prezinte observațiile. | Comisia
  publică pe site-ul său
  un raport cu privire la rezultatele anchetei efectuate, în diferite state membre, pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor și poate invita statele membre, precum și orice întreprindere sau asociație de întreprinderi vizată să își prezinte observațiile.
  În cazul în care Parlamentul European este cel care solicită o investigație, Comisia prezintă Parlamentului European un raport de etapă. În momentul publicării rapoartelor, Comisia respectă normele privind secretul profesional, în conformitate cu articolul 339 din tratat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia
  poate publica
  un raport cu privire la rezultatele anchetei efectuate, în diferite state membre, pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor și poate invita statele membre, precum și orice întreprindere sau asociație de întreprinderi vizată să își prezinte observațiile.

poate publica

Comisia
  publică pe site-ul său
  un raport cu privire la rezultatele anchetei efectuate, în diferite state membre, pe anumite sectoare ale economiei sau pe anumite instrumente de ajutor și poate invita statele membre, precum și orice întreprindere sau asociație de întreprinderi vizată să își prezinte observațiile.
  În cazul în care Parlamentul European este cel care solicită o investigație, Comisia prezintă Parlamentului European un raport de etapă. În momentul publicării rapoartelor, Comisia respectă normele privind secretul profesional, în conformitate cu articolul 339 din tratat.

publică pe site-ul său

În cazul în care Parlamentul European este cel care solicită o investigație, Comisia prezintă Parlamentului European un raport de etapă. În momentul publicării rapoartelor, Comisia respectă normele privind secretul profesional, în conformitate cu articolul 339 din tratat.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 11

Articolul 1 – punctul 11

Regulamentul (CE) nr. 659/1999

Articolul 23 a – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Atunci când aplicarea coerentă a articolului 107 alineatul (1) sau a articolului 108 din tratat impune acest lucru, Comisia, acționând din proprie inițiativă, poate înainta observații scrise instanțelor statelor membre. Cu permisiunea instanței în cauză, Comisia poate formula și observații orale. | (2)   Atunci când aplicarea coerentă a articolului 107 alineatul (1) sau a articolului 108 din tratat impune acest lucru, Comisia, acționând din proprie inițiativă, poate înainta observații scrise instanțelor statelor membre. Cu permisiunea instanței în cauză, Comisia poate formula și observații orale.
  Observațiile transmise de Comisie instanțelor statelor membre nu antrenează efecte juridice. Comisia poate acționa în temeiul acestei dispoziții numai în interesul public al Uniunii (în calitate de amicus curiae), și nu în sprijinul uneia dintre părți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)   Atunci când aplicarea coerentă a articolului 107 alineatul (1) sau a articolului 108 din tratat impune acest lucru, Comisia, acționând din proprie inițiativă, poate înainta observații scrise instanțelor statelor membre. Cu permisiunea instanței în cauză, Comisia poate formula și observații orale.

(2)   Atunci când aplicarea coerentă a articolului 107 alineatul (1) sau a articolului 108 din tratat impune acest lucru, Comisia, acționând din proprie inițiativă, poate înainta observații scrise instanțelor statelor membre. Cu permisiunea instanței în cauză, Comisia poate formula și observații orale.
  Observațiile transmise de Comisie instanțelor statelor membre nu antrenează efecte juridice. Comisia poate acționa în temeiul acestei dispoziții numai în interesul public al Uniunii (în calitate de amicus curiae), și nu în sprijinul uneia dintre părți.

Observațiile transmise de Comisie instanțelor statelor membre nu antrenează efecte juridice. Comisia poate acționa în temeiul acestei dispoziții numai în interesul public al Uniunii (în calitate de amicus curiae), și nu în sprijinul uneia dintre părți.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0026.

1

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/186 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/186

---

P7_TA(2013)0294

Controlul statului portului ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului (COM(2012)0129 – C7-0081/2012 – 2012/0062(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0129), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0129),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0081/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0081/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 aprilie 2013 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu Articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 aprilie 2013 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu Articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0394/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 153.

---

P7_TC1-COD(2012)0062

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/16/CE privind controlul statului portului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/38/UE.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/187

---

P7_TA(2013)0295

Documentele de înmatriculare pentru vehicule ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/32)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Ar trebui introdusă posibilitatea de anulare a unui certificat de înmatriculare în cazul în care, printre altele, un vehicul a fost reînmatriculat într-un alt stat membru sau a fost casat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Ar trebui introdusă posibilitatea de anulare a unui certificat de înmatriculare în cazul în care, printre altele, un vehicul a fost reînmatriculat într-un alt stat membru sau a fost casat.

| (3) | Ar trebui introdusă posibilitatea de anulare a unui certificat de înmatriculare
  în statul membru în care a fost înmatriculat
  în special în cazul în care un vehicul a fost reînmatriculat într-un alt stat membru sau a fost casat. |
| --- | --- |

(3)

Ar trebui introdusă posibilitatea de anulare a unui certificat de înmatriculare
  în statul membru în care a fost înmatriculat
  în special în cazul în care un vehicul a fost reînmatriculat într-un alt stat membru sau a fost casat.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Pentru a reduce sarcinile administrative și a facilita schimbul de informații între statele membre, informațiile legate de vehicule ar trebui păstrate în registre naționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a reduce sarcinile administrative și a facilita schimbul de informații între statele membre, informațiile legate de vehicule ar trebui păstrate în registre naționale.

| (4) | Pentru a reduce sarcinile administrative și a facilita schimbul de informații între statele membre, informațiile legate de vehicule ar trebui păstrate în registre
  electronice
  naționale. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a reduce sarcinile administrative și a facilita schimbul de informații între statele membre, informațiile legate de vehicule ar trebui păstrate în registre
  electronice
  naționale.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | întrucât, în scopul facilitării acelor verificări special destinate să combată frauda și comerțul ilegal cu vehicule furate și pentru a verifica validitatea certificatului de inspecție auto, este indicat să se stabilească o cooperare strânsă între statele membre, bazată pe schimbul efectiv de informații prin utilizarea unor baze de date electronice naționale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

întrucât, în scopul facilitării acelor verificări special destinate să combată frauda și comerțul ilegal cu vehicule furate și pentru a verifica validitatea certificatului de inspecție auto, este indicat să se stabilească o cooperare strânsă între statele membre, bazată pe schimbul efectiv de informații prin utilizarea unor baze de date electronice naționale;

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 2

Directiva 1999/37/CE

Articolul 2 – literele e și f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | „retragerea
  certificatului de înmatriculare”: înseamnă o perioadă de timp limitată
  în care
  vehiculul nu este autorizat să fie utilizat în traficul rutier
  și nu implică
  un nou proces de înmatriculare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

„retragerea
  certificatului de înmatriculare”: înseamnă o perioadă de timp limitată
  în care
  vehiculul nu este autorizat să fie utilizat în traficul rutier
  și nu implică
  un nou proces de înmatriculare;

| (e) | „suspendarea
  certificatului de înmatriculare”: înseamnă
  un act administrativ prin care, pentru
  o perioadă de timp limitată, vehiculul nu este autorizat să fie utilizat în traficul rutier
  , timp după care, dacă motivele suspendării din circulație nu se mai aplică, vehiculul poate fi folosit din nou fără a mai fi nevoie de
  un nou proces de înmatriculare; |
| --- | --- |

(e)

„suspendarea
  certificatului de înmatriculare”: înseamnă
  un act administrativ prin care, pentru
  o perioadă de timp limitată, vehiculul nu este autorizat să fie utilizat în traficul rutier
  , timp după care, dacă motivele suspendării din circulație nu se mai aplică, vehiculul poate fi folosit din nou fără a mai fi nevoie de
  un nou proces de înmatriculare;

| (f) | „anularea certificatului de înmatriculare”: înseamnă o anulare definitivă a autorizației ca vehiculul să fie utilizat în traficul rutier
  și implică
  un nou proces de înmatriculare. |
| --- | --- |

(f)

„anularea certificatului de înmatriculare”: înseamnă o anulare definitivă a autorizației ca vehiculul să fie utilizat în traficul rutier
  și implică
  un nou proces de înmatriculare.

| (f) | „anularea certificatului de înmatriculare”: înseamnă o anulare definitivă
  de către autoritatea competentă
  a autorizației ca vehiculul să fie utilizat în traficul rutier
  necesitând, dacă vehiculul urmează să fie utilizat din nou în trafic,
  un nou proces de înmatriculare.
  Deținătorul certificatului de înmatriculare poate depune la autoritatea competentă o cerere de anulare a înmatriculării. |
| --- | --- |

(f)

„anularea certificatului de înmatriculare”: înseamnă o anulare definitivă
  de către autoritatea competentă
  a autorizației ca vehiculul să fie utilizat în traficul rutier
  necesitând, dacă vehiculul urmează să fie utilizat din nou în trafic,
  un nou proces de înmatriculare.
  Deținătorul certificatului de înmatriculare poate depune la autoritatea competentă o cerere de anulare a înmatriculării.

(Această modificare se aplică întregului text.)

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 1999/37/CE

Articolul 3 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Statele membre păstrează datele referitoare la toate vehiculele înmatriculate pe teritoriul lor într-un registru electronic. Datele din acest registru conțin
  toate elementele
  specificate în anexa I, precum și rezultatele inspecțiilor tehnice auto obligatorii în conformitate cu Regulamentul XX/XX/XX [privind inspecțiile tehnice auto periodice]. Statele membre pun datele tehnice privind vehiculele la dispoziția autorităților competente sau a centrelor de control implicate în desfășurarea inspecțiilor tehnice auto. | (4)   Statele membre păstrează datele referitoare la toate vehiculele înmatriculate pe teritoriul lor într-un registru electronic. Datele din acest registru conțin
  datele
  specificate
  la punctele II.4 – II.7 din
  anexa I, precum și rezultatele inspecțiilor tehnice auto
  periodice
  obligatorii în conformitate cu Regulamentul XX/XX/XX [privind inspecțiile tehnice auto periodice]. Statele membre pun datele tehnice privind vehiculele la dispoziția autorităților competente sau a centrelor de control implicate în desfășurarea inspecțiilor tehnice auto. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Statele membre păstrează datele referitoare la toate vehiculele înmatriculate pe teritoriul lor într-un registru electronic. Datele din acest registru conțin
  toate elementele
  specificate în anexa I, precum și rezultatele inspecțiilor tehnice auto obligatorii în conformitate cu Regulamentul XX/XX/XX [privind inspecțiile tehnice auto periodice]. Statele membre pun datele tehnice privind vehiculele la dispoziția autorităților competente sau a centrelor de control implicate în desfășurarea inspecțiilor tehnice auto.

(4)   Statele membre păstrează datele referitoare la toate vehiculele înmatriculate pe teritoriul lor într-un registru electronic. Datele din acest registru conțin
  datele
  specificate
  la punctele II.4 – II.7 din
  anexa I, precum și rezultatele inspecțiilor tehnice auto
  periodice
  obligatorii în conformitate cu Regulamentul XX/XX/XX [privind inspecțiile tehnice auto periodice]. Statele membre pun datele tehnice privind vehiculele la dispoziția autorităților competente sau a centrelor de control implicate în desfășurarea inspecțiilor tehnice auto.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 1999/37/CE

Articolul 3 a – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Retragerea rămâne în vigoare până când vehiculul trece o nouă inspecție tehnică auto. În urma finalizării cu succes a inspecției tehnice auto, autoritatea de înmatriculare reautorizează fără întârziere utilizarea vehiculului în traficul rutier. | Retragerea rămâne în vigoare până când vehiculul trece o nouă inspecție tehnică auto. În urma finalizării cu succes a inspecției tehnice auto, autoritatea de înmatriculare reautorizează fără întârziere utilizarea vehiculului în traficul rutier
  , fără a fi necesar un nou proces de înmatriculare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Retragerea rămâne în vigoare până când vehiculul trece o nouă inspecție tehnică auto. În urma finalizării cu succes a inspecției tehnice auto, autoritatea de înmatriculare reautorizează fără întârziere utilizarea vehiculului în traficul rutier.

Retragerea rămâne în vigoare până când vehiculul trece o nouă inspecție tehnică auto. În urma finalizării cu succes a inspecției tehnice auto, autoritatea de înmatriculare reautorizează fără întârziere utilizarea vehiculului în traficul rutier
  , fără a fi necesar un nou proces de înmatriculare.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 1999/37/CE

Articolul 3 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul în care autoritatea de înmatriculare a unui stat membru este notificată că un vehicul a fost considerat vehicul scos din uz în conformitate cu Directiva 2000/53/CE, certificatul de înmatriculare se anulează și această informație se înscrie în registrul său electronic. | (2)   În cazul în care autoritatea de înmatriculare a unui stat membru este notificată că un vehicul a fost considerat vehicul scos din uz în conformitate cu Directiva 2000/53/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz
  , certificatul de înmatriculare se anulează și această informație se înscrie în registrul său electronic.
  Această anulare nu implică un nou proces de înmatriculare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul în care autoritatea de înmatriculare a unui stat membru este notificată că un vehicul a fost considerat vehicul scos din uz în conformitate cu Directiva 2000/53/CE, certificatul de înmatriculare se anulează și această informație se înscrie în registrul său electronic.

(2)   În cazul în care autoritatea de înmatriculare a unui stat membru este notificată că un vehicul a fost considerat vehicul scos din uz în conformitate cu Directiva 2000/53/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz
  , certificatul de înmatriculare se anulează și această informație se înscrie în registrul său electronic.
  Această anulare nu implică un nou proces de înmatriculare.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 1999/37/CE

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | La articolul 5 se adaugă
  următorul alineat
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.

La articolul 5 se adaugă
  următorul alineat
  :

| 5
  . | La articolul 5 se adaugă
  următoarele alineate
  : |
| --- | --- |

5
  .

La articolul 5 se adaugă
  următoarele alineate
  :

„(3)   În cazul în care un stat membru este notificat că un vehicul a fost reînmatriculat în alt stat membru, el trebuie să anuleze certificatul de înmatriculare a vehiculului respectiv pe teritoriul său.”

„(3)   În cazul în care un stat membru este notificat că un vehicul a fost reînmatriculat în alt stat membru, el trebuie să anuleze certificatul de înmatriculare a vehiculului respectiv pe teritoriul său.

(3a)
     
  În cazul în care un vehicul este reînmatriculat în alt stat membru, iar dovada ultimei inspecții tehnice a vehiculului, precum și data următoarei inspecții tehnice apar pe certificatul de înmatriculare, atunci când emite noul certificat de înmatriculare statul membru în care vehiculul este reînmatriculat recunoaște validitatea certificatului de inspecție auto și, dacă certificatul este valid în ceea ce privește intervalele de inspecție aplicate în statul membru de reînmatriculare, include o declarație în acest sens pe noul certificat de înmatriculare.

(3b)
     
  În cazul în care se schimbă proprietarul vehiculului, iar dovada ultimei inspecții tehnice a vehiculului, precum și data următoarei inspecții tehnice apar pe certificatul de înmatriculare, atunci când emite noul certificat de înmatriculare noului proprietar statul membru în cauză recunoaște validitatea certificatului de inspecție auto și include o declarație în acest sens pe noul certificat de înmatriculare.”

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 5

Articolul 1 – punctul 5

Directiva 1999/37/CE

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Delegarea competenței
  menționate la articolul 6
  se acordă pe durată nedeterminată, începând
  de la
  data intrării în
  vigoare a
  prezentului regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)

Delegarea competenței
  menționate la articolul 6
  se acordă pe durată nedeterminată, începând
  de la
  data intrării în
  vigoare a
  prezentului regulament
  .

Delegarea competenței

se acordă pe durată nedeterminată, începând

data intrării în

prezentului regulament

| (2) | Competența de a adopta actele delegate
  menționate la articolul 6
  este conferită Comisiei pentru o perioadă
  de
  cinci ani de
  la
  intrarea in
  vigoare a
  prezentei directive
  .
  Comisia redactează un raport în legătură cu delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |
| --- | --- |

(2)

Competența de a adopta actele delegate
  menționate la articolul 6
  este conferită Comisiei pentru o perioadă
  de
  cinci ani de
  la
  intrarea in
  vigoare a
  prezentei directive
  .
  Comisia redactează un raport în legătură cu delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Competența de a adopta actele delegate

este conferită Comisiei pentru o perioadă

cinci ani de

intrarea in

prezentei directive

Comisia redactează un raport în legătură cu delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

Directiva 1999/37/CE

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text: |
| | Statele membre își acordă reciproc asistență la punerea în aplicare a prezentei directive. Statele membre pot face schimb de informații atât la nivel bilateral cât și la nivel multilateral, în special în scopul de a verifica, înaintea înmatriculării vehiculului, statutul legal al acestuia din urmă, după caz, în statul membru în care a fost înmatriculat anterior. O astfel de verificare poate include, în special, utilizarea unei rețele electronice, bazele de date electronice naționale fiind puse la dispoziția altor state membre.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

6a.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

Statele membre își acordă reciproc asistență la punerea în aplicare a prezentei directive. Statele membre pot face schimb de informații atât la nivel bilateral cât și la nivel multilateral, în special în scopul de a verifica, înaintea înmatriculării vehiculului, statutul legal al acestuia din urmă, după caz, în statul membru în care a fost înmatriculat anterior. O astfel de verificare poate include, în special, utilizarea unei rețele electronice, bazele de date electronice naționale fiind puse la dispoziția altor state membre.”

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 6 b (nou)

Articolul 1 – punctul 6 b (nou)

Directiva 1999/37/CE

Anexa I – punctul II.5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6b. | La punctul II.5 din anexa I se adaugă următorul punct: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6b.

6b.

La punctul II.5 din anexa I se adaugă următorul punct:

| „(Y) | dovada (de exemplu, ștampila, data, semnătura) ultimei inspecții tehnice auto și data următoarei inspecții tehnice auto (a se repeta de câte ori este necesar).” |
| --- | --- |

„(Y)

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0199/2013).

1

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/192 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/192

---

P7_TA(2013)0296

Controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (COM(2012)0382 – C7-0188/2012– 2012/0186(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/33)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Inspecția tehnică auto este parte componentă a unui regim mai larg care garantează că vehiculele sunt întreținute în condiții acceptabile din punctul de vedere al siguranței și al protecției mediului pe durata utilizării lor. Acest regim
  trebuie
  să includă inspecții tehnice auto periodice pentru toate vehiculele și controale tehnice în trafic pentru vehiculele utilizate în activitățile de transport comercial rutier, precum și dispoziții privind o procedură de înmatriculare a vehiculelor pentru a se garanta
  că
  vehiculele care constituie un risc imediat pentru siguranța rutieră
  nu sunt utilizate pe drumuri publice
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Inspecția tehnică auto este parte componentă a unui regim mai larg care garantează că vehiculele sunt întreținute în condiții acceptabile din punctul de vedere al siguranței și al protecției mediului pe durata utilizării lor. Acest regim
  trebuie
  să includă inspecții tehnice auto periodice pentru toate vehiculele și controale tehnice în trafic pentru vehiculele utilizate în activitățile de transport comercial rutier, precum și dispoziții privind o procedură de înmatriculare a vehiculelor pentru a se garanta
  că
  vehiculele care constituie un risc imediat pentru siguranța rutieră
  nu sunt utilizate pe drumuri publice
  .

| (3) | Inspecția tehnică auto este parte componentă a unui regim mai larg care garantează că vehiculele sunt întreținute în condiții acceptabile din punctul de vedere al siguranței și al protecției mediului pe durata utilizării lor. Acest regim
  ar trebui
  să includă inspecții tehnice auto periodice pentru toate vehiculele și controale tehnice în trafic pentru vehiculele utilizate în activitățile de transport comercial rutier, precum și dispoziții privind o procedură de înmatriculare a vehiculelor
  . Inspecția periodică ar trebui să fie principalul instrument
  pentru a se garanta
  compatibilitatea vehiculelor cu circulația pe drumurile publice. Controalele tehnice în trafic aplicate vehiculelor utilitare ar trebui doar să completeze inspecțiile tehnice periodice și să vizeze
  vehiculele
  din trafic
  care constituie un risc imediat pentru siguranța rutieră. |
| --- | --- |

(3)

Inspecția tehnică auto este parte componentă a unui regim mai larg care garantează că vehiculele sunt întreținute în condiții acceptabile din punctul de vedere al siguranței și al protecției mediului pe durata utilizării lor. Acest regim
  ar trebui
  să includă inspecții tehnice auto periodice pentru toate vehiculele și controale tehnice în trafic pentru vehiculele utilizate în activitățile de transport comercial rutier, precum și dispoziții privind o procedură de înmatriculare a vehiculelor
  . Inspecția periodică ar trebui să fie principalul instrument
  pentru a se garanta
  compatibilitatea vehiculelor cu circulația pe drumurile publice. Controalele tehnice în trafic aplicate vehiculelor utilitare ar trebui doar să completeze inspecțiile tehnice periodice și să vizeze
  vehiculele
  din trafic
  care constituie un risc imediat pentru siguranța rutieră.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | În Uniune au fost adoptate o serie de standarde și cerințe tehnice în materie de siguranță a vehiculelor. Cu toate acestea, este necesar să se asigure, prin intermediul unui regim de controale tehnice în trafic inopinate, că, după introducerea lor pe piață,
  vehiculele continuă să îndeplinească standardele de siguranță
  pe toată durata lor de viață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

În Uniune au fost adoptate o serie de standarde și cerințe tehnice în materie de siguranță a vehiculelor. Cu toate acestea, este necesar să se asigure, prin intermediul unui regim de controale tehnice în trafic inopinate, că, după introducerea lor pe piață,
  vehiculele continuă să îndeplinească standardele de siguranță
  pe toată durata lor de viață.

| (4) | În Uniune au fost adoptate o serie de standarde și cerințe tehnice în materie de siguranță a vehiculelor și de standarde de mediu.. Cu toate acestea, este necesar să se asigure, prin intermediul unui regim de controale tehnice în trafic inopinate, că, după introducerea lor pe piață, vehiculele
  rămân tehnic în măsură să circule
  pe toată durata lor de viață. |
| --- | --- |

(4)

În Uniune au fost adoptate o serie de standarde și cerințe tehnice în materie de siguranță a vehiculelor și de standarde de mediu.. Cu toate acestea, este necesar să se asigure, prin intermediul unui regim de controale tehnice în trafic inopinate, că, după introducerea lor pe piață, vehiculele
  rămân tehnic în măsură să circule
  pe toată durata lor de viață.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Deoarece, după cum indică raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei 2000/30/CE, numeroase vehicule oprite pentru a fi supuse controalelor în trafic nu prezintă defecte, selectarea vehiculelor pentru controalele în trafic ar trebui să se bazeze pe profilul de risc al operatorilor și să se orienteze asupra întreprinderilor cu risc ridicat, pentru a reduce povara impusă operatorilor care își întrețin vehiculele în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Controalele tehnice în trafic trebuie puse în practică prin intermediul unui sistem de clasificare în
  funcție de gradul de risc. Statele membre pot utiliza sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc stabilit în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Controalele tehnice în trafic trebuie puse în practică prin intermediul unui sistem de clasificare în
  funcție de gradul de risc. Statele membre pot utiliza sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc stabilit în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului.

| (6) | Controalele tehnice în trafic trebuie
  , în consecință,
  puse în practică prin intermediul unui sistem de clasificare
  bazat pe numărul și gravitatea deficiențelor depistate la vehiculele exploatate de fiecare întreprindere, conform celor menționate
  în
  certificatele de inspecție tehnică standardizate și în rapoartele de control tehnic în trafic. |
| --- | --- |

(6)

Controalele tehnice în trafic trebuie
  , în consecință,
  puse în practică prin intermediul unui sistem de clasificare
  bazat pe numărul și gravitatea deficiențelor depistate la vehiculele exploatate de fiecare întreprindere, conform celor menționate
  în
  certificatele de inspecție tehnică standardizate și în rapoartele de control tehnic în trafic.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (
  6a
  ) | Luând în considerație volumul traficului de vehicule utilitare dintre statele membre, pentru a evita orice discriminare în funcție de țara de origine a vehiculului, sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc ar trebui implementat în întreaga Uniune, pe baza unui nivel adecvat de armonizare în toate statele membre a inspecțiilor tehnice periodice și a controalelor în trafic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(
  6a
  )

Luând în considerație volumul traficului de vehicule utilitare dintre statele membre, pentru a evita orice discriminare în funcție de țara de origine a vehiculului, sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc ar trebui implementat în întreaga Uniune, pe baza unui nivel adecvat de armonizare în toate statele membre a inspecțiilor tehnice periodice și a controalelor în trafic.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier stabilite în Registrul european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU). ERRU permite interconectarea registrelor electronice naționale ale întreprinderilor de transport din întreaga Uniune, în conformitate cu normele Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Utilizarea acestui sistem, exploatat de autoritatea competentă din fiecare stat membru, facilitează cooperarea dintre statele membre și reduce costurile pe care le implică atât verificarea întreprinderilor, cât și a organelor administrative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier stabilite în Registrul european al întreprinderilor de transport rutier (ERRU). ERRU permite interconectarea registrelor electronice naționale ale întreprinderilor de transport din întreaga Uniune, în conformitate cu normele Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Utilizarea acestui sistem, exploatat de autoritatea competentă din fiecare stat membru, facilitează cooperarea dintre statele membre și reduce costurile pe care le implică atât verificarea întreprinderilor, cât și a organelor administrative.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Vehiculele agricole cu viteza maximă prin construcție mai mare de 40 km/h sunt, în unele cazuri, utilizate pentru a înlocui camioanele în scopul transportului rutier de mărfuri. Este important să se asigure că, în cazurile în care vehiculele agricole sunt utilizate astfel, acestea sunt tratate, în ceea ce privește controalele tehnice în trafic, la fel ca și camioanele . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Vehiculele agricole cu viteza maximă prin construcție mai mare de 40 km/h sunt, în unele cazuri, utilizate pentru a înlocui camioanele în scopul transportului rutier de mărfuri. Este important să se asigure că, în cazurile în care vehiculele agricole sunt utilizate astfel, acestea sunt tratate, în ceea ce privește controalele tehnice în trafic, la fel ca și camioanele .

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Cu scopul de a evita sarcina și costurile administrative inutile și de a ameliora eficiența controalelor, vehiculele exploatate de întreprinderi care nu respectă standardele de siguranță rutieră și de mediu
  trebuie
  selectate în mod prioritar, în timp ce vehiculele exploatate de operatori responsabili, care acordă atenția cuvenită aspectelor de siguranță, și întreținute în mod corespunzător trebuie recompensate prin controale mai puțin frecvente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Cu scopul de a evita sarcina și costurile administrative inutile și de a ameliora eficiența controalelor, vehiculele exploatate de întreprinderi care nu respectă standardele de siguranță rutieră și de mediu
  trebuie
  selectate în mod prioritar, în timp ce vehiculele exploatate de operatori responsabili, care acordă atenția cuvenită aspectelor de siguranță, și întreținute în mod corespunzător trebuie recompensate prin controale mai puțin frecvente.

| (10) | Cu scopul de a evita poverile și costurile administrative inutile și de a ameliora eficiența controalelor,
  autoritățile naționale competente ar trebui să aibă posibilitatea de a decide ca
  vehiculele exploatate de întreprinderi care nu respectă standardele de siguranță rutieră și de mediu
  să fie
  selectate în mod prioritar, în timp ce vehiculele exploatate de operatori responsabili, care acordă atenția cuvenită aspectelor de siguranță, și întreținute în mod corespunzător vor fi recompensate prin controale mai puțin frecvente. |
| --- | --- |

(10)

Cu scopul de a evita poverile și costurile administrative inutile și de a ameliora eficiența controalelor,
  autoritățile naționale competente ar trebui să aibă posibilitatea de a decide ca
  vehiculele exploatate de întreprinderi care nu respectă standardele de siguranță rutieră și de mediu
  să fie
  selectate în mod prioritar, în timp ce vehiculele exploatate de operatori responsabili, care acordă atenția cuvenită aspectelor de siguranță, și întreținute în mod corespunzător vor fi recompensate prin controale mai puțin frecvente.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Controalele tehnice în trafic trebuie să constea în controlul inițial și, dacă este necesar, în controale mai amănunțite. În ambele cazuri, acestea trebuie să vizeze toate părțile și sisteme relevante ale vehiculelor. Pentru a se ajunge la un control mai armonizat, pentru toate elementele care pot fi supuse controlului, trebuie introduse metode de control și exemple de deficiențe, precum și evaluarea lor în funcție de gravitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Controalele tehnice în trafic trebuie să constea în controlul inițial și, dacă este necesar, în controale mai amănunțite. În ambele cazuri, acestea trebuie să vizeze toate părțile și sisteme relevante ale vehiculelor. Pentru a se ajunge la un control mai armonizat, pentru toate elementele care pot fi supuse controlului, trebuie introduse metode de control și exemple de deficiențe, precum și evaluarea lor în funcție de gravitate.

| (11) | Controalele tehnice în trafic ar trebui să constea în controlul inițial și, dacă este necesar, în controale mai amănunțite. În ambele cazuri, acestea trebuie să vizeze toate părțile și sisteme relevante ale vehiculelor
  , inclusiv fixarea încărcăturii
  . Pentru a se ajunge la un control mai armonizat, pentru toate elementele care pot fi supuse controlului, trebuie introduse metode de control și exemple de deficiențe, precum și evaluarea lor în funcție de gravitate.
  Utilizarea standardelor de fixare a încărcăturii și de evaluare a acesteia ar trebui încurajată. |
| --- | --- |

(11)

Controalele tehnice în trafic ar trebui să constea în controlul inițial și, dacă este necesar, în controale mai amănunțite. În ambele cazuri, acestea trebuie să vizeze toate părțile și sisteme relevante ale vehiculelor
  , inclusiv fixarea încărcăturii
  . Pentru a se ajunge la un control mai armonizat, pentru toate elementele care pot fi supuse controlului, trebuie introduse metode de control și exemple de deficiențe, precum și evaluarea lor în funcție de gravitate.
  Utilizarea standardelor de fixare a încărcăturii și de evaluare a acesteia ar trebui încurajată.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Din moment ce funcționarea propriu-zisă a anvelopelor este strâns legată de presiunea de umflare a acestora, ar trebui avută în vedere extinderea montajului obligatoriu al sistemelor de control al presiunii pneului, astfel cum au fost definite acestea în Regulamentul 64.02 al CEE-ONU și, dacă se constată că ar fi oportun, funcționarea acestor sisteme ar trebui verificată în cadrul controalelor tehnice în trafic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Din moment ce funcționarea propriu-zisă a anvelopelor este strâns legată de presiunea de umflare a acestora, ar trebui avută în vedere extinderea montajului obligatoriu al sistemelor de control al presiunii pneului, astfel cum au fost definite acestea în Regulamentul 64.02 al CEE-ONU și, dacă se constată că ar fi oportun, funcționarea acestor sisteme ar trebui verificată în cadrul controalelor tehnice în trafic.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11b) | Statele membre pot verifica fixarea încărcăturii în cursul controalelor tehnice în trafic în conformitate cu standardele existente. Rezultatul unor astfel de verificări nu ar trebui să fie introdus în sistemul de clasificare în funcție de risc până când normele privind fixarea încărcăturii nu sunt armonizate la nivelul Uniunii. În așteptarea acestei armonizări, ar trebui încurajată utilizarea standardelor europene și a Liniilor directoare europene privind bunele practici de fixare a încărcăturii pentru transportul rutier în scopul evaluării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11b)

Statele membre pot verifica fixarea încărcăturii în cursul controalelor tehnice în trafic în conformitate cu standardele existente. Rezultatul unor astfel de verificări nu ar trebui să fie introdus în sistemul de clasificare în funcție de risc până când normele privind fixarea încărcăturii nu sunt armonizate la nivelul Uniunii. În așteptarea acestei armonizări, ar trebui încurajată utilizarea standardelor europene și a Liniilor directoare europene privind bunele practici de fixare a încărcăturii pentru transportul rutier în scopul evaluării.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | În mai multe state membre, rapoartele privind controalele tehnice în trafic sunt elaborate prin mijloace electronice. În astfel de cazuri,
  conducătorul auto trebuie să primească un exemplar imprimat al
  raportului de inspecție. Toate datele și informațiile colectate pe durata controalelor tehnice în trafic trebuie transferate într-o bază de date comună a statelor membre pentru ca datele să poată fi mai ușor prelucrate, iar transferul de informații să se poată face fără a se crea
  o
  sarcină administrativă suplimentară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

În mai multe state membre, rapoartele privind controalele tehnice în trafic sunt elaborate prin mijloace electronice. În astfel de cazuri,
  conducătorul auto trebuie să primească un exemplar imprimat al
  raportului de inspecție. Toate datele și informațiile colectate pe durata controalelor tehnice în trafic trebuie transferate într-o bază de date comună a statelor membre pentru ca datele să poată fi mai ușor prelucrate, iar transferul de informații să se poată face fără a se crea
  o
  sarcină administrativă suplimentară.

| (12) | În mai multe state membre, rapoartele privind controalele tehnice în trafic sunt elaborate prin mijloace electronice. În astfel de cazuri,
  este important ca avantajele comunicării electronice să fie valorificate în totalitate, iar exemplarele imprimate ale
  raportului de inspecție
  ar trebui utilizate la minimum
  . Toate datele și informațiile colectate pe durata controalelor tehnice în trafic ar trebui transferate într-o bază de date comună a statelor membre pentru ca datele să poată fi mai ușor prelucrate, iar transferul de informații să se poată face fără a se crea
  vreo
  sarcină administrativă suplimentară. |
| --- | --- |

(12)

În mai multe state membre, rapoartele privind controalele tehnice în trafic sunt elaborate prin mijloace electronice. În astfel de cazuri,
  este important ca avantajele comunicării electronice să fie valorificate în totalitate, iar exemplarele imprimate ale
  raportului de inspecție
  ar trebui utilizate la minimum
  . Toate datele și informațiile colectate pe durata controalelor tehnice în trafic ar trebui transferate într-o bază de date comună a statelor membre pentru ca datele să poată fi mai ușor prelucrate, iar transferul de informații să se poată face fără a se crea
  vreo
  sarcină administrativă suplimentară.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Prin utilizarea unităților mobile de control se reduc întârzierile și costurile pentru operatori întrucât se pot efectua inspecții mai aprofundate direct pe marginea drumurilor publice. Pot fi folosite
  , în anumite condiții,
  și centrele de inspecție pentru realizarea unor controale mai detaliate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Prin utilizarea unităților mobile de control se reduc întârzierile și costurile pentru operatori întrucât se pot efectua inspecții mai aprofundate direct pe marginea drumurilor publice. Pot fi folosite
  , în anumite condiții,
  și centrele de inspecție pentru realizarea unor controale mai detaliate.

| (13) | Prin utilizarea unităților mobile de control se reduc întârzierile și costurile pentru operatori întrucât se pot efectua inspecții mai aprofundate direct pe marginea drumurilor publice.
  Atunci când sunt amplasate în apropiere,
  pot fi folosite și centrele de inspecție pentru realizarea unor controale mai detaliate |
| --- | --- |

(13)

Prin utilizarea unităților mobile de control se reduc întârzierile și costurile pentru operatori întrucât se pot efectua inspecții mai aprofundate direct pe marginea drumurilor publice.
  Atunci când sunt amplasate în apropiere,
  pot fi folosite și centrele de inspecție pentru realizarea unor controale mai detaliate

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Personalul care efectuează controalele în trafic inițiale ar trebui să dispună de competența adecvată pentru a executa controale vizuale în mod eficient. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Personalul care efectuează controalele în trafic inițiale ar trebui să dispună de competența adecvată pentru a executa controale vizuale în mod eficient.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Pentru efectuarea controlului tehnic în trafic inițial, întreprinderile sau șoferii nu trebuie taxați. Pentru reducerea costurilor ce decurg din utilizarea echipamentelor de control mobile sau a celor din centrele de inspecție tehnică aflate în apropiere, statele membre ar trebui însă să aibă posibilitatea de a percepe o taxă în cazul în care se constată deficiențe majore sau periculoase, care indică faptul că întreprinderea care exploatează vehiculul nu și-a îndeplinit obligația de a-l păstra într-o stare compatibilă cu circulația sa pe drumurile publice. Pentru limitarea poverii financiare a acestor întreprinderi, taxa percepută nu ar trebui să o depășească pe aceea aferentă unei inspecții tehnice periodice pentru aceeași categorie de vehicule. Toate profiturile sau veniturile provenite din încasarea unei astfel de taxe ar trebui utilizate la ridicarea gradului de siguranță rutieră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Pentru efectuarea controlului tehnic în trafic inițial, întreprinderile sau șoferii nu trebuie taxați. Pentru reducerea costurilor ce decurg din utilizarea echipamentelor de control mobile sau a celor din centrele de inspecție tehnică aflate în apropiere, statele membre ar trebui însă să aibă posibilitatea de a percepe o taxă în cazul în care se constată deficiențe majore sau periculoase, care indică faptul că întreprinderea care exploatează vehiculul nu și-a îndeplinit obligația de a-l păstra într-o stare compatibilă cu circulația sa pe drumurile publice. Pentru limitarea poverii financiare a acestor întreprinderi, taxa percepută nu ar trebui să o depășească pe aceea aferentă unei inspecții tehnice periodice pentru aceeași categorie de vehicule. Toate profiturile sau veniturile provenite din încasarea unei astfel de taxe ar trebui utilizate la ridicarea gradului de siguranță rutieră.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În scopul de a asigura un schimb de informații eficient între statele membre, trebuie să existe, în fiecare stat membru, un singur organism care să acționeze ca punct de contact pentru asigurarea legăturii cu alte autorități competente din domeniu. Acest organism trebuie, de asemenea, să elaboreze statisticile necesare. Pe lângă aceasta, statele membre trebuie să aplice o strategie națională de control coerentă pe teritoriul lor și pot desemna un organism unic care să coordoneze punerea în aplicare a acesteia. Autoritățile competente din fiecare stat membru trebuie să desemneze proceduri prin care se stabilesc termenele limită și conținutul informațiilor care trebuie transmise. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

În scopul de a asigura un schimb de informații eficient între statele membre, trebuie să existe, în fiecare stat membru, un singur organism care să acționeze ca punct de contact pentru asigurarea legăturii cu alte autorități competente din domeniu. Acest organism trebuie, de asemenea, să elaboreze statisticile necesare. Pe lângă aceasta, statele membre trebuie să aplice o strategie națională de control coerentă pe teritoriul lor și pot desemna un organism unic care să coordoneze punerea în aplicare a acesteia. Autoritățile competente din fiecare stat membru trebuie să desemneze proceduri prin care se stabilesc termenele limită și conținutul informațiilor care trebuie transmise.

| (16) | În scopul de a asigura un schimb de informații eficient între statele membre, trebuie să existe, în fiecare stat membru, un singur organism care să acționeze ca punct de contact pentru asigurarea legăturii cu alte autorități competente din domeniu. Acest organism trebuie, de asemenea, să elaboreze statisticile necesare
  , în special în legătură cu categoriile de vehicule comerciale verificate în cursul controalelor tehnice în trafic, cu numărul și tipul deficiențelor identificate și cu gravitatea acestora
  . Pe lângă aceasta, statele membre trebuie să aplice o strategie națională de control coerentă pe teritoriul lor și pot desemna un organism unic care să coordoneze punerea în aplicare a acesteia. Autoritățile competente din fiecare stat membru trebuie să desemneze proceduri prin care se stabilesc termenele limită și conținutul informațiilor care trebuie transmise. |
| --- | --- |

(16)

În scopul de a asigura un schimb de informații eficient între statele membre, trebuie să existe, în fiecare stat membru, un singur organism care să acționeze ca punct de contact pentru asigurarea legăturii cu alte autorități competente din domeniu. Acest organism trebuie, de asemenea, să elaboreze statisticile necesare
  , în special în legătură cu categoriile de vehicule comerciale verificate în cursul controalelor tehnice în trafic, cu numărul și tipul deficiențelor identificate și cu gravitatea acestora
  . Pe lângă aceasta, statele membre trebuie să aplice o strategie națională de control coerentă pe teritoriul lor și pot desemna un organism unic care să coordoneze punerea în aplicare a acesteia. Autoritățile competente din fiecare stat membru trebuie să desemneze proceduri prin care se stabilesc termenele limită și conținutul informațiilor care trebuie transmise.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Pentru a permite o monitorizare a regimului controalelor tehnice în trafic pus în practică în Uniune, statele membre
  trebuie
  să comunice Comisiei, de
  două ori pe
  an, rezultatele controalelor tehnice în trafic efectuate. Comisia trebuie să raporteze datele colectate Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Pentru a permite o monitorizare a regimului controalelor tehnice în trafic pus în practică în Uniune, statele membre
  trebuie
  să comunice Comisiei, de
  două ori pe
  an, rezultatele controalelor tehnice în trafic efectuate. Comisia trebuie să raporteze datele colectate Parlamentului European.

| (17) | Pentru a permite o monitorizare a regimului controalelor tehnice în trafic pus în practică în Uniune, statele membre
  ar trebui
  să comunice Comisiei,
  înainte
  de
  data de 31 martie a fiecărui al doilea
  an, rezultatele controalelor tehnice în trafic efectuate. Comisia trebuie să raporteze datele colectate Parlamentului European. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a permite o monitorizare a regimului controalelor tehnice în trafic pus în practică în Uniune, statele membre
  ar trebui
  să comunice Comisiei,
  înainte
  de
  data de 31 martie a fiecărui al doilea
  an, rezultatele controalelor tehnice în trafic efectuate. Comisia trebuie să raporteze datele colectate Parlamentului European.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Pentru a reduce la minimum pierderile de timp pentru întreprinderi și șoferi și pentru a mări eficiența globală, ar trebui încurajată efectuarea, alături de controalele efectuate pentru a verifica conformitatea cu legislația socială din domeniul transportului rutier, a controalelor tehnice în trafic în conformitate cu legislația din domeniul transportului rutier, și anume cu Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere

   (2)

  , Directiva 2006/22/CE și Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier

   (3)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Pentru a reduce la minimum pierderile de timp pentru întreprinderi și șoferi și pentru a mări eficiența globală, ar trebui încurajată efectuarea, alături de controalele efectuate pentru a verifica conformitatea cu legislația socială din domeniul transportului rutier, a controalelor tehnice în trafic în conformitate cu legislația din domeniul transportului rutier, și anume cu Regulamentul (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere

   (2)

  , Directiva 2006/22/CE și Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier

   (3)

  .

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament stabilește un regim al controalelor tehnice în trafic aplicate vehiculelor comerciale care circulă pe teritoriul statelor membre. | 1.
     Prezentul regulament stabilește un regim al controalelor tehnice în trafic
  efectuate pentru a se verifica dacă starea vehiculelor le permite circulația pe drumurile publice,
  aplicate vehiculelor comerciale care circulă pe teritoriul statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament stabilește un regim al controalelor tehnice în trafic aplicate vehiculelor comerciale care circulă pe teritoriul statelor membre.

1.
     Prezentul regulament stabilește un regim al controalelor tehnice în trafic
  efectuate pentru a se verifica dacă starea vehiculelor le permite circulația pe drumurile publice,
  aplicate vehiculelor comerciale care circulă pe teritoriul statelor membre.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Controalele tehnice rutiere se efectuează fără nici o discriminare în ceea ce privește naționalitatea conducătorului auto sau țara de înmatriculare sau de punere în circulație a vehiculului utilitar în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1a.
     
  Controalele tehnice rutiere se efectuează fără nici o discriminare în ceea ce privește naționalitatea conducătorului auto sau țara de înmatriculare sau de punere în circulație a vehiculului utilitar în cauză.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Prezentul regulament se aplică vehiculelor comerciale cu o viteză maximă prin construcție mai mare de 25 km/h aparținând următoarelor categorii, astfel cum sunt definite în Directiva 2007/46/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului
  : | (1)   Prezentul regulament se aplică vehiculelor comerciale cu o viteză maximă prin construcție mai mare de 25 km/h aparținând următoarelor categorii, astfel cum sunt definite în Directiva 2007/46/CE
  și în Directiva 2003/37/CE
  : |
| — | autovehicule utilizate pentru transportul de călători care au mai mult de opt locuri așezate, exclusiv locul conducătorului auto – categoriile de vehicule M2 și M3, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Prezentul regulament se aplică vehiculelor comerciale cu o viteză maximă prin construcție mai mare de 25 km/h aparținând următoarelor categorii, astfel cum sunt definite în Directiva 2007/46/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului
  :

(1)   Prezentul regulament se aplică vehiculelor comerciale cu o viteză maximă prin construcție mai mare de 25 km/h aparținând următoarelor categorii, astfel cum sunt definite în Directiva 2007/46/CE
  și în Directiva 2003/37/CE
  :

—

autovehicule utilizate pentru transportul de călători care au mai mult de opt locuri așezate, exclusiv locul conducătorului auto – categoriile de vehicule M2 și M3,

| — | autovehicule
  și orice remorcă atașată
  utilizate pentru transportul de călători care au mai mult de opt locuri așezate, exclusiv locul conducătorului auto – categoriile de vehicule M2 și M3, |
| --- | --- |

—

autovehicule
  și orice remorcă atașată
  utilizate pentru transportul de călători care au mai mult de opt locuri așezate, exclusiv locul conducătorului auto – categoriile de vehicule M2 și M3,

| — | autovehicule
  cu cel puțin patru roți,
  utilizate
  , în mod normal,
  pentru transportul de mărfuri
  , cu masa
  maximă admisibilă care nu depășește 3 500  kg – categoria de vehicule N1, |
| --- | --- |

—

autovehicule
  cu cel puțin patru roți,
  utilizate
  , în mod normal,
  pentru transportul de mărfuri
  , cu masa
  maximă admisibilă care nu depășește 3 500  kg – categoria de vehicule N1,

| — | autovehicule
  și orice remorcă atașată
  utilizate pentru transportul de mărfuri
  cu o masă
  maximă admisibilă care nu depășește 3 500  kg – categoria de vehicule N1; |
| --- | --- |

—

autovehicule
  și orice remorcă atașată
  utilizate pentru transportul de mărfuri
  cu o masă
  maximă admisibilă care nu depășește 3 500  kg – categoria de vehicule N1;

| — | autovehicule utilizate pentru transportul de mărfuri, a căror masă maximă admisibilă depășește 3 500  kg – categoriile de vehicule N2 și N3, |
| --- | --- |

—

autovehicule utilizate pentru transportul de mărfuri, a căror masă maximă admisibilă depășește 3 500  kg – categoriile de vehicule N2 și N3,

| — | autovehicule
  și orice remorcă atașată
  utilizate pentru transportul de mărfuri, a căror masă maximă admisibilă depășește 3 500  kg – categoriile de vehicule N2 și N3, |
| --- | --- |

—

autovehicule
  și orice remorcă atașată
  utilizate pentru transportul de mărfuri, a căror masă maximă admisibilă depășește 3 500  kg – categoriile de vehicule N2 și N3,

| — | remorci și semiremorci cu masa maximă admisibilă care nu depășește 3 500  kg – categoriile de vehicule O1 și O2, |
| --- | --- |

—

remorci și semiremorci cu masa maximă admisibilă care nu depășește 3 500  kg – categoriile de vehicule O1 și O2,

| — | remorci și semiremorci cu masa maximă admisibilă mai mare de 3 500  kg – categoriile de vehicule O3 și O4. |
| --- | --- |

—

remorci și semiremorci cu masa maximă admisibilă mai mare de 3 500  kg – categoriile de vehicule O3 și O4.

| — | tractoare cu roți din categoria T5, utilizate în principal pe drumurile publice, în activități comerciale de transport rutier de marfă, cu viteza maximă prin construcție mai mare de 40 km/h. |
| --- | --- |

—

tractoare cu roți din categoria T5, utilizate în principal pe drumurile publice, în activități comerciale de transport rutier de marfă, cu viteza maximă prin construcție mai mare de 40 km/h.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6. | „vehicul comercial” înseamnă un autovehicul împreună cu remorca sa, destinat transportului de mărfuri sau de pasageri în scopuri profesionale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.

„vehicul comercial” înseamnă un autovehicul împreună cu remorca sa, destinat transportului de mărfuri sau de pasageri în scopuri profesionale;

| 6. | Amendament (6)
  „vehicul comercial” înseamnă un autovehicul împreună cu remorca sa, destinat transportului de mărfuri sau de pasageri în scopuri profesionale; |
| --- | --- |

6.

Amendament (6)
  „vehicul comercial” înseamnă un autovehicul împreună cu remorca sa, destinat transportului de mărfuri sau de pasageri în scopuri profesionale;

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9. | „control tehnic în trafic” înseamnă o verificare inopinată a vehiculelor comerciale care circulă pe drumuri publice de pe teritoriul unui stat membru, efectuat de autorități sau sub supravegherea directă a acestora; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9.

„control tehnic în trafic” înseamnă o verificare inopinată a vehiculelor comerciale care circulă pe drumuri publice de pe teritoriul unui stat membru, efectuat de autorități sau sub supravegherea directă a acestora;

| 9. | „control tehnic în trafic” înseamnă o verificare inopinată a vehiculelor utilitare;
  precum și a asigurării încărcăturii lor, în timp ce
  circulă pe drumuri publice de pe teritoriul unui stat membru, efectuat de autorități sau sub supravegherea directă a acestora; |
| --- | --- |

9.

„control tehnic în trafic” înseamnă o verificare inopinată a vehiculelor utilitare;
  precum și a asigurării încărcăturii lor, în timp ce
  circulă pe drumuri publice de pe teritoriul unui stat membru, efectuat de autorități sau sub supravegherea directă a acestora;

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10. | „inspecție tehnică auto” înseamnă o verificare a
  faptului că piesele și componentele unui
  vehicul respectă caracteristicile de siguranță și de mediu pe care le prezentau la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în circulație ori la momentul postechipării; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

10.

„inspecție tehnică auto” înseamnă o verificare a
  faptului că piesele și componentele unui
  vehicul respectă caracteristicile de siguranță și de mediu pe care le prezentau la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în circulație ori la momentul postechipării;

| 10. | „inspecție tehnică auto” înseamnă o verificare
  efectuată pentru
  a
  garanta că
  vehicul
  este în măsură să fie utilizat pe drumurile publice și
  respectă caracteristicile de siguranță și de mediu
  cerute
  pe care le prezentau la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în circulație ori la momentul postechipării |
| --- | --- |

10.

„inspecție tehnică auto” înseamnă o verificare
  efectuată pentru
  a
  garanta că
  vehicul
  este în măsură să fie utilizat pe drumurile publice și
  respectă caracteristicile de siguranță și de mediu
  cerute
  pe care le prezentau la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în circulație ori la momentul postechipării

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 – punctul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11. | „autoritate competentă” înseamnă o autoritate sau un organism public responsabil cu administrarea sistemului
  național
  de controale tehnice în trafic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

11.

„autoritate competentă” înseamnă o autoritate sau un organism public responsabil cu administrarea sistemului
  național
  de controale tehnice în trafic.

| 11. | „autoritate competentă” înseamnă o autoritate sau un organism public
  abilitat de statul membru și
  responsabil cu administrarea sistemului de controale tehnice în trafic
  , inclusiv, dacă este cazul, cu efectuarea acestor controale; |
| --- | --- |

11.

„autoritate competentă” înseamnă o autoritate sau un organism public
  abilitat de statul membru și
  responsabil cu administrarea sistemului de controale tehnice în trafic
  , inclusiv, dacă este cazul, cu efectuarea acestor controale;

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12a. | „întreprindere” înseamnă orice persoană fizică sau juridică, orice asociație sau grup de persoane fără personalitate juridică, cu scop lucrativ sau nu, sau orice organism public cu personalitate juridică sau dependent de o autoritate cu personalitate juridică ce efectuează transporturi rutiere în contul altcuiva sau în cont propriu; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12a.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 14a. | – „inspecție de siguranță” înseamnă o inspecție vizuală, de impact și funcțională a șasiului și a caroseriei, a dispozitivului de cuplare, a direcției, anvelopelor, jantelor și a sistemului de frânare ale vehiculului comercial; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

14a.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 14b. | „centru de inspecție” înseamnă organisme sau entități publice sau private, autorizate de un stat membru să efectueze inspecții tehnice auto; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

14b.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 14 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 14c. | „operator” înseamnă o entitate legală sau juridică ce operează vehiculul în calitate de proprietar sau este autorizat să opereze vehiculul de către proprietar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

14c.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru efectuează în fiecare an calendaristic un număr
  total
  de controale tehnice în trafic inițiale
  care să corespundă unei proporții de cel puțin 5 % din numărul total de vehicule menționate la articolul 3 alineatul (1) care sunt înmatriculate pe teritoriul său
  . | Fiecare stat membru efectuează în fiecare an calendaristic un număr
  adecvat
  de controale tehnice în trafic inițiale. |
| | Numărul total de controale tehnice în trafic inițiale corespunde cu cel puțin 5 % din numărul total al următoarelor vehicule utilitare menționate la articolul 2 alineatul (1) care sunt înmatriculate pe teritoriul său |
| | — | autovehicule utilizate pentru transportul de pasageri, care au, în afara scaunului conducătorului auto, mai mult de opt locuri – categoriile M2 și M3; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fiecare stat membru efectuează în fiecare an calendaristic un număr
  total
  de controale tehnice în trafic inițiale
  care să corespundă unei proporții de cel puțin 5 % din numărul total de vehicule menționate la articolul 3 alineatul (1) care sunt înmatriculate pe teritoriul său
  .

Fiecare stat membru efectuează în fiecare an calendaristic un număr
  adecvat
  de controale tehnice în trafic inițiale.

Numărul total de controale tehnice în trafic inițiale corespunde cu cel puțin 5 % din numărul total al următoarelor vehicule utilitare menționate la articolul 2 alineatul (1) care sunt înmatriculate pe teritoriul său

—

autovehicule utilizate pentru transportul de pasageri, care au, în afara scaunului conducătorului auto, mai mult de opt locuri – categoriile M2 și M3;

| — | autovehicule utilizate pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă admisibilă care depășește 3,5 t – categoriile N2 și N3; |
| --- | --- |

—

autovehicule utilizate pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă admisibilă care depășește 3,5 t – categoriile N2 și N3;

| — | remorci și semiremorci cu masa maximă admisibilă mai mare de 3 500  kg – categoriile de vehicule O3 și O4. |
| --- | --- |

—

remorci și semiremorci cu masa maximă admisibilă mai mare de 3 500  kg – categoriile de vehicule O3 și O4.

Cel puțin 5 % dintre vehiculele utilitare care nu sunt înmatriculate pe teritoriul său, dar sunt exploatate în perimetrul acestuia, trebuie să fie controlate proporțional.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Se introduce, la
  nivel național
  , un sistem de control
  tehnic
  în trafic bazat pe o clasificare în funcție de
  gradul de risc, depinzând de
  numărul și gravitatea deficiențelor identificate la vehiculele
  exploatate de întreprinderi individuale
  . Sistemul de clasificare în
  funcție de gradul de risc este
  administrat de autoritatea competentă din
  statul
  membru. | (1)   
  Pentru a îmbunătăți eficiența controalelor tehnice în trafic,
  se introduce, la
  nivelul Uniunii
  , un sistem de control în trafic bazat pe
  evaluarea riscurilor bazat pe
  o clasificare în funcție de numărul și gravitatea deficiențelor identificate la vehiculele
  utilitare în cursul inspecțiilor tehnice periodice și al controalelor tehnice în trafic
  . Sistemul de clasificare
  se bazează pe un registru electronic național interconectat
  în
  întreaga Uniune și
  administrat de autoritatea competentă din
  fiecare stat
  membru. |
| | În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului XX al Parlamentului European și al Consiliului privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și remorcilor și de abrogare a Directivei 2009/40/CE, certificatele de inspecție tehnică periodică și rapoartele de control tehnic în trafic vor respecta o formă standardizată la nivelul Uniunii Europene. |
| (2)   Se atribuie fiecărei întreprinderi identificate prin sistemul de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție de gradul de risc un profil de risc
  pe baza criteriilor stabilite
  în anexa I. | (2)   
  După data menționată la alineatul (1),
  se atribuie fiecărei întreprinderi identificate prin sistemul de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție de gradul de risc un profil de risc
  următoarele criterii
  în
  conformitate cu
  anexa I: |
| | — | număr de deficiențe; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Se introduce, la
  nivel național
  , un sistem de control
  tehnic
  în trafic bazat pe o clasificare în funcție de
  gradul de risc, depinzând de
  numărul și gravitatea deficiențelor identificate la vehiculele
  exploatate de întreprinderi individuale
  . Sistemul de clasificare în
  funcție de gradul de risc este
  administrat de autoritatea competentă din
  statul
  membru.

(1)   
  Pentru a îmbunătăți eficiența controalelor tehnice în trafic,
  se introduce, la
  nivelul Uniunii
  , un sistem de control în trafic bazat pe
  evaluarea riscurilor bazat pe
  o clasificare în funcție de numărul și gravitatea deficiențelor identificate la vehiculele
  utilitare în cursul inspecțiilor tehnice periodice și al controalelor tehnice în trafic
  . Sistemul de clasificare
  se bazează pe un registru electronic național interconectat
  în
  întreaga Uniune și
  administrat de autoritatea competentă din
  fiecare stat
  membru.

În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului XX al Parlamentului European și al Consiliului privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și remorcilor și de abrogare a Directivei 2009/40/CE, certificatele de inspecție tehnică periodică și rapoartele de control tehnic în trafic vor respecta o formă standardizată la nivelul Uniunii Europene.

(2)   Se atribuie fiecărei întreprinderi identificate prin sistemul de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție de gradul de risc un profil de risc
  pe baza criteriilor stabilite
  în anexa I.

(2)   
  După data menționată la alineatul (1),
  se atribuie fiecărei întreprinderi identificate prin sistemul de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție de gradul de risc un profil de risc
  următoarele criterii
  în
  conformitate cu
  anexa I:

—

număr de deficiențe;

| — | gravitatea deficiențelor; |
| --- | --- |

—

gravitatea deficiențelor;

| — | numărul de inspecții sau de controale; |
| --- | --- |

—

numărul de inspecții sau de controale;

| — | factorul timp. |
| --- | --- |

—

factorul timp.

Întreprinderile se clasifică în conformitate cu următoarele profiluri de risc:

Întreprinderile se clasifică în conformitate cu următoarele profiluri de risc:

| — | risc ridicat, |
| --- | --- |

—

risc ridicat,

| — | risc ridicat, |
| --- | --- |

—

risc ridicat,

| — | risc mediu, |
| --- | --- |

—

risc mediu,

| — | risc mediu, |
| --- | --- |

—

risc mediu,

| — | risc scăzut. |
| --- | --- |

—

risc scăzut.

| — | risc scăzut. |
| --- | --- |

—

risc scăzut.

Pentru a le permite întreprinderilor să-și îmbunătățească profilul de risc, în scopul clasificării în funcție de gradul de risc al acestora se iau în considerare informațiile referitoare la respectarea cerințelor privind compatibilitatea cu circulația rezultate din inspecțiile de siguranță de rutină efectuate de întreprinderi cu următoarea frecvență:

| — | vehicule din categoria N2 cu masa maximă admisibilă mai mare de 7,5 t: inițial în a 42-a lună după data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la șase luni după ultima ITP; |
| --- | --- |

—

vehicule din categoria N2 cu masa maximă admisibilă mai mare de 7,5 t: inițial în a 42-a lună după data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la șase luni după ultima ITP;

| — | vehicule din categoria N3: inițial în a 30-a lună după data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la șase luni după ultima ITP; |
| --- | --- |

—

vehicule din categoria N3: inițial în a 30-a lună după data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la șase luni după ultima ITP;

| — | vehicule din categoria O4: inițial în a 30-a lună după data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la șase luni după ultima ITP. |
| --- | --- |

—

vehicule din categoria O4: inițial în a 30-a lună după data primei înmatriculări și, ulterior, o dată la șase luni după ultima ITP.

(3)   În vederea implementării sistemului de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție de gradul de risc, statele membre
  pot utiliza
  sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc stabilit
  în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  .

(3)   În vederea implementării sistemului de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție de gradul de risc, statele membre
  utilizează
  sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc stabilit
  prin Regulamentul (CE) nr
  .
  1071/2009.

Sistemul de clasificare în funcție de gradul de risc conține informațiile despre conformitatea tehnică a vehiculelor menționate la articolul 2 în termen de patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Conducătorii unui vehicul înmatriculat într-un stat membru păstrează la bord certificatul de inspecție tehnică auto aferent celei mai recente inspecții tehnice și raportul întocmit cu ocazia ultimului control tehnic în trafic, dacă acestea sunt disponibile. | (1)   Conducătorii unui vehicul înmatriculat într-un stat membru păstrează la bord certificatul de inspecție tehnică auto aferent celei mai recente inspecții tehnice și raportul întocmit cu ocazia ultimului control tehnic în trafic, dacă acestea sunt disponibile.
  În cazul în care certificatul și raportul sunt disponibile în format electronic în statul membru al vehiculului, autoritățile nu pot cere păstrarea la bord a documentelor pe suport de hârtie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Conducătorii unui vehicul înmatriculat într-un stat membru păstrează la bord certificatul de inspecție tehnică auto aferent celei mai recente inspecții tehnice și raportul întocmit cu ocazia ultimului control tehnic în trafic, dacă acestea sunt disponibile.

(1)   Conducătorii unui vehicul înmatriculat într-un stat membru păstrează la bord certificatul de inspecție tehnică auto aferent celei mai recente inspecții tehnice și raportul întocmit cu ocazia ultimului control tehnic în trafic, dacă acestea sunt disponibile.
  În cazul în care certificatul și raportul sunt disponibile în format electronic în statul membru al vehiculului, autoritățile nu pot cere păstrarea la bord a documentelor pe suport de hârtie.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Întreprinderile
  individuale
  se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule. | (3)   Întreprinderile
  care exploatează vehicule care intră sub incidența acestui regulament
  se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule
  și că la bord este păstrat certificatul de inspecție tehnică în original sau în copie legalizată și o dovadă de efectuare a celei mai recente inspecții eliberată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul XX (privind inspecțiile tehnice periodice)
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Întreprinderile
  individuale
  se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule.

(3)   Întreprinderile
  care exploatează vehicule care intră sub incidența acestui regulament
  se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule
  și că la bord este păstrat certificatul de inspecție tehnică în original sau în copie legalizată și o dovadă de efectuare a celei mai recente inspecții eliberată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul XX (privind inspecțiile tehnice periodice)
  .

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Întreprinderile individuale se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule. | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Întreprinderile individuale se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Atunci când identifică vehicule care urmează a fi supuse unui control tehnic în trafic, inspectorii
  aleg
  cu prioritate vehicule exploatate de întreprinderi cu un profil de risc ridicat, astfel cum este menționat la articolul 6 alineatul (2). Pot fi selectate pentru control și alte vehicule atunci când există suspiciunea că acestea prezintă un risc pentru siguranța rutieră. | Dacă statul membru decide astfel,
  atunci când identifică vehicule care urmează a fi supuse unui control tehnic în trafic, inspectorii
  pot alege
  cu prioritate vehicule exploatate de întreprinderi cu un profil de risc ridicat, astfel cum este menționat la articolul 6 alineatul (2).
  Pot fi selectate pentru control și alte vehicule atunci când există suspiciunea că acestea prezintă un risc pentru siguranța rutieră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Atunci când identifică vehicule care urmează a fi supuse unui control tehnic în trafic, inspectorii
  aleg
  cu prioritate vehicule exploatate de întreprinderi cu un profil de risc ridicat, astfel cum este menționat la articolul 6 alineatul (2). Pot fi selectate pentru control și alte vehicule atunci când există suspiciunea că acestea prezintă un risc pentru siguranța rutieră.

Dacă statul membru decide astfel,
  atunci când identifică vehicule care urmează a fi supuse unui control tehnic în trafic, inspectorii
  pot alege
  cu prioritate vehicule exploatate de întreprinderi cu un profil de risc ridicat, astfel cum este menționat la articolul 6 alineatul (2).
  Pot fi selectate pentru control și alte vehicule atunci când există suspiciunea că acestea prezintă un risc pentru siguranța rutieră.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La fiecare control tehnic în trafic inițial al unui vehicul, inspectorul: | La fiecare control tehnic în trafic inițial al unui vehicul, inspectorul: |
| (a) | trebuie să verifice
  certificatul de inspecție tehnică auto
  și
  raportul de control tehnic în trafic, dacă
  sunt disponibile
  , păstrate la bord în conformitate cu articolul 7 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

La fiecare control tehnic în trafic inițial al unui vehicul, inspectorul:

La fiecare control tehnic în trafic inițial al unui vehicul, inspectorul:

(a)

trebuie să verifice
  certificatul de inspecție tehnică auto
  și
  raportul de control tehnic în trafic, dacă
  sunt disponibile
  , păstrate la bord în conformitate cu articolul 7 alineatul (1);

| (a) | verifică
  certificatul de inspecție tehnică auto
  corespunzător celei mai recente inspecții tehnice, dovada efectuării inspecției, eliberată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul XX (privind inspecțiile tehnice periodice) și
  raportul de control tehnic în trafic, dacă
  este disponibil
  , păstrate la bord în conformitate cu articolul 7 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

verifică
  certificatul de inspecție tehnică auto
  corespunzător celei mai recente inspecții tehnice, dovada efectuării inspecției, eliberată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul XX (privind inspecțiile tehnice periodice) și
  raportul de control tehnic în trafic, dacă
  este disponibil
  , păstrate la bord în conformitate cu articolul 7 alineatul (1);

| (b) | trebuie să realizeze
  o evaluare vizuală a stării vehiculului
  și a încărcăturii acestuia. |
| --- | --- |

(b)

trebuie să realizeze
  o evaluare vizuală a stării vehiculului
  și a încărcăturii acestuia.

| (b) | efectuează
  o evaluare vizuală a stării
  tehnice a
  vehiculului; |
| --- | --- |

(b)

efectuează
  o evaluare vizuală a stării
  tehnice a
  vehiculului;

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | poate efectua o verificare a conformității în legătură cu orice altă cerință normativă legată de funcționarea unui vehicul utilitar în interiorul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

poate efectua o verificare a conformității în legătură cu orice altă cerință normativă legată de funcționarea unui vehicul utilitar în interiorul Uniunii.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 2 – liniuța 2 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | șasiul/cadrul, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

șasiul/cadrul,

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | punțile, jantele, anvelopele și suspensia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

punțile, jantele, anvelopele și suspensia.

| — | jante și anvelope, |
| --- | --- |

—

jante și anvelope,

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 2 – liniuța 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | dispozitivul de cuplare, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

dispozitivul de cuplare,

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 2 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | elemente poluante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

elemente poluante.

| — | elemente poluante:
  zgomot și gaze de eșapament
  . |
| --- | --- |

—

elemente poluante:
  zgomot și gaze de eșapament
  .

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Controlarea fiecăreia dintre aceste părți vizează
  unul sau mai multe dintre
  elementele
  aferente acestor aspecte
  , enumerate în anexa II. | Controlarea fiecăreia dintre aceste părți vizează
  toate
  elementele
  considerate necesare și pertinente
  , enumerate în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Controlarea fiecăreia dintre aceste părți vizează
  unul sau mai multe dintre
  elementele
  aferente acestor aspecte
  , enumerate în anexa II.

Controlarea fiecăreia dintre aceste părți vizează
  toate
  elementele
  considerate necesare și pertinente
  , enumerate în anexa II.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În plus, inspectorul poate verifica alte aspecte de control enumerate la
  punctul 1
  din anexa II, care vizează
  unul sau mai multe dintre
  elementele enumerate în anexa menționată
  sau pe toate
  . | În plus,
  ori ce câte ori este necesar din cauză că există un risc potențial în ceea ce privește siguranța,
  inspectorul poate verifica alte zone de control enumerate
  partea 1
  din anexa II, care vizează
  toate
  elementele enumerate în anexa menționată
  considerate necesare și pertinente în zonele respective
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În plus, inspectorul poate verifica alte aspecte de control enumerate la
  punctul 1
  din anexa II, care vizează
  unul sau mai multe dintre
  elementele enumerate în anexa menționată
  sau pe toate
  .

În plus,
  ori ce câte ori este necesar din cauză că există un risc potențial în ceea ce privește siguranța,
  inspectorul poate verifica alte zone de control enumerate
  partea 1
  din anexa II, care vizează
  toate
  elementele enumerate în anexa menționată
  considerate necesare și pertinente în zonele respective
  .

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care
  un certificat
  de inspecție tehnică auto sau un raport de control tehnic în trafic demonstrează că în cursul
  lunii
  precedente a fost controlat unul dintre elementele enumerate în anexa II, inspectorul nu controlează elementul respectiv, cu excepția cazurilor justificate de existența unei deficiențe evidente. | În cazul în care
  certificatul
  de inspecție tehnică auto
  al ultimei inspecții tehnice
  sau
  al unei inspecții de siguranță de rutină sau
  un raport de control tehnic în trafic demonstrează că în cursul
  ultimelor trei luni
  precedente a fost controlat unul dintre elementele enumerate în anexa II, inspectorul nu controlează elementul respectiv, cu excepția cazurilor
  în care aceste inspecții sunt
  justificate de existența unei deficiențe evidente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care
  un certificat
  de inspecție tehnică auto sau un raport de control tehnic în trafic demonstrează că în cursul
  lunii
  precedente a fost controlat unul dintre elementele enumerate în anexa II, inspectorul nu controlează elementul respectiv, cu excepția cazurilor justificate de existența unei deficiențe evidente.

În cazul în care
  certificatul
  de inspecție tehnică auto
  al ultimei inspecții tehnice
  sau
  al unei inspecții de siguranță de rutină sau
  un raport de control tehnic în trafic demonstrează că în cursul
  ultimelor trei luni
  precedente a fost controlat unul dintre elementele enumerate în anexa II, inspectorul nu controlează elementul respectiv, cu excepția cazurilor
  în care aceste inspecții sunt
  justificate de existența unei deficiențe evidente.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Dacă controalele urmează să fie efectuate într-un centru de inspecție,
  locul controlului tehnic în trafic inițial nu se stabilește la mai mult de 10 km de acest centru
  . | (2)   Dacă controalele urmează să fie efectuate într-un centru de inspecție,
  acestea trebuie efectuate în cel mai scurt termen posibil și în centrul cel mai apropiat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Dacă controalele urmează să fie efectuate într-un centru de inspecție,
  locul controlului tehnic în trafic inițial nu se stabilește la mai mult de 10 km de acest centru
  .

(2)   Dacă controalele urmează să fie efectuate într-un centru de inspecție,
  acestea trebuie efectuate în cel mai scurt termen posibil și în centrul cel mai apropiat
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Unitățile mobile de control includ echipamente corespunzătoare pentru efectuarea unui control tehnic în trafic, cel puțin echipamentele necesare pentru evaluarea stării frânelor, a direcției, a suspensiei și a emisiilor vehiculului. | (3)   Unitățile mobile de control includ echipamente corespunzătoare pentru efectuarea unui control tehnic în trafic, cel puțin echipamentele necesare pentru evaluarea stării frânelor, a direcției, a suspensiei, emisiilor și a
  greutății
  vehiculului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Unitățile mobile de control includ echipamente corespunzătoare pentru efectuarea unui control tehnic în trafic, cel puțin echipamentele necesare pentru evaluarea stării frânelor, a direcției, a suspensiei și a emisiilor vehiculului.

(3)   Unitățile mobile de control includ echipamente corespunzătoare pentru efectuarea unui control tehnic în trafic, cel puțin echipamentele necesare pentru evaluarea stării frânelor, a direcției, a suspensiei, emisiilor și a
  greutății
  vehiculului.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | deficiențe periculoase care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  , astfel încât vehiculul nu poate fi utilizat
  pe drumurile publice
  în niciun caz
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

deficiențe periculoase care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  , astfel încât vehiculul nu poate fi utilizat
  pe drumurile publice
  în niciun caz
  .

| — | deficiențe periculoase care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  și care justifică interzicerea de către statul membru în cauză sau autoritățile sale competente a utilizării vehiculului
  pe drumurile publice. |
| --- | --- |

—

deficiențe periculoase care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  și care justifică interzicerea de către statul membru în cauză sau autoritățile sale competente a utilizării vehiculului
  pe drumurile publice.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 13 | Articolul 13 |
| Norme specifice referitoare la
  controlul fixării încărcăturii | Controlul fixării încărcăturii |
| Inspectorul poate supune un vehicul unui control al fixării încărcăturii în conformitate cu anexa IV. Procedurile referitoare la măsurile subsecvente, menționate la articolul 14, se aplică de asemenea în cazul unor deficiențe majore sau periculoase legate de fixarea încărcăturii. | Inspectorul poate supune un vehicul unui control al fixării încărcăturii în conformitate cu standardele existente.
  Rezultatul unor astfel de verificări nu este introdus în sistemul de clasificare în funcție de risc până când normele privind asigurarea încărcăturii nu sunt armonizate la nivelul Uniunii. |
| | Până la (a se alinia la data de la articolul 18a din propunerea de regulament privind inspecțiile tehnice periodice), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind nivelul de armonizare din domeniul fixării încărcăturii în cadrul transportului rutier, verificarea acesteia în trafic și rezultatul unei analize a metodelor, pentru a garanta că întreprinderile care exploatează vehiculul, expeditorii, comisionarii, încărcătorii și a ceilalți operatori relevanți implicați în manipularea încărcături respectă cerințele privind fixarea încărcăturii. |
| | Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 13

Articolul 13

Norme specifice referitoare la
  controlul fixării încărcăturii

Controlul fixării încărcăturii

Inspectorul poate supune un vehicul unui control al fixării încărcăturii în conformitate cu anexa IV. Procedurile referitoare la măsurile subsecvente, menționate la articolul 14, se aplică de asemenea în cazul unor deficiențe majore sau periculoase legate de fixarea încărcăturii.

Inspectorul poate supune un vehicul unui control al fixării încărcăturii în conformitate cu standardele existente.
  Rezultatul unor astfel de verificări nu este introdus în sistemul de clasificare în funcție de risc până când normele privind asigurarea încărcăturii nu sunt armonizate la nivelul Uniunii.

Până la (a se alinia la data de la articolul 18a din propunerea de regulament privind inspecțiile tehnice periodice), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind nivelul de armonizare din domeniul fixării încărcăturii în cadrul transportului rutier, verificarea acesteia în trafic și rezultatul unei analize a metodelor, pentru a garanta că întreprinderile care exploatează vehiculul, expeditorii, comisionarii, încărcătorii și a ceilalți operatori relevanți implicați în manipularea încărcături respectă cerințele privind fixarea încărcăturii.

Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Orice deficiență majoră identificată în cursul unui control inițial sau al unuia mai detaliat
  trebuie
  rectificată fără întârziere în
  apropierea locului unde are loc
  controlul. | (1)   Orice deficiență majoră identificată în cursul unui control inițial sau al unuia mai detaliat
  este
  rectificată fără întârziere
  și într-un loc
  în
  care echipamentul necesar se află cât mai aproape posibil de locul în care se realizează
  controlul
  inițial sau un control mai detaliat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Orice deficiență majoră identificată în cursul unui control inițial sau al unuia mai detaliat
  trebuie
  rectificată fără întârziere în
  apropierea locului unde are loc
  controlul.

(1)   Orice deficiență majoră identificată în cursul unui control inițial sau al unuia mai detaliat
  este
  rectificată fără întârziere
  și într-un loc
  în
  care echipamentul necesar se află cât mai aproape posibil de locul în care se realizează
  controlul
  inițial sau un control mai detaliat
  .

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Inspectorul nu autorizează folosirea unui vehicul la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase decât după remedierea acestor deficiențe la locul de desfășurare a controlului. Inspectorul
  poate autoriza
  utilizarea unui astfel de vehicul în scopul deplasării lui până la cel mai apropiat atelier unde pot fi reparate aceste deficiențe, cu condiția ca deficiențele periculoase să
  fie
  fost remediate în așa fel încât să îi permită să ajungă la atelierul respectiv și să nu existe niciun risc imediat pentru siguranța ocupanților
  săi
  sau a altor participanți la traficul rutier. | (3)   Inspectorul nu autorizează folosirea unui vehicul la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase decât după remedierea acestor deficiențe la locul de desfășurare a controlului
  sau la unul dintre cele mai apropiate ateliere de reparații
  .
  Dacă se detectează deficiențe la una dintre părțile vehiculului menționate la articolul 10 alineatul (2),
  inspectorul
  autorizează
  utilizarea unui astfel de vehicul în scopul deplasării lui până la cel mai apropiat atelier unde pot fi reparate aceste deficiențe, cu condiția ca deficiențele periculoase să
  fi
  fost remediate în așa fel încât să îi permită să ajungă la atelierul respectiv și să nu existe niciun risc imediat pentru siguranța ocupanților
  vehiculului
  sau a altor participanți la traficul rutier. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Inspectorul nu autorizează folosirea unui vehicul la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase decât după remedierea acestor deficiențe la locul de desfășurare a controlului. Inspectorul
  poate autoriza
  utilizarea unui astfel de vehicul în scopul deplasării lui până la cel mai apropiat atelier unde pot fi reparate aceste deficiențe, cu condiția ca deficiențele periculoase să
  fie
  fost remediate în așa fel încât să îi permită să ajungă la atelierul respectiv și să nu existe niciun risc imediat pentru siguranța ocupanților
  săi
  sau a altor participanți la traficul rutier.

(3)   Inspectorul nu autorizează folosirea unui vehicul la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase decât după remedierea acestor deficiențe la locul de desfășurare a controlului
  sau la unul dintre cele mai apropiate ateliere de reparații
  .
  Dacă se detectează deficiențe la una dintre părțile vehiculului menționate la articolul 10 alineatul (2),
  inspectorul
  autorizează
  utilizarea unui astfel de vehicul în scopul deplasării lui până la cel mai apropiat atelier unde pot fi reparate aceste deficiențe, cu condiția ca deficiențele periculoase să
  fi
  fost remediate în așa fel încât să îi permită să ajungă la atelierul respectiv și să nu existe niciun risc imediat pentru siguranța ocupanților
  vehiculului
  sau a altor participanți la traficul rutier.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Inspectorul poate autoriza transportarea directă a
  vehiculului
  la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase până la locul cel mai apropiat în care
  vehiculul
  să poată fi reparat sau imobilizat. | Inspectorul poate autoriza transportarea directă a
  vehiculului
  la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase până la locul cel mai apropiat
  disponibil
  în care
  acesta
  să poată fi reparat sau imobilizat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Inspectorul poate autoriza transportarea directă a
  vehiculului
  la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase până la locul cel mai apropiat în care
  vehiculul
  să poată fi reparat sau imobilizat.

Inspectorul poate autoriza transportarea directă a
  vehiculului
  la care a fost identificată o deficiență clasificată în categoria deficiențelor periculoase până la locul cel mai apropiat
  disponibil
  în care
  acesta
  să poată fi reparat sau imobilizat.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Inspectorul comunică autorității competente rezultatele controalelor tehnice în trafic mai detaliate într-o perioadă de timp rezonabilă de la inspecțiile respective. Autoritatea competentă păstrează
  aceste informații
  timp de 36 de luni de la data primirii lor. | (2)   Inspectorul comunică
  electronic
  autorității competente rezultatele controalelor tehnice în trafic mai detaliate într-o perioadă de timp rezonabilă de la inspecțiile respective. Autoritatea competentă
  introduce aceste informații în registrul național menționat în Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 și le
  păstrează timp de 36 de luni de la data primirii lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Inspectorul comunică autorității competente rezultatele controalelor tehnice în trafic mai detaliate într-o perioadă de timp rezonabilă de la inspecțiile respective. Autoritatea competentă păstrează
  aceste informații
  timp de 36 de luni de la data primirii lor.

(2)   Inspectorul comunică
  electronic
  autorității competente rezultatele controalelor tehnice în trafic mai detaliate într-o perioadă de timp rezonabilă de la inspecțiile respective. Autoritatea competentă
  introduce aceste informații în registrul național menționat în Regulamentul (CE) nr. 1071/2009 și le
  păstrează timp de 36 de luni de la data primirii lor.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Rezultatele controlului tehnic în trafic sunt comunicate autorității competente pentru înmatricularea vehiculului. | (3)   Rezultatele controlului tehnic în trafic sunt comunicate
  electronic
  autorității competente pentru înmatricularea vehiculului
  , proprietarului vehiculului și, în cazul vehiculelor înmatriculate într-un alt stat membru, prin utilizarea ERRU, conform prevederilor Regulamentului (CE) nr
  .
  1071/2009; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Rezultatele controlului tehnic în trafic sunt comunicate autorității competente pentru înmatricularea vehiculului.

(3)   Rezultatele controlului tehnic în trafic sunt comunicate
  electronic
  autorității competente pentru înmatricularea vehiculului
  , proprietarului vehiculului și, în cazul vehiculelor înmatriculate într-un alt stat membru, prin utilizarea ERRU, conform prevederilor Regulamentului (CE) nr
  .
  1071/2009;

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Atunci când se identifică deficiențe majore sau periculoase, în special deficiențe care duc la o interdicție de a utiliza vehiculul, la un vehicul care nu este înmatriculat în statul membru unde are loc controlul, punctul de contact informează autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului în legătură cu rezultatele controlului respectiv. | (1)   Atunci când se identifică deficiențe majore sau periculoase, în special deficiențe care duc la o interdicție de a utiliza vehiculul, la un vehicul care nu este înmatriculat în statul membru unde are loc controlul, punctul de contact informează autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului în legătură cu rezultatele controlului respectiv. |
| | Statul membru de înmatriculare ia în considerare aceste informații atunci când clasifică întreprinderile în conformitate cu articolul 6 alineatul (2). |
| Aceste informații trebuie să conțină elementele raportului de control tehnic în trafic, conform anexei VI. | Aceste informații trebuie să conțină elementele raportului de control tehnic în trafic, conform anexei VI
  , trebuie să fie în format standardizat și se comunică prin intermediul registrului electronic național menționat la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr
  .
  1071/2009. |
| Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2), norme privind procedurile de notificare, către autoritatea competentă a statului membru de înmatriculare, a vehiculelor care prezintă deficiențe majore sau periculoase. | Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2), norme privind procedurile de notificare, către autoritatea competentă a statului membru de înmatriculare, a vehiculelor care prezintă deficiențe majore sau periculoase. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Atunci când se identifică deficiențe majore sau periculoase, în special deficiențe care duc la o interdicție de a utiliza vehiculul, la un vehicul care nu este înmatriculat în statul membru unde are loc controlul, punctul de contact informează autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului în legătură cu rezultatele controlului respectiv.

(1)   Atunci când se identifică deficiențe majore sau periculoase, în special deficiențe care duc la o interdicție de a utiliza vehiculul, la un vehicul care nu este înmatriculat în statul membru unde are loc controlul, punctul de contact informează autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului în legătură cu rezultatele controlului respectiv.

Statul membru de înmatriculare ia în considerare aceste informații atunci când clasifică întreprinderile în conformitate cu articolul 6 alineatul (2).

Aceste informații trebuie să conțină elementele raportului de control tehnic în trafic, conform anexei VI.

Aceste informații trebuie să conțină elementele raportului de control tehnic în trafic, conform anexei VI
  , trebuie să fie în format standardizat și se comunică prin intermediul registrului electronic național menționat la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr
  .
  1071/2009.

Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2), norme privind procedurile de notificare, către autoritatea competentă a statului membru de înmatriculare, a vehiculelor care prezintă deficiențe majore sau periculoase.

Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2), norme privind procedurile de notificare, către autoritatea competentă a statului membru de înmatriculare, a vehiculelor care prezintă deficiențe majore sau periculoase.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului informează statul membru în care are loc controlul cu privire la măsurile luate. | Autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului informează
  autoritatea competentă din
  statul membru în care are loc controlul cu privire la măsurile luate
  și introduce informațiile în ERRU
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului informează statul membru în care are loc controlul cu privire la măsurile luate.

Autoritatea competentă din statul membru de înmatriculare a vehiculului informează
  autoritatea competentă din
  statul membru în care are loc controlul cu privire la măsurile luate
  și introduce informațiile în ERRU
  .

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Atunci când sunt identificate deficiențe majore sau critice, denumirea operatorului trebuie comunicată punctului de contact, conform articolului 16. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Atunci când sunt identificate deficiențe majore sau critice, denumirea operatorului trebuie comunicată punctului de contact, conform articolului 16.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Satul membru de înmatriculare îi furnizează autorității care efectuează un control tehnic în trafic informații referitoare la profilul de risc al întreprinderii căreia îi aparține vehiculul controlat. Aceste informații sunt furnizate pe cale electronică, într-un termen rezonabil. Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind normele de procedură detaliate pentru furnizarea respectivelor informații autorităților în cauză. |
| | Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)
     
  Satul membru de înmatriculare îi furnizează autorității care efectuează un control tehnic în trafic informații referitoare la profilul de risc al întreprinderii căreia îi aparține vehiculul controlat. Aceste informații sunt furnizate pe cale electronică, într-un termen rezonabil. Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind normele de procedură detaliate pentru furnizarea respectivelor informații autorităților în cauză.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 23 alineatul (2).

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia
  raportează
  datele colectate
  Parlamentului European
  . | Comisia
  transmite Parlamentului European un raport care rezumă
  datele colectate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia
  raportează
  datele colectate
  Parlamentului European
  .

Comisia
  transmite Parlamentului European un raport care rezumă
  datele colectate.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Delegarea competenței menționate la articolul 21 se acordă pe durată
  nedeterminată
  , [
  începând
  de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. | (2)   Delegarea de competențe
  conferite Comisiei
  menționată la articolul 21 se acordă pe o perioadă
  de cinci ani
  de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel târziu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun unei astfel de prelungiri în termen de cel mult trei luni înainte de sfârșitul fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Delegarea competenței menționate la articolul 21 se acordă pe durată
  nedeterminată
  , [
  începând
  de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

(2)   Delegarea de competențe
  conferite Comisiei
  menționată la articolul 21 se acordă pe o perioadă
  de cinci ani
  de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel târziu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun unei astfel de prelungiri în termen de cel mult trei luni înainte de sfârșitul fiecărei perioade.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Normele stabilite în conformitate cu alineatul (1) includ sancțiuni pentru refuzul conducătorului auto sau al operatorului de a coopera cu inspectorul și
  de a remedia deficiențele constatate în timpul controlului
  . | (2)   Normele stabilite în conformitate cu alineatul (1) includ sancțiuni pentru refuzul conducătorului auto sau al operatorului de a coopera cu inspectorul și
  pentru utilizarea ilegală a vehiculului în temeiul neconformității cu articolul 14
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Normele stabilite în conformitate cu alineatul (1) includ sancțiuni pentru refuzul conducătorului auto sau al operatorului de a coopera cu inspectorul și
  de a remedia deficiențele constatate în timpul controlului
  .

(2)   Normele stabilite în conformitate cu alineatul (1) includ sancțiuni pentru refuzul conducătorului auto sau al operatorului de a coopera cu inspectorul și
  pentru utilizarea ilegală a vehiculului în temeiul neconformității cu articolul 14
  .

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Anexa II – partea 2 – punctul 5.2.2 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 5.2.2. | Jante |

Textul propus de Comisie

5.2.2.

Jante

Inspecție vizuală a ambelor părți ale fiecărei roți.

| Amendamentul Parlamentului |
| --- |
| 5.2.2. | Jante |

Amendamentul Parlamentului

5.2.2.

Jante

Inspecție vizuală a ambelor părți ale fiecărei roți

| (da) | Janta necompatibilă cu butucul |
| --- | --- |

(da)

Janta necompatibilă cu butucul

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Anexa II – partea 2 – punctul 5.2.3 – coloana 2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 5.2.3. | Pneuri |

Textul propus de Comisie

5.2.3.

Pneuri

Inspecție vizuală a întregului pneu, prin deplasarea vehiculului înainte și înapoi.

| Amendamentul Parlamentului |
| --- |
| 5.2.3 | Pneuri |

Amendamentul Parlamentului

5.2.3

Pneuri

Inspecție vizuală a întregului pneu, prin deplasarea vehiculului înainte și înapoi

Utilizarea unui manometru pentru a măsura presiunea în pneu și a o compara cu valorile indicate de constructor

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Anexa III – partea 1 – subtitlu: Deficiențe periculoase – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Deficiențe care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  . Nu este permisă utilizarea în continuare a
  vehiculului
  în trafic
  deși, în unele cazuri, vehiculul poate fi condus în condiții speciale direct către un loc anume, de exemplu pentru reparații imediate sau pentru imobilizarea vehiculului. | Deficiențe care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  îndreptățind statul membru în cauză sau autoritățile sale competente să interzică circulația
  vehiculului
  pe drumurile publice
  deși, în unele cazuri, vehiculul poate fi condus în condiții speciale direct către un loc anume, de exemplu pentru reparații imediate sau pentru imobilizarea vehiculului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Deficiențe care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  . Nu este permisă utilizarea în continuare a
  vehiculului
  în trafic
  deși, în unele cazuri, vehiculul poate fi condus în condiții speciale direct către un loc anume, de exemplu pentru reparații imediate sau pentru imobilizarea vehiculului.

Deficiențe care constituie un risc direct și imediat la adresa siguranței rutiere
  îndreptățind statul membru în cauză sau autoritățile sale competente să interzică circulația
  vehiculului
  pe drumurile publice
  deși, în unele cazuri, vehiculul poate fi condus în condiții speciale direct către un loc anume, de exemplu pentru reparații imediate sau pentru imobilizarea vehiculului.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Anexa 3 – partea 2 – punctul 5.2.3 – litera e

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 5.2.3. | Pneuri |

Textul propus de Comisie

5.2.3.

Pneuri

| (e) | Adâncimea profilului pneurilor
  neconformă cu cerințele

  (1). |
| --- | --- |

(e)

Adâncimea profilului pneurilor
  neconformă cu cerințele

  (1).

X

X

| | Mai puțin de 80 % din adâncimea profilului prevăzută în cerințe |
| --- | --- |

Mai puțin de 80 % din adâncimea profilului prevăzută în cerințe

| Amendamentul Parlamentului |
| --- |
| 5.2.3. | Pneuri |

Amendamentul Parlamentului

5.2.3.

Pneuri

| (e) | Pneul la adâncimea
  legală minimă
  a profilului. |
| --- | --- |

(e)

Pneul la adâncimea
  legală minimă
  a profilului.

X

X

| | Pneuri cu profil sub adâncimea legală minimă |
| --- | --- |

Pneuri cu profil sub adâncimea legală minimă

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Anexa 3 – partea 2 – punctul 5.2.3 – litera ga (nouă)

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 5.2.3. | Pneuri |

Textul propus de Comisie

5.2.3.

Pneuri

| Amendamentul Parlamentului |
| --- |
| 5.2.3. | Pneuri |

Amendamentul Parlamentului

5.2.3.

Pneuri

| (ga) | Presiunea de lucru în serviciu a unui dintre pneurile vehiculului este redusă cu 20 % |
| --- | --- |

(ga)

Presiunea de lucru în serviciu a unui dintre pneurile vehiculului este redusă cu 20 %

X

X

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Anexa IV

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| [...] | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

[...]

eliminat

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0207/2013).

(2)  

  JO L 102, 11.4.2006, p. 1.

(3)  

  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/214 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/214

---

P7_TA(2013)0297

Inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și remorcilor ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind inspecţia tehnică periodică a autovehiculelor şi remorcilor şi de abrogare a Directivei 2009/40/CE (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/34)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Inspecţia tehnică periodică face parte dintr-un sistem mai amplu prin care se asigură că vehiculele sunt menţinute, pe durata utilizării, într-o stare acceptabilă de siguranţă tehnică şi de mediu. Acest sistem ar trebui să acopere ITP pentru toate vehiculele şi CTT pentru vehiculele utilizate în activităţi de transport rutier comercial, precum şi dispoziţii privind o procedură de înmatriculare
  care să asigure că
  vehiculele care constituie un risc iminent la adresa
  siguranţei
  rutiere
  nu participă la trafic
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Inspecţia tehnică periodică face parte dintr-un sistem mai amplu prin care se asigură că vehiculele sunt menţinute, pe durata utilizării, într-o stare acceptabilă de siguranţă tehnică şi de mediu. Acest sistem ar trebui să acopere ITP pentru toate vehiculele şi CTT pentru vehiculele utilizate în activităţi de transport rutier comercial, precum şi dispoziţii privind o procedură de înmatriculare
  care să asigure că
  vehiculele care constituie un risc iminent la adresa
  siguranţei
  rutiere
  nu participă la trafic
  .

| (3) | Inspecţia tehnică periodică face parte dintr-un sistem mai amplu prin care se asigură că vehiculele sunt menţinute, pe durata utilizării, într-o stare acceptabilă de siguranţă tehnică şi de mediu. Acest sistem ar trebui să acopere ITP pentru toate vehiculele şi CTT pentru vehiculele utilizate în activităţi de transport rutier comercial, precum şi dispoziţii privind o procedură de înmatriculare
  . ITP ar trebui să fie principalul instrument pentru a asigura conformitatea tehnică a vehiculelor. CTT ale vehiculelor utilitare ar trebui doar să completeze ITP şi să vizeze
  vehiculele care constituie un risc iminent la adresa
  siguranţei
  rutiere. |
| --- | --- |

(3)

Inspecţia tehnică periodică face parte dintr-un sistem mai amplu prin care se asigură că vehiculele sunt menţinute, pe durata utilizării, într-o stare acceptabilă de siguranţă tehnică şi de mediu. Acest sistem ar trebui să acopere ITP pentru toate vehiculele şi CTT pentru vehiculele utilizate în activităţi de transport rutier comercial, precum şi dispoziţii privind o procedură de înmatriculare
  . ITP ar trebui să fie principalul instrument pentru a asigura conformitatea tehnică a vehiculelor. CTT ale vehiculelor utilitare ar trebui doar să completeze ITP şi să vizeze
  vehiculele care constituie un risc iminent la adresa
  siguranţei
  rutiere.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Toate vehiculele utilizate pe drumurile publice, fără a aduce atingere cerinţelor privind ITP, trebuie să fie conforme normelor tehnice aferente circulaţiei pe drumurile publice oricând sunt utilizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Toate vehiculele utilizate pe drumurile publice, fără a aduce atingere cerinţelor privind ITP, trebuie să fie conforme normelor tehnice aferente circulaţiei pe drumurile publice oricând sunt utilizate.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Punerea în aplicare de măsuri privind inspecţia tehnică ar trebui să includă campanii de sensibilizare orientate spre proprietarii de vehicule şi menite să dezvolte bune practici şi obiceiuri privind verificările de bază ale vehiculului lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Punerea în aplicare de măsuri privind inspecţia tehnică ar trebui să includă campanii de sensibilizare orientate spre proprietarii de vehicule şi menite să dezvolte bune practici şi obiceiuri privind verificările de bază ale vehiculului lor.

Amendamentele 4 și 115

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Deşi pe teritoriul Uniunii au fost adoptate standarde şi cerinţe tehnice referitoare la siguranţa vehiculelor, se dovedeşte necesar să se asigure, prin periodicitatea inspecţiilor tehnice, că după introducerea pe piaţă autovehiculele continuă să îndeplinească standardele de siguranţă pe toata durata ciclului lor de viaţă.
  Această periodicitate a inspecţiilor trebuie să se aplice
  categoriilor de vehicule definite în Directiva 2002/24/CE a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din 18 martie 2002 privind omologarea autovehiculelor cu două sau trei
  roţi şi
  de abrogare a Directivei 92/61/CEE a
  Consiliului, Directiva 2007/46/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  5 septembrie 2007
  de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor
  şi
  remorcilor acestora, precum
  şi
  a sistemelor, componentelor
  şi unităţilor
  tehnice separate destinate vehiculelor respective
  şi Directiva 2003/37/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  26 mai 2003
  privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora
  şi
  a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele
  şi unităţile
  lor tehnice separate
  şi
  de abrogare a
  Directivei 74/150/CEE
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Deşi pe teritoriul Uniunii au fost adoptate standarde şi cerinţe tehnice referitoare la siguranţa vehiculelor, se dovedeşte necesar să se asigure, prin periodicitatea inspecţiilor tehnice, că după introducerea pe piaţă autovehiculele continuă să îndeplinească standardele de siguranţă pe toata durata ciclului lor de viaţă.
  Această periodicitate a inspecţiilor trebuie să se aplice
  categoriilor de vehicule definite în Directiva 2002/24/CE a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din 18 martie 2002 privind omologarea autovehiculelor cu două sau trei
  roţi şi
  de abrogare a Directivei 92/61/CEE a
  Consiliului, Directiva 2007/46/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  5 septembrie 2007
  de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor
  şi
  remorcilor acestora, precum
  şi
  a sistemelor, componentelor
  şi unităţilor
  tehnice separate destinate vehiculelor respective
  şi Directiva 2003/37/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  26 mai 2003
  privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora
  şi
  a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele
  şi unităţile
  lor tehnice separate
  şi
  de abrogare a
  Directivei 74/150/CEE
  .

| (4) | Deşi pe teritoriul Uniunii au fost adoptate standarde şi cerinţe tehnice referitoare la siguranţa vehiculelor, se dovedeşte necesar să se asigure, prin periodicitatea inspecţiilor tehnice, că după introducerea pe piaţă autovehiculele continuă să îndeplinească standardele de siguranţă pe toata durata ciclului lor de viaţă.
  Orice echipamente postechipate care afectează siguranța și caracteristicile de mediu ale vehiculului ar trebui să nu afecteze negativ caracteristicile respective pe care le aveau la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în circulație. Statele membre ar putea introduce cerinţe naţionale privind inspecţia tehnică a
  categoriilor de vehicule definite în Directiva 2002/24/CE a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din 18 martie 2002 privind omologarea autovehiculelor cu două sau trei
  roţi; acest regim naţional al inspecţiei tehnice ar trebui să se aplice categoriilor de vehicule stabilite în Directiva 2007/46/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  5 septembrie 2007
  de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor
  şi
  remorcilor acestora, precum
  şi
  a sistemelor, componentelor
  şi unităţilor
  tehnice separate destinate vehiculelor respective
  şi Directiva 2003/37/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  26 mai 2003
  privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora
  şi
  a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele
  şi unităţile
  lor tehnice separate. |
| --- | --- |

(4)

Deşi pe teritoriul Uniunii au fost adoptate standarde şi cerinţe tehnice referitoare la siguranţa vehiculelor, se dovedeşte necesar să se asigure, prin periodicitatea inspecţiilor tehnice, că după introducerea pe piaţă autovehiculele continuă să îndeplinească standardele de siguranţă pe toata durata ciclului lor de viaţă.
  Orice echipamente postechipate care afectează siguranța și caracteristicile de mediu ale vehiculului ar trebui să nu afecteze negativ caracteristicile respective pe care le aveau la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în circulație. Statele membre ar putea introduce cerinţe naţionale privind inspecţia tehnică a
  categoriilor de vehicule definite în Directiva 2002/24/CE a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din 18 martie 2002 privind omologarea autovehiculelor cu două sau trei
  roţi; acest regim naţional al inspecţiei tehnice ar trebui să se aplice categoriilor de vehicule stabilite în Directiva 2007/46/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  5 septembrie 2007
  de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor
  şi
  remorcilor acestora, precum
  şi
  a sistemelor, componentelor
  şi unităţilor
  tehnice separate destinate vehiculelor respective
  şi Directiva 2003/37/CE
  a Parlamentului European
  şi
  a Consiliului din
  26 mai 2003
  privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora
  şi
  a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele
  şi unităţile
  lor tehnice separate.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Dacă o deficienţă a unui autovehicul care poate afecta siguranţa traficului este anunţată din timp, acest lucru contribuie la eliminarea acestei deficienţe şi, implicit, la evitarea unui accident, iar costurile astfel economisite ar trebui utilizate pentru finanţarea parţială a unui sistem de bonusuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | O componentă însemnată a emisiilor totale produse de sectorul transporturilor rutiere, în special a emisiilor de CO2, provine de la un număr mic de vehicule cu sisteme deficitare de control al emisiilor. Se estimează că 5 % din parcul auto provoacă 25 % din totalul emisiilor de poluanţi. Prin urmare, periodicitatea inspecţiilor tehnice ar contribui şi la îmbunătăţirea stării mediului prin reducerea mediei emisiilor generate de autovehicule. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

O componentă însemnată a emisiilor totale produse de sectorul transporturilor rutiere, în special a emisiilor de CO2, provine de la un număr mic de vehicule cu sisteme deficitare de control al emisiilor. Se estimează că 5 % din parcul auto provoacă 25 % din totalul emisiilor de poluanţi. Prin urmare, periodicitatea inspecţiilor tehnice ar contribui şi la îmbunătăţirea stării mediului prin reducerea mediei emisiilor generate de autovehicule.

| (6) | O componentă însemnată a emisiilor totale produse de sectorul transporturilor rutiere, în special a emisiilor de CO2, provine de la un număr mic de vehicule cu sisteme deficitare de control al emisiilor. Se estimează că 5 % din parcul auto provoacă 25 % din totalul emisiilor de poluanţi.
  Situaţia este aceeaşi şi în cazul creşterii nivelului emisiilor de particule şi de NOx generate de motoarele de concepţie modernă, care necesită un test de emisii mai amplu, inclusiv o verificare în stare de funcţionare, utilizând un dispozitiv de control electronic, a integrităţii şi a funcţionalităţii sistemului de diagnosticare la bord (OBD) al vehiculului, verificat
  prin
  testarea ţevii de eşapament existente pentru a asigura un test complet al sistemului de emisii, întrucât o testare bazată doar pe OBD nu este fiabilă.
  Prin urmare, periodicitatea inspecţiilor tehnice ar contribui şi la îmbunătăţirea stării mediului prin reducerea mediei emisiilor generate de autovehicule. |
| --- | --- |

(6)

O componentă însemnată a emisiilor totale produse de sectorul transporturilor rutiere, în special a emisiilor de CO2, provine de la un număr mic de vehicule cu sisteme deficitare de control al emisiilor. Se estimează că 5 % din parcul auto provoacă 25 % din totalul emisiilor de poluanţi.
  Situaţia este aceeaşi şi în cazul creşterii nivelului emisiilor de particule şi de NOx generate de motoarele de concepţie modernă, care necesită un test de emisii mai amplu, inclusiv o verificare în stare de funcţionare, utilizând un dispozitiv de control electronic, a integrităţii şi a funcţionalităţii sistemului de diagnosticare la bord (OBD) al vehiculului, verificat
  prin
  testarea ţevii de eşapament existente pentru a asigura un test complet al sistemului de emisii, întrucât o testare bazată doar pe OBD nu este fiabilă.
  Prin urmare, periodicitatea inspecţiilor tehnice ar contribui şi la îmbunătăţirea stării mediului prin reducerea mediei emisiilor generate de autovehicule.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Vehiculele agricole cu viteza maximă
  de proiectare
  mai mare de 40 km/h
  tind să înlocuiască
  camioanele în
  activităţile de transport local. Potenţialul lor de risc
  este
  comparabil cu cel al camioanelor şi
  , în
  consecinţă, această categorie de vehicule trebuie tratată
  idem camioanelor în ceea ce
  priveşte
  ITP. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Vehiculele agricole cu viteza maximă
  de proiectare
  mai mare de 40 km/h
  tind să înlocuiască
  camioanele în
  activităţile de transport local. Potenţialul lor de risc
  este
  comparabil cu cel al camioanelor şi
  , în
  consecinţă, această categorie de vehicule trebuie tratată
  idem camioanelor în ceea ce
  priveşte
  ITP.

| (8) | Vehiculele agricole cu viteza maximă
  prin construcţie
  mai mare de 40 km/h
  sunt, în unele cazuri, utilizate pentru a înlocui
  camioanele în
  scopul transportului rutier de mărfuri.
  Este
  important să se asigure că
  , în
  cazurile în care vehiculele agricole sunt utilizate astfel, acestea sunt tratate
  idem camioanelor în ceea ce
  priveşte
  ITP. |
| --- | --- |

(8)

Vehiculele agricole cu viteza maximă
  prin construcţie
  mai mare de 40 km/h
  sunt, în unele cazuri, utilizate pentru a înlocui
  camioanele în
  scopul transportului rutier de mărfuri.
  Este
  important să se asigure că
  , în
  cazurile în care vehiculele agricole sunt utilizate astfel, acestea sunt tratate
  idem camioanelor în ceea ce
  priveşte
  ITP.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Autovehiculele
  istorice, fiind considerate reprezentante ale epocii
  în care au fost construite
  şi circulând foarte rar pe drumurile publice,
  ar trebui să
  beneficieze de extinderea perioadei dintre inspecţii, însă acest aspect rămâne
  la latitudinea statelor membre. Tot statelor membre ar trebui să le revină activitatea de reglementare a inspecţiei tehnice auto la alte tipuri de vehicule specializate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Autovehiculele
  istorice, fiind considerate reprezentante ale epocii
  în care au fost construite
  şi circulând foarte rar pe drumurile publice,
  ar trebui să
  beneficieze de extinderea perioadei dintre inspecţii, însă acest aspect rămâne
  la latitudinea statelor membre. Tot statelor membre ar trebui să le revină activitatea de reglementare a inspecţiei tehnice auto la alte tipuri de vehicule specializate.

| (9) | Autovehiculele
  de epocă sunt reprezentative pentru epoca
  în care au fost construite
  , sunt menţinute într-o condiţie care să respecte adevărul istoric şi sunt folosite rar ca vehicule obişnuite. Extinderea perioadei dintre inspecţiile tehnice auto sau reglementarea regimului de inspecţii tehnice auto în ceea ce priveşte aceste vehicule
  ar trebui să
  rămână
  la latitudinea statelor membre. Tot statelor membre ar trebui să le revină activitatea de reglementare a inspecţiei tehnice auto la alte tipuri de vehicule specializate. |
| --- | --- |

(9)

Autovehiculele
  de epocă sunt reprezentative pentru epoca
  în care au fost construite
  , sunt menţinute într-o condiţie care să respecte adevărul istoric şi sunt folosite rar ca vehicule obişnuite. Extinderea perioadei dintre inspecţiile tehnice auto sau reglementarea regimului de inspecţii tehnice auto în ceea ce priveşte aceste vehicule
  ar trebui să
  rămână
  la latitudinea statelor membre. Tot statelor membre ar trebui să le revină activitatea de reglementare a inspecţiei tehnice auto la alte tipuri de vehicule specializate.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | ITP este o activitate suverană
  şi
  , ca atare,
  trebuie
  realizată de
  statele membre
  sau de organisme însărcinate de statele membre
  , sub supravegherea acestora. Statele membre trebuie să rămână responsabile de ITP în orice situaţie, chiar şi atunci când sistemul naţional permite autorizarea organismelor private (inclusiv a celor implicate în activităţile de reparaţie). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

ITP este o activitate suverană
  şi
  , ca atare,
  trebuie
  realizată de
  statele membre
  sau de organisme însărcinate de statele membre
  , sub supravegherea acestora. Statele membre trebuie să rămână responsabile de ITP în orice situaţie, chiar şi atunci când sistemul naţional permite autorizarea organismelor private (inclusiv a celor implicate în activităţile de reparaţie).

| (10) | ITP este o activitate suverană
  şi
  , ca atare,
  ar trebui
  realizată de
  statul membru în cauză
  sau de organisme
  publice
  însărcinate de
  stat în acest sens sau de organizaţii sau instituţii desemnate şi supravegheate direct de stat, inclusiv organizaţii private autorizate corespunzător. În mod special, atunci când instituţiile însărcinate cu inspecţia tehnică auto se ocupă, în acelaşi timp, şi cu repararea autovehiculelor,
  statele membre
  ar trebui să depună toate eforturile pentru a asigura obiectivitatea şi nivelul înalt de calitate ale inspecţiei. |
| --- | --- |

(10)

ITP este o activitate suverană
  şi
  , ca atare,
  ar trebui
  realizată de
  statul membru în cauză
  sau de organisme
  publice
  însărcinate de
  stat în acest sens sau de organizaţii sau instituţii desemnate şi supravegheate direct de stat, inclusiv organizaţii private autorizate corespunzător. În mod special, atunci când instituţiile însărcinate cu inspecţia tehnică auto se ocupă, în acelaşi timp, şi cu repararea autovehiculelor,
  statele membre
  ar trebui să depună toate eforturile pentru a asigura obiectivitatea şi nivelul înalt de calitate ale inspecţiei.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Pentru a aplica mai bine principiul liberei circulaţii în cadrul Uniunii, certificatul ITP emis în statul membru de înmatriculare original ar trebui să fie recunoscut pe bază de reciprocitate în toate statele membre la reînmatriculare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Pentru a aplica mai bine principiul liberei circulaţii în cadrul Uniunii, certificatul ITP emis în statul membru de înmatriculare original ar trebui să fie recunoscut pe bază de reciprocitate în toate statele membre la reînmatriculare.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Atunci când există elemente care dovedesc că s-a realizat o armonizare suficientă a inspecţiilor tehnice auto, ar trebui să se instituie dispoziţii pentru recunoaşterea reciprocă deplină a certificatelor ITP în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Atunci când există elemente care dovedesc că s-a realizat o armonizare suficientă a inspecţiilor tehnice auto, ar trebui să se instituie dispoziţii pentru recunoaşterea reciprocă deplină a certificatelor ITP în întreaga Uniune.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Pentru inspecţia vehiculelor şi în special pentru componentele electronice de siguranţă, este esenţial să fie disponibile specificaţiile tehnice ale fiecărui vehicul. Prin urmare, constructorii de autovehicule trebuie să asigure, pe lângă setul complet de date vizate de certificatul de conformitate (CC),
  şi
  accesul la datele necesare pentru verificarea
  funcţionalităţii componentelor de siguranţă şi
  cu efect asupra mediului.
  Dispoziţiile privind accesul la informaţiile despre reparaţii şi întreţinere trebuie aplicate similar în acest scop, permiţând centrelor de inspecţie să aibă acces la elementele informative necesare pentru ITP. Acest lucru este vital, în special pentru sistemele comandate electronic, şi trebuie să acopere toate elementele care au fost instalate de constructor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru inspecţia vehiculelor şi în special pentru componentele electronice de siguranţă, este esenţial să fie disponibile specificaţiile tehnice ale fiecărui vehicul. Prin urmare, constructorii de autovehicule trebuie să asigure, pe lângă setul complet de date vizate de certificatul de conformitate (CC),
  şi
  accesul la datele necesare pentru verificarea
  funcţionalităţii componentelor de siguranţă şi
  cu efect asupra mediului.
  Dispoziţiile privind accesul la informaţiile despre reparaţii şi întreţinere trebuie aplicate similar în acest scop, permiţând centrelor de inspecţie să aibă acces la elementele informative necesare pentru ITP. Acest lucru este vital, în special pentru sistemele comandate electronic, şi trebuie să acopere toate elementele care au fost instalate de constructor.

| (11) | Pentru inspecţia vehiculelor şi în special pentru componentele electronice de siguranţă, este esenţial să fie disponibile specificaţiile tehnice ale fiecărui vehicul. Prin urmare, constructorii de autovehicule trebuie să asigure, pe lângă setul complet de date vizate de certificatul de conformitate (CC),
  şi
  accesul la datele necesare pentru verificarea
  funcţionalităţii sistemelor de siguranţă şi
  cu efect asupra mediului.
  Datele ar trebui să includă detaliile care permit monitorizarea funcţionalităţii sistemelor de siguranţă ale vehiculului de o manieră care să permită inspectarea lor într-un mediu ITP, astfel încât să se obţină o rată de aprobare sau respingere previzibilă. |
| --- | --- |

(11)

Pentru inspecţia vehiculelor şi în special pentru componentele electronice de siguranţă, este esenţial să fie disponibile specificaţiile tehnice ale fiecărui vehicul. Prin urmare, constructorii de autovehicule trebuie să asigure, pe lângă setul complet de date vizate de certificatul de conformitate (CC),
  şi
  accesul la datele necesare pentru verificarea
  funcţionalităţii sistemelor de siguranţă şi
  cu efect asupra mediului.
  Datele ar trebui să includă detaliile care permit monitorizarea funcţionalităţii sistemelor de siguranţă ale vehiculului de o manieră care să permită inspectarea lor într-un mediu ITP, astfel încât să se obţină o rată de aprobare sau respingere previzibilă.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a se obţine o înaltă calitate a inspecţiilor pe întreg teritoriul Uniunii, atât echipamentele utilizate la ITP, cât şi întreţinerea şi calibrarea lor trebuie specificate la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a se obţine o înaltă calitate a inspecţiilor pe întreg teritoriul Uniunii, atât echipamentele utilizate la ITP, cât şi întreţinerea şi calibrarea lor trebuie specificate la nivelul Uniunii.

| (12) | Pentru a se obţine o înaltă calitate a inspecţiilor pe întreg teritoriul Uniunii, atât echipamentele utilizate la ITP, cât şi întreţinerea şi calibrarea lor trebuie specificate la nivelul Uniunii.
  Ar trebui create stimulente pentru inovaţii în ceea ce priveşte sistemele, procedurile şi echipamentele de inspecţie, permiţând reducerea în continuare a costurilor şi maximizarea beneficiilor. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se obţine o înaltă calitate a inspecţiilor pe întreg teritoriul Uniunii, atât echipamentele utilizate la ITP, cât şi întreţinerea şi calibrarea lor trebuie specificate la nivelul Uniunii.
  Ar trebui create stimulente pentru inovaţii în ceea ce priveşte sistemele, procedurile şi echipamentele de inspecţie, permiţând reducerea în continuare a costurilor şi maximizarea beneficiilor.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Inspectorii, atunci când efectuează inspecţii tehnice, trebuie să acţioneze independent şi să nu se afle într-o situaţie de conflict de interese.
  Aşadar, rezultatele ITP nu trebuie să aibă legătură cu salariul şi nici cu alte beneficii de ordin economic sau personal. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Inspectorii, atunci când efectuează inspecţii tehnice, trebuie să acţioneze independent şi să nu se afle într-o situaţie de conflict de interese.
  Aşadar, rezultatele ITP nu trebuie să aibă legătură cu salariul şi nici cu alte beneficii de ordin economic sau personal.

| (13) | Inspectorii, atunci când efectuează inspecţii tehnice, trebuie să acţioneze independent şi să nu se afle într-o situaţie de conflict de interese.
  Statele membre se asigură că evaluarea este efectuată în mod corespunzător şi acordă o atenţie deosebită obiectivităţii acesteia. |
| --- | --- |

(13)

Inspectorii, atunci când efectuează inspecţii tehnice, trebuie să acţioneze independent şi să nu se afle într-o situaţie de conflict de interese.
  Statele membre se asigură că evaluarea este efectuată în mod corespunzător şi acordă o atenţie deosebită obiectivităţii acesteia.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Calitatea şi imparţialitatea centrelor de inspecţie tehnică auto sunt esenţiale pentru a atinge obiectivul de creştere a siguranţei rutiere. De aceea, centrele de inspecţie tehnică auto ar trebui, de exemplu, să îndeplinească cerinţele minime aferente standardului ISO/CEI 17020 privind criteriile generale pentru funcţionarea diferitelor tipuri de organisme care efectuează inspecţii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Calitatea şi imparţialitatea centrelor de inspecţie tehnică auto sunt esenţiale pentru a atinge obiectivul de creştere a siguranţei rutiere. De aceea, centrele de inspecţie tehnică auto ar trebui, de exemplu, să îndeplinească cerinţele minime aferente standardului ISO/CEI 17020 privind criteriile generale pentru funcţionarea diferitelor tipuri de organisme care efectuează inspecţii.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Rezultatele unei inspecţii nu pot fi modificate în scopuri comerciale. Ele pot fi modificate de organismul de supraveghere numai dacă se constată că sunt flagrant incorecte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Rezultatele unei inspecţii nu pot fi modificate în scopuri comerciale. Ele pot fi modificate de organismul de supraveghere numai dacă se constată că sunt flagrant incorecte.

| (14) | Rezultatele unei inspecţii nu pot fi modificate în scopuri comerciale. Ele pot fi modificate de organismul de supraveghere numai dacă se constată că sunt flagrant incorecte
  , fiind sancţionat în mod corespunzător organismul care a eliberat certificatul
  . |
| --- | --- |

(14)

Rezultatele unei inspecţii nu pot fi modificate în scopuri comerciale. Ele pot fi modificate de organismul de supraveghere numai dacă se constată că sunt flagrant incorecte
  , fiind sancţionat în mod corespunzător organismul care a eliberat certificatul
  .

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | O calitate înaltă a ITP necesită un nivel înalt de abilităţi şi competenţe ale personalului care efectuează inspecţiile. Trebuie să se introducă un sistem de formare care să cuprindă, pe lângă formarea iniţială, formări ulterioare periodice cu scopul reîmprospătării cunoştinţelor. Trebuie definită o perioadă de tranziţie care să permită o trecere lină a personalului de inspecţie existent în sistemul de formare periodică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

O calitate înaltă a ITP necesită un nivel înalt de abilităţi şi competenţe ale personalului care efectuează inspecţiile. Trebuie să se introducă un sistem de formare care să cuprindă, pe lângă formarea iniţială, formări ulterioare periodice cu scopul reîmprospătării cunoştinţelor. Trebuie definită o perioadă de tranziţie care să permită o trecere lină a personalului de inspecţie existent în sistemul de formare periodică.

| (15) | O calitate înaltă a ITP necesită un nivel înalt de abilităţi şi competenţe ale personalului care efectuează inspecţiile. Trebuie să se introducă un sistem de formare care să cuprindă, pe lângă formarea iniţială, formări ulterioare periodice cu scopul reîmprospătării cunoştinţelor. Trebuie definită o perioadă de tranziţie care să permită o trecere lină a personalului de inspecţie existent în sistemul de formare periodică.
  Statelor membre care impun deja norme mai stricte în ceea ce priveşte cerinţele aferente formării, competenţelor şi testării decât cerinţele minime ar trebui să li se permită să menţină aceste standarde superioare |
| --- | --- |

(15)

O calitate înaltă a ITP necesită un nivel înalt de abilităţi şi competenţe ale personalului care efectuează inspecţiile. Trebuie să se introducă un sistem de formare care să cuprindă, pe lângă formarea iniţială, formări ulterioare periodice cu scopul reîmprospătării cunoştinţelor. Trebuie definită o perioadă de tranziţie care să permită o trecere lină a personalului de inspecţie existent în sistemul de formare periodică.
  Statelor membre care impun deja norme mai stricte în ceea ce priveşte cerinţele aferente formării, competenţelor şi testării decât cerinţele minime ar trebui să li se permită să menţină aceste standarde superioare

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Frecvenţa inspecţiilor
  trebuie adaptată în funcţie de tipul vehiculului
  şi de kilometrajul acestuia
  . Riscul ca un vehicul să aibă
  defecţiuni creşte
  odată cu vechimea acestuia
  şi cu numărul de kilometri parcurşi, în special în cazul utilizării intense
  . Prin urmare, este oportun să se
  crească frecvenţa inspecţiilor
  la vehiculele mai vechi
  şi la cele cu un număr mare de kilometri parcurşi
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Frecvenţa inspecţiilor
  trebuie adaptată în funcţie de tipul vehiculului
  şi de kilometrajul acestuia
  . Riscul ca un vehicul să aibă
  defecţiuni creşte
  odată cu vechimea acestuia
  şi cu numărul de kilometri parcurşi, în special în cazul utilizării intense
  . Prin urmare, este oportun să se
  crească frecvenţa inspecţiilor
  la vehiculele mai vechi
  şi la cele cu un număr mare de kilometri parcurşi
  .

| (17) | Frecvenţa inspecţiilor
  trebuie adaptată în funcţie de tipul vehiculului. Riscul ca un vehicul să aibă
  defecţiuni creşte
  odată cu vechimea acestuia. Prin urmare, este oportun să se
  realizeze inspecţii mai frecvente
  la vehiculele mai vechi. |
| --- | --- |

(17)

Frecvenţa inspecţiilor
  trebuie adaptată în funcţie de tipul vehiculului. Riscul ca un vehicul să aibă
  defecţiuni creşte
  odată cu vechimea acestuia. Prin urmare, este oportun să se
  realizeze inspecţii mai frecvente
  la vehiculele mai vechi.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Inspecţiile tehnice auto trebuie să includă toate elementele relevante pentru modelul, construcţia şi echipamentele specifice ale vehiculului supus inspecţiei. Printre aceste elemente şi ţinând cont de starea actuală a tehnologiei auto, în lista elementelor supuse inspecţiei trebuie să figureze şi sistemele electronice moderne. Pentru a obţine o armonizare suplimentară a inspecţiilor tehnice auto, trebuie introduse metode de control pentru fiecare dintre elementele supuse inspecţiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Inspecţiile tehnice auto trebuie să includă toate elementele relevante pentru modelul, construcţia şi echipamentele specifice ale vehiculului supus inspecţiei. Printre aceste elemente şi ţinând cont de starea actuală a tehnologiei auto, în lista elementelor supuse inspecţiei trebuie să figureze şi sistemele electronice moderne. Pentru a obţine o armonizare suplimentară a inspecţiilor tehnice auto, trebuie introduse metode de control pentru fiecare dintre elementele supuse inspecţiei.

| (19) | Inspecţiile tehnice auto trebuie să includă toate elementele relevante pentru modelul, construcţia şi echipamentele specifice ale vehiculului supus inspecţiei.
  Aceste elemente ar trebui actualizate pentru a ţine cont de evoluţia cercetării şi de progresul tehnic în domeniul siguranţei vehiculelor. Jantele non-standard montate pe punţi non-standard, ar trebui tratate ca element de siguranţă esenţial şi ar trebui, prin urmare, să fie incluse în inspecţia tehnică.
  Printre aceste elemente şi ţinând cont de starea actuală a tehnologiei auto, în lista elementelor supuse inspecţiei trebuie să figureze şi sistemele electronice moderne. Pentru a obţine o armonizare suplimentară a inspecţiilor tehnice auto, trebuie introduse metode de control pentru fiecare dintre elementele supuse inspecţiei. |
| --- | --- |

(19)

Inspecţiile tehnice auto trebuie să includă toate elementele relevante pentru modelul, construcţia şi echipamentele specifice ale vehiculului supus inspecţiei.
  Aceste elemente ar trebui actualizate pentru a ţine cont de evoluţia cercetării şi de progresul tehnic în domeniul siguranţei vehiculelor. Jantele non-standard montate pe punţi non-standard, ar trebui tratate ca element de siguranţă esenţial şi ar trebui, prin urmare, să fie incluse în inspecţia tehnică.
  Printre aceste elemente şi ţinând cont de starea actuală a tehnologiei auto, în lista elementelor supuse inspecţiei trebuie să figureze şi sistemele electronice moderne. Pentru a obţine o armonizare suplimentară a inspecţiilor tehnice auto, trebuie introduse metode de control pentru fiecare dintre elementele supuse inspecţiei.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Standardele de inspecţie tehnică ar trebui stabilite la un nivel minim comun ridicat, aplicabil la nivelul întregii Uniuni, care să permită statelor membre care deja au un nivel al inspecţiilor tehnice mai înalt decât cel cerut de prezentul regulament să-şi menţină standardele mai ridicate şi să le adapteze la progresul tehnic, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Standardele de inspecţie tehnică ar trebui stabilite la un nivel minim comun ridicat, aplicabil la nivelul întregii Uniuni, care să permită statelor membre care deja au un nivel al inspecţiilor tehnice mai înalt decât cel cerut de prezentul regulament să-şi menţină standardele mai ridicate şi să le adapteze la progresul tehnic, dacă este cazul.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Deţinătorul
  certificatului de înmatriculare al vehiculului supus unei ITP în decursul căreia se constată
  existenţa
  unor
  defecţiuni
  , mai ales dacă acestea periclitează
  siguranţa
  rutieră,
  trebuie
  să le remedieze de
  urgenţă
  . În cazul
  defecţiunilor
  periculoase,
  trebuie să se retragă certificatul de înmatriculare
  până la remedierea totală a acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Deţinătorul
  certificatului de înmatriculare al vehiculului supus unei ITP în decursul căreia se constată
  existenţa
  unor
  defecţiuni
  , mai ales dacă acestea periclitează
  siguranţa
  rutieră,
  trebuie
  să le remedieze de
  urgenţă
  . În cazul
  defecţiunilor
  periculoase,
  trebuie să se retragă certificatul de înmatriculare
  până la remedierea totală a acestora.

| (21) | Deţinătorul
  certificatului de înmatriculare al vehiculului supus unei ITP în decursul căreia se constată
  existenţa
  unor
  defecţiuni
  , mai ales dacă acestea periclitează
  siguranţa
  rutieră,
  ar trebui
  să le remedieze de
  urgenţă
  . În cazul
  defecţiunilor
  periculoase,
  ar trebui ca vehiculul să nu mai circule pe drumurile publice
  până la remedierea totală a acestora. |
| --- | --- |

(21)

Deţinătorul
  certificatului de înmatriculare al vehiculului supus unei ITP în decursul căreia se constată
  existenţa
  unor
  defecţiuni
  , mai ales dacă acestea periclitează
  siguranţa
  rutieră,
  ar trebui
  să le remedieze de
  urgenţă
  . În cazul
  defecţiunilor
  periculoase,
  ar trebui ca vehiculul să nu mai circule pe drumurile publice
  până la remedierea totală a acestora.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | După fiecare
  inspecţie se eliberează
  un certificat ITP care
  trebuie să cuprindă, printre altele, informaţii legate de identitatea vehiculului şi de rezultatele inspecţiei.
  Statele membre
  trebuie
  să
  integreze/colecteze şi să
  păstreze aceste
  informaţii
  într-o bază de date
  , în vederea unei monitorizări ulterioare corespunzătoare a acestor inspecţii
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

După fiecare
  inspecţie se eliberează
  un certificat ITP care
  trebuie să cuprindă, printre altele, informaţii legate de identitatea vehiculului şi de rezultatele inspecţiei.
  Statele membre
  trebuie
  să
  integreze/colecteze şi să
  păstreze aceste
  informaţii
  într-o bază de date
  , în vederea unei monitorizări ulterioare corespunzătoare a acestor inspecţii
  .

| (22) | Pentru a asigura luarea măsurilor corespunzătoare în urma rezultatelor inspecţiilor,
  după fiecare
  inspecţie ar trebui să se elibereze
  un certificat ITP
  , creat şi în format electronic,
  care
  ar trebui să conţină informaţii la fel de detaliate în privinţa identităţii vehiculului şi a rezultatelor inspecţiei ca şi cele din certificatul ITP original. În plus,
  statele membre
  ar trebui
  să
  colecteze şi să
  păstreze aceste
  informaţii
  într-o bază de date
  centralizată pentru a garanta verificarea cu uşurinţă a autenticităţii rezultatelor inspecţiilor tehnice periodice
  . |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura luarea măsurilor corespunzătoare în urma rezultatelor inspecţiilor,
  după fiecare
  inspecţie ar trebui să se elibereze
  un certificat ITP
  , creat şi în format electronic,
  care
  ar trebui să conţină informaţii la fel de detaliate în privinţa identităţii vehiculului şi a rezultatelor inspecţiei ca şi cele din certificatul ITP original. În plus,
  statele membre
  ar trebui
  să
  colecteze şi să
  păstreze aceste
  informaţii
  într-o bază de date
  centralizată pentru a garanta verificarea cu uşurinţă a autenticităţii rezultatelor inspecţiilor tehnice periodice
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Cum unele state membre nu impun înmatricularea anumitor categorii de vehicule, precum remorcile uşoare, informaţiile privind rezultatul pozitiv al unei inspecţii tehnice ar trebui să fie puse la dispoziţie prin afişarea unei dovezi a inspecţiei la vedere, pe vehicul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Cum unele state membre nu impun înmatricularea anumitor categorii de vehicule, precum remorcile uşoare, informaţiile privind rezultatul pozitiv al unei inspecţii tehnice ar trebui să fie puse la dispoziţie prin afişarea unei dovezi a inspecţiei la vedere, pe vehicul.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Se estimează că fraudarea odometrului afectează între 5 %
  şi
  12 %
  din maşinile
  uzate vândute, fapt care determină un cost
  societal
  foarte mare, care se ridică la mai multe miliarde de euro anual
  şi
  o evaluare incorectă a
  capacităţii
  de a participa la trafic a unui vehicul. Pentru a combate fraudele legate de odometru, înregistrarea kilometrajului în certificatul ITP, împreună cu
  obligaţia
  de a prezenta certificatul ITP anterior, ar facilita depistarea măsluirii sau manipulării kilometrajului. De asemenea, fraudarea odometrului ar trebui considerată în mod mai sistematic drept
  contravenţie
  pasibilă de
  sancţiune
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Se estimează că fraudarea odometrului afectează între 5 %
  şi
  12 %
  din maşinile
  uzate vândute, fapt care determină un cost
  societal
  foarte mare, care se ridică la mai multe miliarde de euro anual
  şi
  o evaluare incorectă a
  capacităţii
  de a participa la trafic a unui vehicul. Pentru a combate fraudele legate de odometru, înregistrarea kilometrajului în certificatul ITP, împreună cu
  obligaţia
  de a prezenta certificatul ITP anterior, ar facilita depistarea măsluirii sau manipulării kilometrajului. De asemenea, fraudarea odometrului ar trebui considerată în mod mai sistematic drept
  contravenţie
  pasibilă de
  sancţiune
  .

| (23) | Se estimează că fraudarea odometrului afectează între 5 %
  şi
  12 %
  dintre maşinile
  uzate vândute
  în propria ţară
  ,
  în timp ce în cazul vânzărilor transfrontaliere acest procentaj este mult mai ridicat,
  fapt care determină un cost foarte mare
  pentru societate
  , care se ridică la mai multe miliarde de euro anual
  şi
  o evaluare incorectă a
  capacităţii
  de a participa la trafic a unui vehicul. Pentru a combate fraudele legate de odometru, înregistrarea kilometrajului în certificatul ITP, împreună cu
  obligaţia
  de a prezenta certificatul ITP anterior, ar facilita depistarea măsluirii sau manipulării kilometrajului.
  Crearea unei platforme electronice
  de
  informaţii privind vehiculele care protejează datele cu caracter personal şi care să cuprindă odometrele şi accidentele grave în care au fost implicate vehiculele pe tot cuprinsul duratei lor de viaţă ar contribui, de
  asemenea,
  la prevenirea manipulărilor şi la accesibilitatea informaţiilor importante. În plus,
  fraudarea odometrului ar trebui considerată în mod mai sistematic drept
  contravenţie
  pasibilă de
  sancţiune
  . |
| --- | --- |

(23)

Se estimează că fraudarea odometrului afectează între 5 %
  şi
  12 %
  dintre maşinile
  uzate vândute
  în propria ţară
  ,
  în timp ce în cazul vânzărilor transfrontaliere acest procentaj este mult mai ridicat,
  fapt care determină un cost foarte mare
  pentru societate
  , care se ridică la mai multe miliarde de euro anual
  şi
  o evaluare incorectă a
  capacităţii
  de a participa la trafic a unui vehicul. Pentru a combate fraudele legate de odometru, înregistrarea kilometrajului în certificatul ITP, împreună cu
  obligaţia
  de a prezenta certificatul ITP anterior, ar facilita depistarea măsluirii sau manipulării kilometrajului.
  Crearea unei platforme electronice
  de
  informaţii privind vehiculele care protejează datele cu caracter personal şi care să cuprindă odometrele şi accidentele grave în care au fost implicate vehiculele pe tot cuprinsul duratei lor de viaţă ar contribui, de
  asemenea,
  la prevenirea manipulărilor şi la accesibilitatea informaţiilor importante. În plus,
  fraudarea odometrului ar trebui considerată în mod mai sistematic drept
  contravenţie
  pasibilă de
  sancţiune
  .

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Inspecţia tehnică este o componentă a unui sistem de reglementare mai amplu, la care vehiculele participă pe toată durata ciclului lor de viaţă, de la omologare, trecând prin înmatriculare şi inspecţii tehnice, până la casare. Dezvoltarea
  şi
  interconectarea bazelor de date electronice
  naţionale
  cu cele ale constructorilor ar
  trebui să contribuie, în principiu, la îmbunătăţirea eficienţei
  întregului
  lanţ
  administrativ
  şi
  la reducerea costurilor
  şi
  a poverilor administrative.
  În acest scop, Comisia trebuie să efectueze un studiu privind fezabilitatea, costurile şi beneficiile instituirii unei platforme electronice europene care să conţină informaţiile despre vehicule. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Inspecţia tehnică este o componentă a unui sistem de reglementare mai amplu, la care vehiculele participă pe toată durata ciclului lor de viaţă, de la omologare, trecând prin înmatriculare şi inspecţii tehnice, până la casare. Dezvoltarea
  şi
  interconectarea bazelor de date electronice
  naţionale
  cu cele ale constructorilor ar
  trebui să contribuie, în principiu, la îmbunătăţirea eficienţei
  întregului
  lanţ
  administrativ
  şi
  la reducerea costurilor
  şi
  a poverilor administrative.
  În acest scop, Comisia trebuie să efectueze un studiu privind fezabilitatea, costurile şi beneficiile instituirii unei platforme electronice europene care să conţină informaţiile despre vehicule.

| (25) | Inspecţia tehnică este o componentă a unui sistem de reglementare mai amplu, la care vehiculele participă pe toată durata ciclului lor de viaţă, de la omologare, trecând prin înmatriculare şi inspecţii tehnice, până la casare. Dezvoltarea
  şi
  interconectarea bazelor de date electronice
  naţionale
  cu cele ale constructorilor ar
  contribui la îmbunătăţirea eficienţei
  întregului
  lanţ
  administrativ
  şi
  la reducerea costurilor
  şi
  a poverilor administrative. |
| --- | --- |

(25)

Inspecţia tehnică este o componentă a unui sistem de reglementare mai amplu, la care vehiculele participă pe toată durata ciclului lor de viaţă, de la omologare, trecând prin înmatriculare şi inspecţii tehnice, până la casare. Dezvoltarea
  şi
  interconectarea bazelor de date electronice
  naţionale
  cu cele ale constructorilor ar
  contribui la îmbunătăţirea eficienţei
  întregului
  lanţ
  administrativ
  şi
  la reducerea costurilor
  şi
  a poverilor administrative.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25a) | Întrucât obiectivul prezentului regulament ar trebui să fie încurajarea continuării armonizării şi a standardizării inspecţiei tehnice periodice a vehiculelor, care ar trebui să ducă, în cele din urmă, la crearea unei pieţe unice pentru inspecţia tehnică periodică din Uniune, cu un sistem de recunoaştere reciprocă a certificatelor ITP, care să permită inspecţia vehiculelor în oricare stat membru, Comisia ar trebui să elaboreze un raport privind progresele înregistrate în procesul de armonizare în vederea determinării momentului în care o astfel de recunoaştere reciprocă ar putea fi instituită. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25a)

Întrucât obiectivul prezentului regulament ar trebui să fie încurajarea continuării armonizării şi a standardizării inspecţiei tehnice periodice a vehiculelor, care ar trebui să ducă, în cele din urmă, la crearea unei pieţe unice pentru inspecţia tehnică periodică din Uniune, cu un sistem de recunoaştere reciprocă a certificatelor ITP, care să permită inspecţia vehiculelor în oricare stat membru, Comisia ar trebui să elaboreze un raport privind progresele înregistrate în procesul de armonizare în vederea determinării momentului în care o astfel de recunoaştere reciprocă ar putea fi instituită.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Pentru a
  completa
  prezentul regulament
  cu detalii tehnice,
  competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene
  trebuie
  delegată Comisiei, pentru a se
  ţine
  cont, dacă este cazul, de evoluţia legislaţiei europene în materie de omologare de tip faţă de categoriile de vehicule, precum şi de necesitatea actualizării anexelor în funcţie de cele mai recente progrese tehnice. Este deosebit de important ca, pe parcursul activităţilor pregătitoare, Comisia să desfăşoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi. Atunci când pregăteşte şi elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp şi adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European şi către Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Pentru a
  completa
  prezentul regulament
  cu detalii tehnice,
  competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene
  trebuie
  delegată Comisiei, pentru a se
  ţine
  cont, dacă este cazul, de evoluţia legislaţiei europene în materie de omologare de tip faţă de categoriile de vehicule, precum şi de necesitatea actualizării anexelor în funcţie de cele mai recente progrese tehnice. Este deosebit de important ca, pe parcursul activităţilor pregătitoare, Comisia să desfăşoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi. Atunci când pregăteşte şi elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp şi adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European şi către Consiliu.

| (26) | Pentru a
  actualiza
  prezentul regulament, competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene
  ar trebui
  delegată Comisiei, pentru a se
  ţine
  cont, dacă este cazul, de evoluţia legislaţiei europene în materie de omologare de tip faţă de categoriile de vehicule, precum şi de necesitatea actualizării anexelor în funcţie de cele mai recente progrese tehnice. Este deosebit de important ca, pe parcursul activităţilor pregătitoare, Comisia să desfăşoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi. Atunci când pregăteşte şi elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp şi adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European şi către Consiliu. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a
  actualiza
  prezentul regulament, competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene
  ar trebui
  delegată Comisiei, pentru a se
  ţine
  cont, dacă este cazul, de evoluţia legislaţiei europene în materie de omologare de tip faţă de categoriile de vehicule, precum şi de necesitatea actualizării anexelor în funcţie de cele mai recente progrese tehnice. Este deosebit de important ca, pe parcursul activităţilor pregătitoare, Comisia să desfăşoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi. Atunci când pregăteşte şi elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp şi adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European şi către Consiliu.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, şi anume crearea unor cerinţe şi norme comune minime privind efectuarea ITP la vehiculele înmatriculate pe teritoriul Uniunii, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre şi ar putea fi, aşadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii, Comisia poate lua măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii enunţat la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat la respectivul articol, prezentul regulament nu depăşeşte ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, şi anume crearea unor cerinţe şi norme comune minime privind efectuarea ITP la vehiculele înmatriculate pe teritoriul Uniunii, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre şi ar putea fi, aşadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii, Comisia poate lua măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii enunţat la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat la respectivul articol, prezentul regulament nu depăşeşte ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv.

| (29) | Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, şi anume crearea unor cerinţe şi norme comune minime privind efectuarea ITP la vehiculele înmatriculate pe teritoriul Uniunii, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre şi ar putea fi, aşadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii, Comisia poate lua măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii enunţat la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat la respectivul articol, prezentul regulament nu depăşeşte ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv.
  Statele membre pot decide stabilirea de cerinţe mai stricte decât standardele minime. |
| --- | --- |

(29)

Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, şi anume crearea unor cerinţe şi norme comune minime privind efectuarea ITP la vehiculele înmatriculate pe teritoriul Uniunii, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre şi ar putea fi, aşadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii, Comisia poate lua măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii enunţat la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat la respectivul articol, prezentul regulament nu depăşeşte ceea ce este necesar în vederea atingerii acestui obiectiv.
  Statele membre pot decide stabilirea de cerinţe mai stricte decât standardele minime.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament instituie sistemul de inspecţie tehnică periodică a vehiculelor. | Prezentul regulament instituie sistemul de inspecţie tehnică periodică a vehiculelor
  , aplicat pe baza unor cerinţe şi standarde tehnice minime, cu scopul de a asigura un nivel înalt de siguranţă rutieră şi de protecţie a mediului
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament instituie sistemul de inspecţie tehnică periodică a vehiculelor.

Prezentul regulament instituie sistemul de inspecţie tehnică periodică a vehiculelor
  , aplicat pe baza unor cerinţe şi standarde tehnice minime, cu scopul de a asigura un nivel înalt de siguranţă rutieră şi de protecţie a mediului
  .

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | autovehicule
  cu cel puţin patru roţi, utilizate
  pentru transportul de
  pasageri
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, cel mult opt locuri pe scaune – categoria M1; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

autovehicule
  cu cel puţin patru roţi, utilizate
  pentru transportul de
  pasageri
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, cel mult opt locuri pe scaune – categoria M1;

| — | autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul
  persoanelor şi al bagajelor lor
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, cel mult opt locuri pe scaune – categoria M1; |
| --- | --- |

—

autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul
  persoanelor şi al bagajelor lor
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, cel mult opt locuri pe scaune – categoria M1;

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | autovehicule
  utilizate
  pentru transportul
  de pasageri
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, mai mult de opt locuri – categoriile M2 şi M3; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

autovehicule
  utilizate
  pentru transportul
  de pasageri
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, mai mult de opt locuri – categoriile M2 şi M3;

| — | autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul
  persoanelor şi al bagajelor lor
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, mai mult de opt locuri pe scaune – categoriile M2 şi M3; |
| --- | --- |

—

autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul
  persoanelor şi al bagajelor lor
  , care au, în afara scaunului conducătorului auto, mai mult de opt locuri pe scaune – categoriile M2 şi M3;

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | autovehicule
  cu cel puţin patru roţi, utilizate de obicei
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă
  admisibilă
  care nu
  depăşeşte
  3,5 t – categoria N1; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

autovehicule
  cu cel puţin patru roţi, utilizate de obicei
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă
  admisibilă
  care nu
  depăşeşte
  3,5 t – categoria N1;

| — | autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă care nu
  depăşeşte
  3,5 t – categoria N1; |
| --- | --- |

—

autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă care nu
  depăşeşte
  3,5 t – categoria N1;

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | autovehicule
  utilizate
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă
  admisibilă
  care depăşeşte 3,5 t – categoriile N2 şi N3; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

autovehicule
  utilizate
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă
  admisibilă
  care depăşeşte 3,5 t – categoriile N2 şi N3;

| — | autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă care depăşeşte 3,5 t – categoriile N2 şi N3; |
| --- | --- |

—

autovehicule
  concepute şi construite în principal
  pentru transportul de mărfuri cu o masă maximă care depăşeşte 3,5 t – categoriile N2 şi N3;

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | remorci
  şi semiremorci
  cu o masă maximă
  admisibilă
  de 3,5 t –
  categoriile O1 şi
  O2; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

remorci
  şi semiremorci
  cu o masă maximă
  admisibilă
  de 3,5 t –
  categoriile O1 şi
  O2;

| — | remorci
  concepute şi construite pentru transportul de mărfuri sau de persoane, precum şi pentru cazarea de persoane,
  cu o masă maximă
  mai mare
  de
  750 kg, dar care nu depăşeşte
  3,5 t –
  categoria
  O2; |
| --- | --- |

—

remorci
  concepute şi construite pentru transportul de mărfuri sau de persoane, precum şi pentru cazarea de persoane,
  cu o masă maximă
  mai mare
  de
  750 kg, dar care nu depăşeşte
  3,5 t –
  categoria
  O2;

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | remorci
  şi semiremorci
  cu o masă maximă
  admisibilă
  mai mare de
  3,5  t
  – categoriile O3
  şi
  O4; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

remorci
  şi semiremorci
  cu o masă maximă
  admisibilă
  mai mare de
  3,5  t
  – categoriile O3
  şi
  O4;

| — | remorci
  concepute şi construite pentru transportul de mărfuri sau de persoane, precum şi pentru cazarea de persoane,
  cu o masă maximă mai mare de
  3,5 t
  – categoriile O3
  şi
  O4; |
| --- | --- |

—

remorci
  concepute şi construite pentru transportul de mărfuri sau de persoane, precum şi pentru cazarea de persoane,
  cu o masă maximă mai mare de
  3,5 t
  – categoriile O3
  şi
  O4;

Amendamentul 117/1

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuța 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | bicicluri sau tricicluri – categoriile
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e
  , L6e
  și L7e; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

bicicluri sau tricicluri – categoriile
  L1e, L2e,
  L3e, L4e, L5e
  , L6e
  și L7e;

| — | începând cu 1 ianuarie 2016,
  bicicluri sau tricicluri – categoriile L3e, L4e, L5e și L7e; |
| --- | --- |

—

începând cu 1 ianuarie 2016,
  bicicluri sau tricicluri – categoriile L3e, L4e, L5e și L7e;

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 – liniuţa 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | tractoare cu
  roţi
  , cu viteza maximă
  de proiectare
  mai mare de
  40 km/h – categoria T5
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

tractoare cu
  roţi
  , cu viteza maximă
  de proiectare
  mai mare de
  40 km/h – categoria T5
  .

| — | tractoare cu
  roţi din categoria T5
  ,
  utilizate în principal pe drumurile publice,
  cu viteza maximă
  prin construcţie
  mai mare de
  40 km/h
  . |
| --- | --- |

—

tractoare cu
  roţi din categoria T5
  ,
  utilizate în principal pe drumurile publice,
  cu viteza maximă
  prin construcţie
  mai mare de
  40 km/h
  .

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  În plus, statul membru poate extinde obligaţia efectuării periodice a ITP la alte grupe de vehicule. Statele membre informează Comisia în legătură cu orice decizie de prelungire pe care o adoptă, motivând decizia respectivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  În plus, statul membru poate extinde obligaţia efectuării periodice a ITP la alte grupe de vehicule. Statele membre informează Comisia în legătură cu orice decizie de prelungire pe care o adoptă, motivând decizia respectivă.

Amendamentul 117/2

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2018 următoarelor categorii de vehicule, cu excepția cazului în care Comisia demonstrează în raportul întocmit în temeiul articolului 18a că o asemenea măsură ar fi ineficientă: |
| | — | bicicluri sau tricicluri – categoriile L1e, L2e și L6e; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)
     
  Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2018 următoarelor categorii de vehicule, cu excepția cazului în care Comisia demonstrează în raportul întocmit în temeiul articolului 18a că o asemenea măsură ar fi ineficientă:

—

bicicluri sau tricicluri – categoriile L1e, L2e și L6e;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – liniuţa 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | vehiculelor
  care aparţin forţelor
  armate,
  serviciilor
  de pompieri,
  serviciilor de protecţie
  civilă
  şi serviciilor
  de
  urgenţă sau echipelor de
  salvare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

vehiculelor
  care aparţin forţelor
  armate,
  serviciilor
  de pompieri,
  serviciilor de protecţie
  civilă
  şi serviciilor
  de
  urgenţă sau echipelor de
  salvare;

| — | vehiculelor
  utilizate de forţele
  armate,
  serviciile
  de pompieri,
  serviciile de protecţie
  civilă
  şi serviciile
  de
  urgenţă sau echipele de
  salvare; |
| --- | --- |

—

vehiculelor
  utilizate de forţele
  armate,
  serviciile
  de pompieri,
  serviciile de protecţie
  civilă
  şi serviciile
  de
  urgenţă sau echipele de
  salvare;

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2 – liniuţa 4 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | remorci din categoria O2 cu o masă maximă care nu depăşeşte 2,0 tone, fără a include însă remorcile din categoria O2 de tipul rulotelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

remorci din categoria O2 cu o masă maximă care nu depăşeşte 2,0 tone, fără a include însă remorcile din categoria O2 de tipul rulotelor.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5. | „bicicluri sau tricicluri” înseamnă orice autovehicul pe două roţi, cu sau fără ataş, tricicluri sau cvadricicluri; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.

„bicicluri sau tricicluri” înseamnă orice autovehicul pe două roţi, cu sau fără ataş, tricicluri sau cvadricicluri;

eliminat

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7. | „vehicul de epocă” înseamnă orice vehicul care
  îndeplineşte
  toate
  condiţiile următoare
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.

„vehicul de epocă” înseamnă orice vehicul care
  îndeplineşte
  toate
  condiţiile următoare
  :

| 7. | „vehicul de epocă” înseamnă orice vehicul care
  este considerat ca atare de statul membru de înmatriculare sau de unul dintre organismele sale de autorizare desemnate şi care îndeplineşte
  toate
  condiţiile de mai jos
  : |
| --- | --- |

7.

„vehicul de epocă” înseamnă orice vehicul care
  este considerat ca atare de statul membru de înmatriculare sau de unul dintre organismele sale de autorizare desemnate şi care îndeplineşte
  toate
  condiţiile de mai jos
  :

| | — | a fost fabricat în urmă cu minimum 30 de ani; |
| --- | --- | --- |

—

a fost fabricat în urmă cu minimum 30 de ani;

| | — | a fost fabricat
  sau înmatriculat pentru prima dată
  în urmă cu minimum 30 de ani, |
| --- | --- | --- |

—

a fost fabricat
  sau înmatriculat pentru prima dată
  în urmă cu minimum 30 de ani,

| | — | este
  întreţinut prin utilizarea unor piese de schimb care reproduc componentele istorice ale vehiculului
  ; |
| --- | --- | --- |

—

este
  întreţinut prin utilizarea unor piese de schimb care reproduc componentele istorice ale vehiculului
  ;

| | — | tipul său specific, astfel cum
  este
  definit de actele legislative ale Uniunii în materie de omologare de tip, nu se mai află în producţie
  ; |
| --- | --- | --- |

—

tipul său specific, astfel cum
  este
  definit de actele legislative ale Uniunii în materie de omologare de tip, nu se mai află în producţie
  ;

| | — | nu a suferit
  nicio modificare a
  caracteristicilor tehnice
  ale componentelor sale principale precum motorul, frânele, direcţia ori suspensiile şi |
| --- | --- | --- |

—

nu a suferit
  nicio modificare a
  caracteristicilor tehnice
  ale componentelor sale principale precum motorul, frânele, direcţia ori suspensiile şi

| | — | este păstrat şi întreţinut într-o stare corectă din punct de vedere istoric şi, ca atare,
  nu a suferit
  modificări majore ale
  caracteristicilor tehnice; |
| --- | --- | --- |

—

este păstrat şi întreţinut într-o stare corectă din punct de vedere istoric şi, ca atare,
  nu a suferit
  modificări majore ale
  caracteristicilor tehnice;

| | — | are aspectul exterior nemodificat. |
| --- | --- | --- |

—

are aspectul exterior nemodificat.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9. | „inspecţie
  tehnică auto” înseamnă o verificare a
  faptului că piesele şi componentele unui vehicul
  respectă caracteristicile de
  siguranţă şi
  de mediu
  pe care le prezentau
  la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în
  circulaţie
  ori la momentul postechipării; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9.

„inspecţie
  tehnică auto” înseamnă o verificare a
  faptului că piesele şi componentele unui vehicul
  respectă caracteristicile de
  siguranţă şi
  de mediu
  pe care le prezentau
  la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în
  circulaţie
  ori la momentul postechipării;

| 9. | „inspecţie
  tehnică auto” înseamnă o verificare
  efectuată pentru
  a
  garanta că un vehicul poate fi utilizat pe drumurile publice în condiţii de siguranţă şi că
  respectă caracteristicile de
  siguranţă şi
  de mediu
  cerute
  la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în
  circulaţie
  ori la momentul postechipării; |
| --- | --- |

9.

„inspecţie
  tehnică auto” înseamnă o verificare
  efectuată pentru
  a
  garanta că un vehicul poate fi utilizat pe drumurile publice în condiţii de siguranţă şi că
  respectă caracteristicile de
  siguranţă şi
  de mediu
  cerute
  la momentul omologării, al primei înmatriculări sau al punerii în
  circulaţie
  ori la momentul postechipării;

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 3 – punctul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 13. | „inspector” înseamnă o persoană autorizată de un stat membru să efectueze ITP într-un centru de inspecţie sau în numele unei autorităţi competente; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

13.

„inspector” înseamnă o persoană autorizată de un stat membru să efectueze ITP într-un centru de inspecţie sau în numele unei autorităţi competente;

| 13. | inspector” înseamnă o persoană autorizată de un stat membru
  sau de autoritatea competentă a acestuia
  să efectueze ITP într-un centru de inspecţie sau în numele unei autorităţi competente; |
| --- | --- |

13.

inspector” înseamnă o persoană autorizată de un stat membru
  sau de autoritatea competentă a acestuia
  să efectueze ITP într-un centru de inspecţie sau în numele unei autorităţi competente;

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   ITP se efectuează numai de către autoritatea competentă a
  unui stat
  membru sau de către
  centrele de inspecţie
  autorizate
  de statele membre
  . | (2)   ITP se efectuează
  în principiu într-un stat membru
  numai de către autoritatea competentă a
  statului
  membru
  respectiv
  sau de către
  un organism public abilitat de stat în acest sens sau de către organisme sau entităţi desemnate şi supravegheate de stat, inclusiv organisme private
  autorizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   ITP se efectuează numai de către autoritatea competentă a
  unui stat
  membru sau de către
  centrele de inspecţie
  autorizate
  de statele membre
  .

(2)   ITP se efectuează
  în principiu într-un stat membru
  numai de către autoritatea competentă a
  statului
  membru
  respectiv
  sau de către
  un organism public abilitat de stat în acest sens sau de către organisme sau entităţi desemnate şi supravegheate de stat, inclusiv organisme private
  autorizate.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Constructorii de vehicule
  trebuie să ofere
  centrelor de
  inspecţie
  sau, dacă este cazul,
  autorităţii
  competente, acces la
  informaţiile
  tehnice necesare pentru ITP, după cum se
  stabileşte
  în anexa I. Comisia
  trebuie să adopte
  norme detaliate privind procedurile de acces la
  informaţiile
  tehnice din anexa I, în conformitate cu procedura de examinare
  menţionată
  la articolul 16 alineatul (2), | (3)   Constructorii de vehicule
  oferă gratuit
  centrelor de
  inspecţie şi fabricanţilor de echipamente de inspecţie
  sau, dacă este cazul,
  autorităţii
  competente, acces la
  informaţiile
  tehnice necesare pentru ITP, după cum se
  stabileşte
  în anexa I.
  În cazul fabricanţilor de echipamente de inspecţie, aceste informaţii includ informaţiile necesare pentru a permite echipamentelor de testare să fie utilizate pentru a face o evaluare de tipul „aprobat/respins” a funcţionalităţii sistemelor de control electronic ale vehiculului.
  Comisia
  adoptă
  norme detaliate privind procedurile de acces la
  informaţiile
  tehnice din anexa I
  şi examinează fezabilitatea unui punct unic de acces
  , în conformitate cu procedura de examinare
  menţionată
  la articolul 16 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Constructorii de vehicule
  trebuie să ofere
  centrelor de
  inspecţie
  sau, dacă este cazul,
  autorităţii
  competente, acces la
  informaţiile
  tehnice necesare pentru ITP, după cum se
  stabileşte
  în anexa I. Comisia
  trebuie să adopte
  norme detaliate privind procedurile de acces la
  informaţiile
  tehnice din anexa I, în conformitate cu procedura de examinare
  menţionată
  la articolul 16 alineatul (2),

(3)   Constructorii de vehicule
  oferă gratuit
  centrelor de
  inspecţie şi fabricanţilor de echipamente de inspecţie
  sau, dacă este cazul,
  autorităţii
  competente, acces la
  informaţiile
  tehnice necesare pentru ITP, după cum se
  stabileşte
  în anexa I.
  În cazul fabricanţilor de echipamente de inspecţie, aceste informaţii includ informaţiile necesare pentru a permite echipamentelor de testare să fie utilizate pentru a face o evaluare de tipul „aprobat/respins” a funcţionalităţii sistemelor de control electronic ale vehiculului.
  Comisia
  adoptă
  norme detaliate privind procedurile de acces la
  informaţiile
  tehnice din anexa I
  şi examinează fezabilitatea unui punct unic de acces
  , în conformitate cu procedura de examinare
  menţionată
  la articolul 16 alineatul (2).

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Capitolul 3 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| CERINŢE PRIVIND ITP | CERINŢE
  MINIME
  PRIVIND ITP |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

CERINŢE PRIVIND ITP

CERINŢE
  MINIME
  PRIVIND ITP

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – liniuţa 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | vehiculele din categoriile M1, N1 şi O2: la patru ani de la data la care vehiculul a fost înmatriculat pentru prima dată; apoi, o dată la doi ani
  şi după aceea anual
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

vehiculele din categoriile M1, N1 şi O2: la patru ani de la data la care vehiculul a fost înmatriculat pentru prima dată; apoi, o dată la doi ani
  şi după aceea anual
  ;

| — | vehiculele din categoriile M1, N1 şi O2: la patru ani de la data la care vehiculul a fost înmatriculat pentru prima dată; apoi, o dată la doi ani; |
| --- | --- |

—

vehiculele din categoriile M1, N1 şi O2: la patru ani de la data la care vehiculul a fost înmatriculat pentru prima dată; apoi, o dată la doi ani;

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – liniuţa 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | vehiculele din categoria M1 înmatriculate ca taxi sau ambulanţă, vehiculele din categoriile M2, M3, N2, N3
  , T5
  , O3 şi O4: la un an de la data la care vehiculul a fost folosit prima dată şi ulterior, anual. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

vehiculele din categoria M1 înmatriculate ca taxi sau ambulanţă, vehiculele din categoriile M2, M3, N2, N3
  , T5
  , O3 şi O4: la un an de la data la care vehiculul a fost folosit prima dată şi ulterior, anual.

| — | vehiculele din categoria M1 înmatriculate ca taxi sau ambulanţă, vehiculele din categoriile M2, M3, N2, N3, O3 şi O4: la un an de la data la care vehiculul a fost folosit prima dată şi ulterior, anual. |
| --- | --- |

—

vehiculele din categoria M1 înmatriculate ca taxi sau ambulanţă, vehiculele din categoriile M2, M3, N2, N3, O3 şi O4: la un an de la data la care vehiculul a fost folosit prima dată şi ulterior, anual.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – liniuţa 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | Vehiculele din categoria T5 utilizate în special pe drumurile publice: la un an de la data la care vehiculul a fost folosit prima dată şi ulterior, anual. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

Vehiculele din categoria T5 utilizate în special pe drumurile publice: la un an de la data la care vehiculul a fost folosit prima dată şi ulterior, anual.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – liniuţa 3 b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | Alte categorii de vehicule: la intervale definite de statul membru de înmatriculare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

Alte categorii de vehicule: la intervale definite de statul membru de înmatriculare.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Fiecare stat membru are libertatea de a sprijini efectuarea de ITP dacă proprietarul vehiculului decide reducerea la un an a intervalului dintre inspecţii. Perioada acordării sprijinului începe cel mai devreme din momentul împlinirii a 10 ani de la prima înmatriculare a vehiculului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Fiecare stat membru are libertatea de a sprijini efectuarea de ITP dacă proprietarul vehiculului decide reducerea la un an a intervalului dintre inspecţii. Perioada acordării sprijinului începe cel mai devreme din momentul împlinirii a 10 ani de la prima înmatriculare a vehiculului.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Un stat membru poate solicita ca vehiculele din orice clasă înmatriculate pe teritoriul său să fie supuse unor inspecţii tehnice periodice mai frecvente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)
     
  Un stat membru poate solicita ca vehiculele din orice clasă înmatriculate pe teritoriul său să fie supuse unor inspecţii tehnice periodice mai frecvente.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)
     
  Dacă un vehicul din categoria M1 sau N1 atinge sau depăşeşte un kilometraj de 160 000  km la prima ITP de după prima înmatriculare, trebuie supus ulterior unei ITP anuale. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)
     
  Dacă un vehicul din categoria M1 sau N1 atinge sau depăşeşte un kilometraj de 160 000  km la prima ITP de după prima înmatriculare, trebuie supus ulterior unei ITP anuale.

eliminat

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Deţinătorul certificatului de înmatriculare poate solicita centrului de inspecţie sau, dacă este cazul, autorităţii competente să efectueze ITP în timpul unei perioade care începe la începutul lunii care precede luna datei de aniversare menţionate la alineatul (1) şi se încheie la sfârşitul celei de-a doua luni care urmează acestei date, fără ca acest lucru să afecteze data următoarei ITP. | (3)   Deţinătorul certificatului de înmatriculare poate solicita centrului de inspecţie sau, dacă este cazul, autorităţii competente
  sau organismelor sau instituţiilor certificate şi supervizate de stat,
  să efectueze ITP în timpul unei perioade care începe la începutul lunii care precede luna datei de aniversare menţionate la alineatul (1) şi se încheie la sfârşitul celei de-a doua luni care urmează acestei date, fără ca acest lucru să afecteze data următoarei ITP. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Deţinătorul certificatului de înmatriculare poate solicita centrului de inspecţie sau, dacă este cazul, autorităţii competente să efectueze ITP în timpul unei perioade care începe la începutul lunii care precede luna datei de aniversare menţionate la alineatul (1) şi se încheie la sfârşitul celei de-a doua luni care urmează acestei date, fără ca acest lucru să afecteze data următoarei ITP.

(3)   Deţinătorul certificatului de înmatriculare poate solicita centrului de inspecţie sau, dacă este cazul, autorităţii competente
  sau organismelor sau instituţiilor certificate şi supervizate de stat,
  să efectueze ITP în timpul unei perioade care începe la începutul lunii care precede luna datei de aniversare menţionate la alineatul (1) şi se încheie la sfârşitul celei de-a doua luni care urmează acestei date, fără ca acest lucru să afecteze data următoarei ITP.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4 – liniuţa 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | în cazul schimbării deţinătorului certificatului de înmatriculare al vehiculului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

în cazul schimbării deţinătorului certificatului de înmatriculare al vehiculului.

eliminat

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4 – liniuţa 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | atunci când vehiculul a ajuns la un kilometraj de 160 000  km. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

atunci când vehiculul a ajuns la un kilometraj de 160 000  km.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   ITP acoperă domeniile menţionate în anexa II la punctul 2. | (1)   ITP acoperă
  cel puţin
  domeniile menţionate în anexa II la punctul 2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   ITP acoperă domeniile menţionate în anexa II la punctul 2.

(1)   ITP acoperă
  cel puţin
  domeniile menţionate în anexa II la punctul 2.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Pentru fiecare domeniu
  menţionat
  la alineatul (1),
  autorităţile
  competente din statele membre sau centrele de
  inspecţie
  efectuează o ITP care acoperă cel
  puţin
  elementele
  şi
  utilizează metoda aplicabilă
  inspectării
  acelor elemente, după cum se precizează
  în anexa II
  la punctul 3. | (2)   Pentru fiecare domeniu
  menţionat
  la alineatul (1),
  autorităţile
  competente din statele membre sau centrele de
  inspecţie
  efectuează o ITP care acoperă cel
  puţin
  elementele
  şi
  utilizează metoda aplicabilă
  pentru inspectarea
  acelor elemente, după cum se precizează la punctul 3
  din anexa II, sau o metodă alternativă echivalentă aprobată de o autoritate competentă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Pentru fiecare domeniu
  menţionat
  la alineatul (1),
  autorităţile
  competente din statele membre sau centrele de
  inspecţie
  efectuează o ITP care acoperă cel
  puţin
  elementele
  şi
  utilizează metoda aplicabilă
  inspectării
  acelor elemente, după cum se precizează
  în anexa II
  la punctul 3.

(2)   Pentru fiecare domeniu
  menţionat
  la alineatul (1),
  autorităţile
  competente din statele membre sau centrele de
  inspecţie
  efectuează o ITP care acoperă cel
  puţin
  elementele
  şi
  utilizează metoda aplicabilă
  pentru inspectarea
  acelor elemente, după cum se precizează la punctul 3
  din anexa II, sau o metodă alternativă echivalentă aprobată de o autoritate competentă
  .

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă care a efectuat ITP la un vehicul eliberează un certificat ITP acelui vehicul, conţinând cel puţin elementele prevăzute în anexa IV. | (1)   Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă care a efectuat ITP la un vehicul eliberează un certificat ITP acelui vehicul
  , care trebuie să fie diponibil şi în format electronic,
  conţinând cel puţin elementele prevăzute în anexa IV.
  În acest scop, Comisia elaborează o formă standard la nivelul Uniunii Europene a inspecţiilor tehnice periodice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă care a efectuat ITP la un vehicul eliberează un certificat ITP acelui vehicul, conţinând cel puţin elementele prevăzute în anexa IV.

(1)   Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă care a efectuat ITP la un vehicul eliberează un certificat ITP acelui vehicul
  , care trebuie să fie diponibil şi în format electronic,
  conţinând cel puţin elementele prevăzute în anexa IV.
  În acest scop, Comisia elaborează o formă standard la nivelul Uniunii Europene a inspecţiilor tehnice periodice.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Centrul de
  inspecţie
  sau, dacă este cazul, autoritatea competentă furnizează certificatul ITP persoanei care prezintă vehiculul la
  inspecţie
  sau, în cazul
  certificatelor ITP electronice
  , o
  copie certificată a acestui certificat, în format imprimat
  . | (2)   
  Imediat ce inspecţia este încheiată în mod satisfăcător,
  centrul de
  inspecţie
  sau, dacă este cazul, autoritatea competentă furnizează certificatul ITP persoanei care prezintă vehiculul la
  inspecţie
  sau, în cazul
  în care certificatul este în formă electronică
  ,
  îi furnizează
  o
  versiune imprimată a acestuia
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Centrul de
  inspecţie
  sau, dacă este cazul, autoritatea competentă furnizează certificatul ITP persoanei care prezintă vehiculul la
  inspecţie
  sau, în cazul
  certificatelor ITP electronice
  , o
  copie certificată a acestui certificat, în format imprimat
  .

(2)   
  Imediat ce inspecţia este încheiată în mod satisfăcător,
  centrul de
  inspecţie
  sau, dacă este cazul, autoritatea competentă furnizează certificatul ITP persoanei care prezintă vehiculul la
  inspecţie
  sau, în cazul
  în care certificatul este în formă electronică
  ,
  îi furnizează
  o
  versiune imprimată a acestuia
  .

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  În cazul în care se primeşte o cerere de reînmatriculare a unui vehicul, iar vehiculul provine din alt stat membru, autorităţile de înmatriculare recunosc certificatul ITP după ce verifică validitatea sa în momentul reînmatriculării. Recunoaşterea acoperă aceeaşi perioadă ca cea stabilită în certificatul original, cu excepţia cazului în care perioada de valabilitate iniţială este mai mare decât durata maximă legală în statul membru în care este reînmatriculat vehiculul. În acest caz, valabilitatea este redusă şi calculată de la data la care a fost certificatul ITP iniţial al vehiculului. Înaintea datei de intrare în vigoare a prezentului regulament, statele membre îşi comunică formatul certificatului ITP recunoscut de autorităţile lor competente, precum şi instrucţiunile privind modalitatea de verificare a autenticităţii acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  În cazul în care se primeşte o cerere de reînmatriculare a unui vehicul, iar vehiculul provine din alt stat membru, autorităţile de înmatriculare recunosc certificatul ITP după ce verifică validitatea sa în momentul reînmatriculării. Recunoaşterea acoperă aceeaşi perioadă ca cea stabilită în certificatul original, cu excepţia cazului în care perioada de valabilitate iniţială este mai mare decât durata maximă legală în statul membru în care este reînmatriculat vehiculul. În acest caz, valabilitatea este redusă şi calculată de la data la care a fost certificatul ITP iniţial al vehiculului. Înaintea datei de intrare în vigoare a prezentului regulament, statele membre îşi comunică formatul certificatului ITP recunoscut de autorităţile lor competente, precum şi instrucţiunile privind modalitatea de verificare a autenticităţii acestuia.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   În scopul verificării odometrului
  şi
  dacă această
  informaţie
  nu a fost comunicată electronic după ITP anterioară, inspectorul solicită persoanei care aduce vehiculul la
  inspecţie
  să prezinte certificatul emis cu ocazia ITP anterioare. | (4)   În scopul verificării odometrului dacă
  vehiculul este echipat cu un asemenea echipament, şi, dacă
  această
  informaţie
  nu a fost comunicată electronic după ITP anterioară, inspectorul solicită persoanei care aduce vehiculul la
  inspecţie
  să prezinte certificatul emis cu ocazia ITP anterioare
  , dacă certificatul nu a fost eliberat în format electronic
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   În scopul verificării odometrului
  şi
  dacă această
  informaţie
  nu a fost comunicată electronic după ITP anterioară, inspectorul solicită persoanei care aduce vehiculul la
  inspecţie
  să prezinte certificatul emis cu ocazia ITP anterioare.

(4)   În scopul verificării odometrului dacă
  vehiculul este echipat cu un asemenea echipament, şi, dacă
  această
  informaţie
  nu a fost comunicată electronic după ITP anterioară, inspectorul solicită persoanei care aduce vehiculul la
  inspecţie
  să prezinte certificatul emis cu ocazia ITP anterioare
  , dacă certificatul nu a fost eliberat în format electronic
  .

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Rezultatele ITP se notifică autorităţii de înmatriculare a autovehiculului. Notificarea conţine informaţiile menţionate în certificatul ITP. | (5)   Rezultatele ITP se notifică
  fără întârziere pe cale electronică
  autorităţii de înmatriculare a vehiculului. Notificarea conţine informaţiile menţionate în certificatul ITP. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Rezultatele ITP se notifică autorităţii de înmatriculare a autovehiculului. Notificarea conţine informaţiile menţionate în certificatul ITP.

(5)   Rezultatele ITP se notifică
  fără întârziere pe cale electronică
  autorităţii de înmatriculare a vehiculului. Notificarea conţine informaţiile menţionate în certificatul ITP.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul deficienţelor majore, autoritatea competentă decide asupra condiţiilor în care un vehicul poate fi utilizat înainte de reefectuarea ITP. Se realizează o nouă ITP în termen de şase săptămâni de la ITP iniţială. | (2)   În cazul deficienţelor majore, autoritatea competentă
  naţională poate
  decide asupra condiţiilor în care un vehicul poate fi utilizat înainte de reefectuarea ITP. Se realizează o nouă ITP în termen de şase săptămâni de la ITP iniţială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul deficienţelor majore, autoritatea competentă decide asupra condiţiilor în care un vehicul poate fi utilizat înainte de reefectuarea ITP. Se realizează o nouă ITP în termen de şase săptămâni de la ITP iniţială.

(2)   În cazul deficienţelor majore, autoritatea competentă
  naţională poate
  decide asupra condiţiilor în care un vehicul poate fi utilizat înainte de reefectuarea ITP. Se realizează o nouă ITP în termen de şase săptămâni de la ITP iniţială.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   În cazul
  deficienţelor
  periculoase, vehiculului
  nu i se permite să circule pe drumuri publice şi certificatul de înmatriculare se retrage în conformitate cu articolul 3a din Directiva XXX a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule
  până la remedierea
  deficienţelor şi la emiterea unui nou certificat ITP în care se atestă capacitatea vehiculului de a circula pe drumurile publice
  . | (3)   În cazul
  deficienţelor
  periculoase,
  statul membru sau autoritatea competentă poate interzice sau restricţiona utilizarea
  vehiculului până la remedierea
  tuturor deficienţelor periculoase
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   În cazul
  deficienţelor
  periculoase, vehiculului
  nu i se permite să circule pe drumuri publice şi certificatul de înmatriculare se retrage în conformitate cu articolul 3a din Directiva XXX a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule
  până la remedierea
  deficienţelor şi la emiterea unui nou certificat ITP în care se atestă capacitatea vehiculului de a circula pe drumurile publice
  .

(3)   În cazul
  deficienţelor
  periculoase,
  statul membru sau autoritatea competentă poate interzice sau restricţiona utilizarea
  vehiculului până la remedierea
  tuturor deficienţelor periculoase
  .

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă a statului membru care a efectuat ITP la un vehicul înmatriculat pe teritoriul său emite o dovadă fiecărui vehicul care a trecut cu succes o atare inspecţie. Dovada trebuie să indice data următoarei ITP. | Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă a statului membru care a efectuat ITP la un vehicul înmatriculat pe teritoriul său emite o dovadă fiecărui vehicul care a trecut cu succes o atare inspecţie. Dovada trebuie să indice data următoarei ITP.
  Nu trebuie eliberată nicio dovadă a inspecţiei tehnice auto dacă este posibil să se indice în documentul de înregistrare a vehiculului faptul că inspecţia tehnică auto a fost efectuată şi data următoarei inspecţii de acest gen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă a statului membru care a efectuat ITP la un vehicul înmatriculat pe teritoriul său emite o dovadă fiecărui vehicul care a trecut cu succes o atare inspecţie. Dovada trebuie să indice data următoarei ITP.

Centrul de inspecţie sau, dacă este cazul, autoritatea competentă a statului membru care a efectuat ITP la un vehicul înmatriculat pe teritoriul său emite o dovadă fiecărui vehicul care a trecut cu succes o atare inspecţie. Dovada trebuie să indice data următoarei ITP.
  Nu trebuie eliberată nicio dovadă a inspecţiei tehnice auto dacă este posibil să se indice în documentul de înregistrare a vehiculului faptul că inspecţia tehnică auto a fost efectuată şi data următoarei inspecţii de acest gen.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul în care vehiculul face parte dintr-o categorie de vehicule care nu fac obiectul înmatriculării în statul membru în care au fost puse în folosinţă, dovada inspecţiei se afişează pe vehicul, la vedere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care vehiculul face parte dintr-o categorie de vehicule care nu fac obiectul înmatriculării în statul membru în care au fost puse în folosinţă, dovada inspecţiei se afişează pe vehicul, la vedere.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fiecare stat membru recunoaşte dovada emisă în conformitate cu primul paragraf. | Fiecare stat membru recunoaşte dovada emisă
  de un alt stat membru
  în conformitate cu primul paragraf
  sau o menţiune corespunzătoare în certificatul de înmatriculare al vehiculului, dacă a fost eliberată pentru un vehicul înmatriculat în statul membru respectiv
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Fiecare stat membru recunoaşte dovada emisă în conformitate cu primul paragraf.

Fiecare stat membru recunoaşte dovada emisă
  de un alt stat membru
  în conformitate cu primul paragraf
  sau o menţiune corespunzătoare în certificatul de înmatriculare al vehiculului, dacă a fost eliberată pentru un vehicul înmatriculat în statul membru respectiv
  .

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Echipamentele şi infrastructura utilizate la inspecţiile tehnice auto respectă cerinţele tehnice minime stabilite în anexa V. | (1)   Echipamentele şi infrastructura utilizate la inspecţiile tehnice auto respectă
  cel puţin
  cerinţele tehnice minime stabilite în anexa V. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Echipamentele şi infrastructura utilizate la inspecţiile tehnice auto respectă cerinţele tehnice minime stabilite în anexa V.

(1)   Echipamentele şi infrastructura utilizate la inspecţiile tehnice auto respectă
  cel puţin
  cerinţele tehnice minime stabilite în anexa V.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Centrele de inspecţie în care inspectorii realizează inspecţiile tehnice auto sunt autorizate de statul membru sau de autoritatea sa competentă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Centrele de inspecţie în care inspectorii realizează inspecţiile tehnice auto sunt autorizate de statul membru sau de autoritatea sa competentă.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  În cazul centrelor de inspecţie recunoscute deja de statele membre înaintea intrării în vigoare a prezentului regulament, se impune o reverificare privind îndeplinirea standardelor minime după cel puţin cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)
     
  În cazul centrelor de inspecţie recunoscute deja de statele membre înaintea intrării în vigoare a prezentului regulament, se impune o reverificare privind îndeplinirea standardelor minime după cel puţin cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Pentru a îndeplini cerinţele minime de management al calităţii, centrele de inspecţie respectă cerinţele statului membru de autorizare. Centrele de inspecţie asigură obiectivitatea şi nivelul înalt de calitate ale inspecţiei vehiculelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Pentru a îndeplini cerinţele minime de management al calităţii, centrele de inspecţie respectă cerinţele statului membru de autorizare. Centrele de inspecţie asigură obiectivitatea şi nivelul înalt de calitate ale inspecţiei vehiculelor.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   ITP se efectuează de către inspectori care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi formare stabilite în anexa VI. | (1)   ITP se efectuează de către inspectori care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi formare stabilite în anexa VI.
  Statele membre pot introduce cerinţe suplimentare în materie de competenţă şi formare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   ITP se efectuează de către inspectori care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi formare stabilite în anexa VI.

(1)   ITP se efectuează de către inspectori care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi formare stabilite în anexa VI.
  Statele membre pot introduce cerinţe suplimentare în materie de competenţă şi formare.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Statele membre impun măsuri privind formarea adecvată a inspectorilor, în conformitate cu cerinţele de calificare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Statele membre impun măsuri privind formarea adecvată a inspectorilor, în conformitate cu cerinţele de calificare.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Statele membre
  eliberează un certificat inspectorilor care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi formare. Acest certificat conţine cel puţin informaţiile menţionate în anexa VI la punctul 3. | (2)   
  Autorităţile competente sau, după caz, centrele de formare omologate
  eliberează un certificat inspectorilor care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi de formare. Acest certificat conţine cel puţin informaţiile menţionate în anexa VI la punctul 3. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Statele membre
  eliberează un certificat inspectorilor care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi formare. Acest certificat conţine cel puţin informaţiile menţionate în anexa VI la punctul 3.

(2)   
  Autorităţile competente sau, după caz, centrele de formare omologate
  eliberează un certificat inspectorilor care îndeplinesc cerinţele minime de competenţă şi de formare. Acest certificat conţine cel puţin informaţiile menţionate în anexa VI la punctul 3.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Inspectorii care sunt deja angajaţi de autorităţile competente ale statelor membre sau de un centru de inspecţie la data aplicării prezentului regulament sunt exceptaţi de la cerinţele prevăzute în anexa VI la punctul I. Statele membre eliberează acestor inspectori un certificat de echivalenţă. | (3)   Inspectorii care sunt deja angajaţi
  sau autorizaţi
  de autorităţile competente ale statelor membre sau de un centru de inspecţie la data aplicării prezentului regulament sunt exceptaţi de la cerinţele prevăzute în anexa VI la punctul I. Statele membre eliberează acestor inspectori un certificat de echivalenţă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Inspectorii care sunt deja angajaţi de autorităţile competente ale statelor membre sau de un centru de inspecţie la data aplicării prezentului regulament sunt exceptaţi de la cerinţele prevăzute în anexa VI la punctul I. Statele membre eliberează acestor inspectori un certificat de echivalenţă.

(3)   Inspectorii care sunt deja angajaţi
  sau autorizaţi
  de autorităţile competente ale statelor membre sau de un centru de inspecţie la data aplicării prezentului regulament sunt exceptaţi de la cerinţele prevăzute în anexa VI la punctul I. Statele membre eliberează acestor inspectori un certificat de echivalenţă.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  O persoană care a efectuat lucrări de reparaţie sau de întreţinere a unui vehicul nu este implicată în calitate de inspector la realizarea unei inspecţii tehnice periodice ulterioare a aceluiaşi vehicul, exceptând situaţia când organismul de supraveghere a atestat posibilitatea garantării unui nivel înalt de obiectivitate. Statele membre pot dispune cerinţe mai stricte în ceea ce priveşte separarea activităţilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)
     
  O persoană care a efectuat lucrări de reparaţie sau de întreţinere a unui vehicul nu este implicată în calitate de inspector la realizarea unei inspecţii tehnice periodice ulterioare a aceluiaşi vehicul, exceptând situaţia când organismul de supraveghere a atestat posibilitatea garantării unui nivel înalt de obiectivitate. Statele membre pot dispune cerinţe mai stricte în ceea ce priveşte separarea activităţilor.

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Centrul de inspecție informează persoana care prezintă vehiculul la inspecție cu privire la
  reparațiile care trebuie efectuate
  și nu modifică rezultatele inspecției în scopuri comerciale. | (5)   Centrul de inspecţie informează persoana care prezintă vehiculul la inspecţie
  , respectiv atelierul de reparaţii auto
  cu privire la
  deficienţele identificate la vehicul
  şi nu modifică rezultatele inspecţiei în scopuri comerciale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Centrul de inspecție informează persoana care prezintă vehiculul la inspecție cu privire la
  reparațiile care trebuie efectuate
  și nu modifică rezultatele inspecției în scopuri comerciale.

(5)   Centrul de inspecţie informează persoana care prezintă vehiculul la inspecţie
  , respectiv atelierul de reparaţii auto
  cu privire la
  deficienţele identificate la vehicul
  şi nu modifică rezultatele inspecţiei în scopuri comerciale.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre se asigură că centrele de inspecţie de pe teritoriul lor sunt supravegheate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre se asigură că centrele de inspecţie de pe teritoriul lor sunt supravegheate.

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Centrele de inspecție operate direct de o autoritate competentă sunt exceptate de la cerințele referitoare la autorizare și supraveghere. | (2)   Centrele de inspecţie operate direct de o autoritate competentă
  a unui stat membru
  sunt exceptate de la cerinţele referitoare la autorizare şi supraveghere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Centrele de inspecție operate direct de o autoritate competentă sunt exceptate de la cerințele referitoare la autorizare și supraveghere.

(2)   Centrele de inspecţie operate direct de o autoritate competentă
  a unui stat membru
  sunt exceptate de la cerinţele referitoare la autorizare şi supraveghere.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia trebuie să examineze

  fezabilitatea, costurile şi beneficiile instituirii
  unei platforme electronice de informaţii privind vehiculele prin intermediul
  căreia să se schimbe
  informaţii privind datele legate de
  ITP
  între autorităţile competente ale statelor membre responsabile de inspecţia, înmatricularea şi omologarea vehiculelor, centrele de inspecţie şi constructorii de vehicule. | Comisia examinează

  care este modul cel mai eficient şi eficace de instituire a
  unei platforme electronice de informaţii privind vehiculele
  folosind soluţiile IT existente care au fost deja implementate în domeniul schimburilor internaţionale de date, în vederea reducerii la minimum a costurilor şi a evitării suprapunerilor. Se analizează modul optim de realizare a unor legături între sistemele naţionale existente,
  prin intermediul
  cărora să se facă schimb
  de informaţii privind datele legate de
  inspecţia tehnică şi kilometrajele indicate de odometre
  între autorităţile competente ale statelor membre responsabile de inspecţia, înmatricularea şi omologarea vehiculelor, centrele de inspecţie
  , producătorii de echipamente de inspecție
  şi constructorii de vehicule. |
| | Comisia examinează totodată colectarea şi stocarea datelor privind siguranţa deja disponibile în ceea ce priveşte vehiculele implicate în accidente grave. Aceste date ar trebui să conţină cel puţin informaţii legate de elementele de siguranţă înlocuite şi reparate. |
| | Aceste informaţii privind trecutul unui vehicul ar trebui să fie puse la dispoziţia inspectorilor care evaluează vehiculele şi, cu păstrarea anonimităţii, a statelor membre pentru a le ajuta să planifice şi să aplice măsuri menite să sporească siguranţa rutieră, precum şi la dispoziţia deţinătorului certificatului de înmatriculare sau a proprietarului vehiculului. |
| Pe baza examinării, Comisia trebuie să înainteze şi să evalueze diverse opţiuni strategice, inclusiv posibilitatea de eliminare a cerinţei referitoare la dovada inspecţiei, prevăzută la articolul 10. În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European şi Consiliului rezultatele examinării, însoţite de o propunere legislativă, dacă este cazul. | Pe baza examinării, Comisia înaintează şi evaluează diverse opţiuni strategice, inclusiv posibilitatea de eliminare a cerinţei referitoare la dovada inspecţiei, prevăzută la articolul 10
  , şi crearea unui sistem de schimb de informaţii între statele membre, în cazul vânzărilor transfrontaliere de vehicule, cu privire la kilometrajele vehiculelor respective şi la accidentele grave suferite de acestea în cursul exploatării lor
  . În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului rezultatele examinării, însoțite de o propunere legislativă, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia trebuie să examineze

  fezabilitatea, costurile şi beneficiile instituirii
  unei platforme electronice de informaţii privind vehiculele prin intermediul
  căreia să se schimbe
  informaţii privind datele legate de
  ITP
  între autorităţile competente ale statelor membre responsabile de inspecţia, înmatricularea şi omologarea vehiculelor, centrele de inspecţie şi constructorii de vehicule.

Comisia examinează

  care este modul cel mai eficient şi eficace de instituire a
  unei platforme electronice de informaţii privind vehiculele
  folosind soluţiile IT existente care au fost deja implementate în domeniul schimburilor internaţionale de date, în vederea reducerii la minimum a costurilor şi a evitării suprapunerilor. Se analizează modul optim de realizare a unor legături între sistemele naţionale existente,
  prin intermediul
  cărora să se facă schimb
  de informaţii privind datele legate de
  inspecţia tehnică şi kilometrajele indicate de odometre
  între autorităţile competente ale statelor membre responsabile de inspecţia, înmatricularea şi omologarea vehiculelor, centrele de inspecţie
  , producătorii de echipamente de inspecție
  şi constructorii de vehicule.

Comisia examinează totodată colectarea şi stocarea datelor privind siguranţa deja disponibile în ceea ce priveşte vehiculele implicate în accidente grave. Aceste date ar trebui să conţină cel puţin informaţii legate de elementele de siguranţă înlocuite şi reparate.

Aceste informaţii privind trecutul unui vehicul ar trebui să fie puse la dispoziţia inspectorilor care evaluează vehiculele şi, cu păstrarea anonimităţii, a statelor membre pentru a le ajuta să planifice şi să aplice măsuri menite să sporească siguranţa rutieră, precum şi la dispoziţia deţinătorului certificatului de înmatriculare sau a proprietarului vehiculului.

Pe baza examinării, Comisia trebuie să înainteze şi să evalueze diverse opţiuni strategice, inclusiv posibilitatea de eliminare a cerinţei referitoare la dovada inspecţiei, prevăzută la articolul 10. În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European şi Consiliului rezultatele examinării, însoţite de o propunere legislativă, dacă este cazul.

Pe baza examinării, Comisia înaintează şi evaluează diverse opţiuni strategice, inclusiv posibilitatea de eliminare a cerinţei referitoare la dovada inspecţiei, prevăzută la articolul 10
  , şi crearea unui sistem de schimb de informaţii între statele membre, în cazul vânzărilor transfrontaliere de vehicule, cu privire la kilometrajele vehiculelor respective şi la accidentele grave suferite de acestea în cursul exploatării lor
  . În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului rezultatele examinării, însoțite de o propunere legislativă, dacă este cazul.

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se conferă Comisiei competenţa de a adopta acte delegate, în conformitate cu dispoziţiile de la
  articolul 19
  , în următoarele scopuri: | Se conferă Comisiei competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu
  articolul 18
  ,
  cu scopul de a actualiza următoarele
  : |
| — | a actualiza
  articolul 2 alineatul (1) și articolul 5 alineatele (1) și (2), după caz,
  pentru a ține seama de modificările aduse
  categoriilor de vehicule, generate de modificarea textelor legislative menționate la
  articolul 3 alineatul (1)
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se conferă Comisiei competenţa de a adopta acte delegate, în conformitate cu dispoziţiile de la
  articolul 19
  , în următoarele scopuri:

Se conferă Comisiei competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu
  articolul 18
  ,
  cu scopul de a actualiza următoarele
  :

—

a actualiza
  articolul 2 alineatul (1) și articolul 5 alineatele (1) și (2), după caz,
  pentru a ține seama de modificările aduse
  categoriilor de vehicule, generate de modificarea textelor legislative menționate la
  articolul 3 alineatul (1)
  ;

| (a) | categoriile de vehicule de la
  articolul 2 alineatul (1) și articolul 5 alineatele (1) și (2), după caz,
  în cazul în care se aduc modificări
  categoriilor de vehicule, generate de modificarea textelor legislative
  privind omologarea de tip
  menționate la
  articolul 2 alineatul (1), fără a afecta amploarea sau frecvenţa inspecţiilor
  ; |
| --- | --- |

(a)

categoriile de vehicule de la
  articolul 2 alineatul (1) și articolul 5 alineatele (1) și (2), după caz,
  în cazul în care se aduc modificări
  categoriilor de vehicule, generate de modificarea textelor legislative
  privind omologarea de tip
  menționate la
  articolul 2 alineatul (1), fără a afecta amploarea sau frecvenţa inspecţiilor
  ;

| — | a actualiza anexelor din perspectiva evoluțiilor de ordin tehnic sau cu scopul de a ține seama de modificarea legislației internaționale sau a Uniunii. |
| --- | --- |

—

a actualiza anexelor din perspectiva evoluțiilor de ordin tehnic sau cu scopul de a ține seama de modificarea legislației internaționale sau a Uniunii.

| (b) | anexa II punctul 3 în ceea ce priveşte metodele de inspecţie şi motivele respingerii şi anexa V în cazul disponibilităţii unor metode de inspecţie mai eficiente şi mai eficace, precum şi anexa I în cazul în care sunt necesare informaţii suplimentare pentru efectuarea ITP; |
| --- | --- |

(b)

anexa II punctul 3 în ceea ce priveşte metodele de inspecţie şi motivele respingerii şi anexa V în cazul disponibilităţii unor metode de inspecţie mai eficiente şi mai eficace, precum şi anexa I în cazul în care sunt necesare informaţii suplimentare pentru efectuarea ITP;

| (c) | anexa II punctul 3, în ceea ce priveşte lista elementelor supuse inspecţiei, metodele de inspecţie şi motivele respingerii, anexa III în ceea ce priveşte evaluarea deficienţelor şi anexa V, pentru a le adapta la evoluţia legislaţiei Uniunii privind siguranţa şi mediul, precum si anexa I în cazul în care sunt necesare informaţii suplimentare pentru efectuarea ITP. |
| --- | --- |

(c)

anexa II punctul 3, în ceea ce priveşte lista elementelor supuse inspecţiei, metodele de inspecţie şi motivele respingerii, anexa III în ceea ce priveşte evaluarea deficienţelor şi anexa V, pentru a le adapta la evoluţia legislaţiei Uniunii privind siguranţa şi mediul, precum si anexa I în cazul în care sunt necesare informaţii suplimentare pentru efectuarea ITP.

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Delegarea competenței menționate
  la articolul 17
  se acordă pe durată nedeterminată,
  începând de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. | (2)   
  Competenţa de a adopta acte delegate prevăzută
  la articolul 17
  este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani,
  începând de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competenţe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competenţe se prelungeşte tacit cu perioade de timp identice, cu excepţia cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Delegarea competenței menționate
  la articolul 17
  se acordă pe durată nedeterminată,
  începând de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].

(2)   
  Competenţa de a adopta acte delegate prevăzută
  la articolul 17
  este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani,
  începând de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competenţe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competenţe se prelungeşte tacit cu perioade de timp identice, cu excepţia cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 18a |
| | Raportarea cu privire la vehiculele cu două sau trei roţi |
| | Până cel târziu la data de [trei ani de la data publicării prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European şi Consiliului un raport privind includerea vehiculelor cu două sau trei roţi în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În raport se evaluează siguranţa rutieră din Uniune în cazul acestei categorii de vehicule. În special, Comisia compară situaţia siguranţei rutiere în cazul acestei categorii de vehicule din statele membre care efectuează ITP pentru această categorie de vehicule şi din acele state membre care nu supun inspecţiei această categorie de vehicule, pentru a determina dacă ITP efectuată în cazul vehiculelor cu două sau trei roţi este proporţională cu obiectivele stabilite pentru siguranţa rutieră. Raportul este însoţit, după caz, de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 18a

Raportarea cu privire la vehiculele cu două sau trei roţi

Până cel târziu la data de [trei ani de la data publicării prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European şi Consiliului un raport privind includerea vehiculelor cu două sau trei roţi în domeniul de aplicare al prezentului regulament. În raport se evaluează siguranţa rutieră din Uniune în cazul acestei categorii de vehicule. În special, Comisia compară situaţia siguranţei rutiere în cazul acestei categorii de vehicule din statele membre care efectuează ITP pentru această categorie de vehicule şi din acele state membre care nu supun inspecţiei această categorie de vehicule, pentru a determina dacă ITP efectuată în cazul vehiculelor cu două sau trei roţi este proporţională cu obiectivele stabilite pentru siguranţa rutieră. Raportul este însoţit, după caz, de propuneri legislative.

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Articolul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 18b |
| | Raportarea |
| | Până cel târziu la data de [cinci ani de la data publicării prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament și efectele acestuia, în special în ceea ce privește frecvența cu care se realizează inspecția, gradul de armonizare a inspecțiilor tehnice periodice și eficiența dispozițiilor privind recunoașterea reciprocă a certificatelor ITP în cazul înmatriculării vehiculelor care provin din alt stat membru. Raportul analizează, de asemenea, dacă există un grad suficient de armonizare pentru a permite recunoașterea reciprocă deplină a certificatelor ITP pe teritoriul Uniunii și dacă este nevoie de standarde europene mai înalte pentru îndeplinirea acestui obiectiv. Raportul este însoțit, după caz, de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 18b

Raportarea

Până cel târziu la data de [cinci ani de la data publicării prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament și efectele acestuia, în special în ceea ce privește frecvența cu care se realizează inspecția, gradul de armonizare a inspecțiilor tehnice periodice și eficiența dispozițiilor privind recunoașterea reciprocă a certificatelor ITP în cazul înmatriculării vehiculelor care provin din alt stat membru. Raportul analizează, de asemenea, dacă există un grad suficient de armonizare pentru a permite recunoașterea reciprocă deplină a certificatelor ITP pe teritoriul Uniunii și dacă este nevoie de standarde europene mai înalte pentru îndeplinirea acestui obiectiv. Raportul este însoțit, după caz, de propuneri legislative.

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că manipularea sau fraudarea odometrului este considerată o contravenție pasibilă de sancțiuni eficiente, proporționale, disuasive și nediscriminatorii. | (2)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că manipularea sau fraudarea
  componentelor şi sistemelor vehiculelor care au legătură cu respectarea cerinţelor de siguranţă şi de mediu sau a
  odometrului este considerată o contravenţie pasibilă de sancţiuni eficiente, proporţionale, disuasive şi nediscriminatorii
  şi pentru a asigura acurateţea kilometrajelor indicate de odometru pe parcursul întregii durate de viaţă a unui vehicul
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că manipularea sau fraudarea odometrului este considerată o contravenție pasibilă de sancțiuni eficiente, proporționale, disuasive și nediscriminatorii.

(2)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a se asigura că manipularea sau fraudarea
  componentelor şi sistemelor vehiculelor care au legătură cu respectarea cerinţelor de siguranţă şi de mediu sau a
  odometrului este considerată o contravenţie pasibilă de sancţiuni eficiente, proporţionale, disuasive şi nediscriminatorii
  şi pentru a asigura acurateţea kilometrajelor indicate de odometru pe parcursul întregii durate de viaţă a unui vehicul
  .

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Anexa I – partea 5 – punctul 5.3 – liniuţa 8 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | Presiunea recomandată a anvelopelor |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

—

Presiunea recomandată a anvelopelor

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Anexa II – partea 1 – punctul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul în care nu este posibilă efectuarea inspecţiei unui vehicul utilizând o metodă de inspecţie recomandată stabilită în prezenta anexă, centrul de inspecţie poate efectua inspecţia în conformitate cu o metodă alternativă care a fost aprobată în scris de autoritatea competentă corespunzătoare. Autoritatea competentă trebuie să se asigure că vor fi respectate standardele de siguranţă şi de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care nu este posibilă efectuarea inspecţiei unui vehicul utilizând o metodă de inspecţie recomandată stabilită în prezenta anexă, centrul de inspecţie poate efectua inspecţia în conformitate cu o metodă alternativă care a fost aprobată în scris de autoritatea competentă corespunzătoare. Autoritatea competentă trebuie să se asigure că vor fi respectate standardele de siguranţă şi de mediu.

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – punctul 1.8 – litera a

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 1.8 | Lichid de frână |

Textul propus de Comisie

1.8

Lichid de frână

Măsurarea temperaturii de fierbere sau a conținutului de apă

| (a) | Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână
  sau conținut de apă prea mare |
| --- | --- |

(a)

Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână
  sau conținut de apă prea mare

| Amendamentul |
| --- |
| 1.8 | Lichid de frână |

Amendamentul

1.8

Lichid de frână

Măsurarea temperaturii de fierbere sau a conținutului de apă

| (a) | Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână |
| --- | --- |

(a)

Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – punctul 3.3 – litera a

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 3.3. | Oglinzi sau dispozitive retrovizoare |

Textul propus de Comisie

3.3.

Oglinzi sau dispozitive retrovizoare

Inspecție vizuală.

| (a) | Oglindă sau dispozitiv lipsă sau nemontat în conformitate cu cerințele(1). |
| --- | --- |

(a)

Oglindă sau dispozitiv lipsă sau nemontat în conformitate cu cerințele(1).

| Amendamentul |
| --- |
| 3.3. | Oglinzi sau dispozitive retrovizoare |

Amendamentul

3.3.

Oglinzi sau dispozitive retrovizoare

Inspecție vizuală.

| (a) | Oglindă sau dispozitiv lipsă sau nemontat în conformitate cu cerinţele(1)
  , inclusiv cele menţionate în Directiva 2007/38/CE privind postechiparea cu oglinzi retrovizoare a vehiculelor grele pentru transportul de mărfuri înmatriculate în Comunitate
  . |
| --- | --- |

(a)

Oglindă sau dispozitiv lipsă sau nemontat în conformitate cu cerinţele(1)
  , inclusiv cele menţionate în Directiva 2007/38/CE privind postechiparea cu oglinzi retrovizoare a vehiculelor grele pentru transportul de mărfuri înmatriculate în Comunitate
  .

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 4.1.2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 4.1.2. | Aliniere |

Textul propus de Comisie

4.1.2.

Aliniere

Se determină centrul de focalizare orizontal al fiecărui far cu lumină de întâlnire cu ajutorul unui dispozitiv
  sau ecran
  de focalizare a luminii.

Centrul de focalizare al unui far nu se încadrează în limitele stabilite în cerințe.

| Amendamentul |
| --- |
| 4.1.2. | Aliniere |

Amendamentul

4.1.2.

Aliniere

Se determină centrul de focalizare orizontal
  şi vertical
  al fiecărui far cu lumină de întâlnire cu ajutorul unui dispozitiv de focalizare a luminii
  şi al unui dispozitiv electronic de comandă pentru a controla funcţionalitatea dinamică, după caz
  .

Centrul de focalizare al unui far nu se încadrează în limitele stabilite în cerinţe.

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 4.1.3

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 4.1.3. | Comutare |

Textul propus de Comisie

4.1.3.

Comutare

Inspecție vizuală și funcțională.

| (a) | Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele(1) (număr de faruri iluminate concomitent) |
| --- | --- |

(a)

Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele(1) (număr de faruri iluminate concomitent)

| (b) | Funcționarea dispozitivului de comandă afectată. |
| --- | --- |

(b)

Funcționarea dispozitivului de comandă afectată.

| Amendamentul |
| --- |
| 4.1.3. | Comutare |

Amendamentul

4.1.3.

Comutare

Inspecţie vizuală şi funcţională
  şi cu ajutorul unui dispozitiv de comandă electronic, după caz
  .

| (a) | Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele(1) (număr de faruri iluminate concomitent) |
| --- | --- |

(a)

Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele(1) (număr de faruri iluminate concomitent)

| (b) | Funcționarea dispozitivului de comandă afectată. |
| --- | --- |

(b)

Funcționarea dispozitivului de comandă afectată.

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 4.1.5

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 4.1.5. | Dispozitive de corectare a orientării farurilor (acolo unde este obligatoriu) |

Textul propus de Comisie

4.1.5.

Dispozitive de corectare a orientării farurilor (acolo unde este obligatoriu)

Inspecție vizuală și în timpul funcționării
  , dacă este posibil
  .

| (a) | Nefuncționarea dispozitivului. |
| --- | --- |

(a)

Nefuncționarea dispozitivului.

| (b) | Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto. |
| --- | --- |

(b)

Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto.

| Amendamentul |
| --- |
| 4.1.5. | Dispozitive de corectare a orientării farurilor (acolo unde este obligatoriu) |

Amendamentul

4.1.5.

Dispozitive de corectare a orientării farurilor (acolo unde este obligatoriu)

Inspecţie vizuală şi în timpul funcționării
  şi cu ajutorul unui dispozitiv de comandă electronic, după caz
  .

| (a) | Nefuncționarea dispozitivului. |
| --- | --- |

(a)

Nefuncționarea dispozitivului.

| (b) | Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto. |
| --- | --- |

(b)

Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto.

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 4.3.2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 4.3.2. | Comutare |

Textul propus de Comisie

4.3.2.

Comutare

Inspecție vizuală și funcțională.

| (a) | Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele. |
| --- | --- |

(a)

Nefuncționarea comutatorului în conformitate cu cerințele.

| (b) | Funcție sau dispozitiv de comandă defect. |
| --- | --- |

(b)

Funcție sau dispozitiv de comandă defect.

| Amendamentul |
| --- |
| 4.3.2. | Comutare
  lampă de stop – lampă pentru frâna de urgenţă |

Amendamentul

4.3.2.

Comutare
  lampă de stop – lampă pentru frâna de urgenţă

Inspecţie vizuală şi funcţională
  cu ajutorul unui dispozitiv de comandă electronic pentru a varia valoarea senzorului pedalei de frână şi a verifica, prin observaţie, funcţionalitatea lămpii pentru frâna de urgenţă
  .

| (a) | Nefuncţionarea comutatorului în conformitate cu cerinţele. |
| --- | --- |

(a)

Nefuncţionarea comutatorului în conformitate cu cerinţele.

| (b) | Funcție sau dispozitiv de comandă defect. |
| --- | --- |

(b)

Funcție sau dispozitiv de comandă defect.

| (ba) | Lampa pentru frâna de urgenţă nu funcţionează sau nu funcţionează corect. |
| --- | --- |

(ba)

Lampa pentru frâna de urgenţă nu funcţionează sau nu funcţionează corect.

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 4.5.2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 4.5.2 | Aliniere (X)(2) |

Textul propus de Comisie

4.5.2

Aliniere (X)(2)

Funcțională și cu ajutorul unui dispozitiv de focalizare a luminii

Deviere a lămpii de ceață față de la orientarea orizontală în momentul în care modelul de lumină are o linie întreruptă.

| Amendamentul |
| --- |
| 4.5.2 | Aliniere (X)(2) |

Amendamentul

4.5.2

Aliniere (X)(2)

Funcțională și cu ajutorul unui dispozitiv de focalizare a luminii

Deviere a lămpii de ceaţă faţă de la orientarea orizontală
  şi verticală
  în momentul în care modelul de lumină are o linie întreruptă.

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 5.2.2 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 5.2.2. | Jante |

Textul propus de Comisie

5.2.2.

Jante

Inspecție vizuală a ambelor părți ale fiecărei roți cu vehiculul pe un elevator sau pe canal.

| (a) | Sudură fisurată sau defectă. |
| --- | --- |

(a)

Sudură fisurată sau defectă.

(...)

| Amendamentul |
| --- |
| 5.2.2. | Jante |

Amendamentul

5.2.2.

Jante

Inspecție vizuală a ambelor părți ale fiecărei roți cu vehiculul pe un elevator sau pe canal.

| (a) | Sudură fisurată sau defectă. |
| --- | --- |

(a)

Sudură fisurată sau defectă.

(...)

| (da) | Roata nu este compatibilă cu butucul. |
| --- | --- |

(da)

Roata nu este compatibilă cu butucul.

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 5.2.3 – coloana 2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 5.2.3. | Anvelope |

Textul propus de Comisie

5.2.3.

Anvelope

Inspecție vizuală a întregii anvelope fie prin rotirea roții în aer și cu vehiculul pe un elevator sau pe canal, fie prin împingerea vehiculului înainte și înapoi deasupra canalului.

| Amendamentul |
| --- |
| 5.2.3. | Anvelope |

Amendamentul

5.2.3.

Anvelope

Inspecție vizuală a întregii anvelope fie prin rotirea roții în aer și cu vehiculul pe un elevator sau pe canal, fie prin împingerea vehiculului înainte și înapoi deasupra canalului.

Folosirea unui manometru pentru a măsura presiunea anvelopelor şi a o compara cu valorile indicate de constructor.

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 8.2.1.2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 8.2.1.2 | Emisii gazoase |

Textul propus de Comisie

8.2.1.2

Emisii gazoase

Măsurătoare cu analizorul de gaze de evacuare în conformitate cu cerințele(1).
  În mod alternativ, pentru vehiculele echipate cu sisteme corespunzătoare de diagnosticare la bord, funcționarea corectă a sistemului de evacuare poate fi verificată prin citirea corespunzătoare a dispozitivului OBD și prin verificări ale funcționării corecte a sistemului OBD ca alternativă la măsurarea emisiilor cu motorul la ralanti în conformitate cu specificațiile producătorului și cu alte cerințe(1).

| (a) | Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de constructor, |
| --- | --- |

(a)

Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de constructor,

| (b) | fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc, |
| --- | --- |

(b)

fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc,

| | i) | pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor: |
| --- | --- | --- |

i)

pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor:

| | | — | 4,5  % sau |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  % sau

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1). |
| --- | --- | --- |

în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1).

| | ii) | pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, |
| --- | --- | --- |

ii)

pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor,

| | | — | la ralanti: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,5  %

| | | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,3  %

| | | sau |
| --- | --- | --- |

sau

| | | — | la ralanti: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,3  %6

| | | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,2  %

| | | în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1). |
| --- | --- | --- |

în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1).

| (c) | Lambda nu se încadrează în seria de valori de 1± 0,03 sau nu este conform cu precizările producătorului |
| --- | --- |

(c)

Lambda nu se încadrează în seria de valori de 1± 0,03 sau nu este conform cu precizările producătorului

| (d) | Citirea OBD care indică o funcționare defectuoasă semnificativă. |
| --- | --- |

(d)

Citirea OBD care indică o funcționare defectuoasă semnificativă.

| Amendamentul |
| --- |
| 8.2.1.2 | Emisii gazoase |

Amendamentul

8.2.1.2

Emisii gazoase

Măsurătoare cu analizorul de gaze de evacuare în conformitate cu cerințele(1).
  Testul ţevii de eşapament reprezintă în toate cazurile metoda de bază pentru evaluarea emisiilor de gaze de evacuare, chiar dacă este combinat cu OBD.

| (a) | Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de constructor, |
| --- | --- |

(a)

Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de constructor,

În cazul vehiculelor echipate cu OBD în conformitate cu cerinţele(1), citirea informaţiilor OBD şi verificări (stare) ale funcţionării corecte a sistemului OBD la ralanti în conformitate cu recomandările producătorului şi cu alte cerinţe(1).

Măsurători ale nivelurilor de NOx cu ajutorul unui echipament adecvat/analizor de gaze adecvat echipat, folosind metodele existente de testare la nivelul ţevii de eşapament.

| (b) | fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc, |
| --- | --- |

(b)

fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc,

| | i) | pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor: |
| --- | --- | --- |

i)

pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor:

| | | — | 4,5  % sau |
| --- | --- | --- | --- |

—

4,5  % sau

| | | — | 3,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

3,5  %

| | | în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1). |
| --- | --- | --- |

în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1).

| | ii) | pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, |
| --- | --- | --- |

ii)

pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor,

| | | — | la ralanti: 0,5  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,5  %

| | | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,3  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,3  %

| | | sau |
| --- | --- | --- |

sau

| | | — | la ralanti: 0,3  %6 |
| --- | --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,3  %6

| | | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,2  % |
| --- | --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,2  %

| | | sau |
| --- | --- | --- |

sau

| | | — | la ralanti: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,2  %

   (6a)

| | | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,1  %

   (6a)

| | | în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1). |
| --- | --- | --- |

în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1).

| (c) | Lambda nu se încadrează în seria de valori de 1± 0,03 sau nu este conform cu precizările producătorului |
| --- | --- |

(c)

Lambda nu se încadrează în seria de valori de 1± 0,03 sau nu este conform cu precizările producătorului

| (d) | Citirea OBD care indică o funcţionare defectuoasă semnificativă
  cu motorul la ralanti
  . |
| --- | --- |

(d)

Citirea OBD care indică o funcţionare defectuoasă semnificativă
  cu motorul la ralanti
  .

Nivelul de NOx nu este conform cerinţelor sau depăşeşte nivelurile specifice stabilite de constructor.

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Anexa II – partea 3 – subpunctul 8.2.2.2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 8.2.2.2 | Opacitate |

Textul propus de Comisie

8.2.2.2

Opacitate

Vehiculele înmatriculate sau puse în circulaţie înainte de 1 ianuarie 1980 sunt exonerate de această obligaţie

| (a) | măsurarea opacităţii gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (mers în gol, de la ralanti până la turaţia de întrerupere a alimentării), cu schimbătorul de viteză la punctul mort şi ambreiajul cuplat; |
| --- | --- |

(a)

măsurarea opacităţii gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (mers în gol, de la ralanti până la turaţia de întrerupere a alimentării), cu schimbătorul de viteză la punctul mort şi ambreiajul cuplat;

| (a) | Pentru vehiculele înmatriculate sau puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1), |
| --- | --- |

(a)

Pentru vehiculele înmatriculate sau puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1),

| (b) | condiţionarea prealabilă a vehiculului: |
| --- | --- |

(b)

condiţionarea prealabilă a vehiculului:

| | opacitatea depăşeşte nivelul înregistrat pe placa constructorului fixată pe vehicul; |
| --- | --- |

opacitatea depăşeşte nivelul înregistrat pe placa constructorului fixată pe vehicul;

| | 1. | Vehiculele pot fi testate fără condiționare prealabilă, cu toate că, din motive de siguranță, trebuie să se verifice dacă motorul este cald și într-o stare mecanică satisfăcătoare. |
| --- | --- | --- |

1.

Vehiculele pot fi testate fără condiționare prealabilă, cu toate că, din motive de siguranță, trebuie să se verifice dacă motorul este cald și într-o stare mecanică satisfăcătoare.

| (b) | Dacă această informaţie nu este disponibilă sau cerinţele(1) nu permit utilizarea valorilor de referinţă, |
| --- | --- |

(b)

Dacă această informaţie nu este disponibilă sau cerinţele(1) nu permit utilizarea valorilor de referinţă,

| | 2. | Cerințele specifice condiționării prealabile: |
| --- | --- | --- |

2.

Cerințele specifice condiționării prealabile:

| | pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5  m-1 , |
| --- | --- |

pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5  m-1 ,

| | | (i) | Motorul trebuie să fie complet încălzit; de exemplu, temperatura uleiului de motor măsurată printr-o sondă în tubul jojei de ulei să fie de cel puțin 80 oC sau temperatura normală de funcționare, dacă aceasta este mai scăzută, ori temperatura blocului motor, măsurată în funcție de nivelul de radiații infraroșii, să atingă cel puțin o temperatură echivalentă. Dacă, din cauza configurației vehiculului, această măsurătoare nu poate fi efectuată, temperatura normală de funcționare a motorului poate fi stabilită prin alte mijloace, de exemplu pe baza funcționării ventilatorului de răcire a motorului. |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Motorul trebuie să fie complet încălzit; de exemplu, temperatura uleiului de motor măsurată printr-o sondă în tubul jojei de ulei să fie de cel puțin 80 oC sau temperatura normală de funcționare, dacă aceasta este mai scăzută, ori temperatura blocului motor, măsurată în funcție de nivelul de radiații infraroșii, să atingă cel puțin o temperatură echivalentă. Dacă, din cauza configurației vehiculului, această măsurătoare nu poate fi efectuată, temperatura normală de funcționare a motorului poate fi stabilită prin alte mijloace, de exemplu pe baza funcționării ventilatorului de răcire a motorului.

| | pentru motoare supraalimentate: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

pentru motoare supraalimentate: 3,0  m-1,

| | | (ii) | Sistemul de evacuare trebuie să fie purjat prin cel puțin trei cicluri de accelerare liberă sau printr-o metodă echivalentă. |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Sistemul de evacuare trebuie să fie purjat prin cel puțin trei cicluri de accelerare liberă sau printr-o metodă echivalentă.

| | sau, pentru vehiculele identificate în cerințe(1) sau înmatriculate ori puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1), |
| --- | --- |

sau, pentru vehiculele identificate în cerințe(1) sau înmatriculate ori puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1),

| (c) | Procedura de încercare: |
| --- | --- |

(c)

Procedura de încercare:

| | 1,5  m-1 7. |
| --- | --- |

1,5  m-1 7.

| | 1. | Motorul și orice turbocompresor instalat trebuie să se afle la turația de ralanti înainte de începerea fiecărui ciclu de accelerare liberă. Pentru motoarele diesel ale vehiculelor grele, aceasta înseamnă să se aştepte cel puţin 10 secunde după eliberarea pedalei de acceleraţie. |
| --- | --- | --- |

1.

Motorul și orice turbocompresor instalat trebuie să se afle la turația de ralanti înainte de începerea fiecărui ciclu de accelerare liberă. Pentru motoarele diesel ale vehiculelor grele, aceasta înseamnă să se aştepte cel puţin 10 secunde după eliberarea pedalei de acceleraţie.

| | 2. | Pentru iniţierea fiecărui ciclu de accelerare liberă, pedala de acceleraţie trebuie să fie apăsată total, în mod rapid şi continuu (în mai puţin de o secundă), dar nu brutal, pentru a se obţine debitul maxim de la pompa de injecţie. |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru iniţierea fiecărui ciclu de accelerare liberă, pedala de acceleraţie trebuie să fie apăsată total, în mod rapid şi continuu (în mai puţin de o secundă), dar nu brutal, pentru a se obţine debitul maxim de la pompa de injecţie.

| | 3. | În timpul fiecărui ciclu de accelerare liberă, motorul trebuie să atingă turaţia de întrerupere a alimentării sau, pentru vehicule cu transmisie automată, turaţia specificată de producător sau, dacă aceste date nu sunt disponibile, două treimi din turaţia de întrerupere a alimentării, înainte de eliberarea pedalei de acceleraţie. De exemplu, această condiţie poate fi verificată prin monitorizarea turaţiei motorului sau permiţând trecerea unui timp suficient între apăsarea pedalei de acceleraţie şi eliberarea sa, interval care, în cazul vehiculelor de categoria 1 şi 2 din anexa 1, trebuie să fie de cel puţin două secunde; |
| --- | --- | --- |

3.

În timpul fiecărui ciclu de accelerare liberă, motorul trebuie să atingă turaţia de întrerupere a alimentării sau, pentru vehicule cu transmisie automată, turaţia specificată de producător sau, dacă aceste date nu sunt disponibile, două treimi din turaţia de întrerupere a alimentării, înainte de eliberarea pedalei de acceleraţie. De exemplu, această condiţie poate fi verificată prin monitorizarea turaţiei motorului sau permiţând trecerea unui timp suficient între apăsarea pedalei de acceleraţie şi eliberarea sa, interval care, în cazul vehiculelor de categoria 1 şi 2 din anexa 1, trebuie să fie de cel puţin două secunde;

| | 4. | Un vehicul poate fi respins doar dacă media aritmetică a cel puţin ultimelor trei cicluri de accelerare liberă depăşeşte valoarea limită. Această medie poate fi calculată ignorând orice măsurătoare care se abate semnificativ de la media măsurată
  sau poate rezulta din orice alt calcul statistic care ține seama de dispersia valorilor măsurate
  . Statele membre pot limita numărul ciclurilor de testare. |
| --- | --- | --- |

4.

Un vehicul poate fi respins doar dacă media aritmetică a cel puţin ultimelor trei cicluri de accelerare liberă depăşeşte valoarea limită. Această medie poate fi calculată ignorând orice măsurătoare care se abate semnificativ de la media măsurată
  sau poate rezulta din orice alt calcul statistic care ține seama de dispersia valorilor măsurate
  . Statele membre pot limita numărul ciclurilor de testare.

| | 5. | Pentru a evita testările inutile, statele membre pot respinge vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mari decât valorile limită. Tot pentru a evita testările inutile, statele membre pot admite vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mici decât valorile limită. |
| --- | --- | --- |

5.

Pentru a evita testările inutile, statele membre pot respinge vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mari decât valorile limită. Tot pentru a evita testările inutile, statele membre pot admite vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mici decât valorile limită.

| Amendamentul |
| --- |
| 8.2.2.2 | Opacitate |

Amendamentul

8.2.2.2

Opacitate

Vehiculele înmatriculate sau puse în circulație înainte de 1 ianuarie 1980 sunt exonerate de această obligație

| (a) | măsurarea opacităţii gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (mers în gol, de la ralanti până la turaţia de întrerupere a alimentării), cu schimbătorul de viteză la punctul mort şi ambreiajul cuplat;
  Testul ţevii de eşapament reprezintă în toate cazurile metoda de bază pentru evaluarea emisiilor de gaze de evacuare, chiar dacă este combinat cu OBD. |
| --- | --- |

(a)

măsurarea opacităţii gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (mers în gol, de la ralanti până la turaţia de întrerupere a alimentării), cu schimbătorul de viteză la punctul mort şi ambreiajul cuplat;
  Testul ţevii de eşapament reprezintă în toate cazurile metoda de bază pentru evaluarea emisiilor de gaze de evacuare, chiar dacă este combinat cu OBD.

| (a) | Pentru vehiculele înmatriculate sau puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1), |
| --- | --- |

(a)

Pentru vehiculele înmatriculate sau puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1),

| | În cazul vehiculelor echipate cu OBD în conformitate cu cerinţele(1), citirea informaţiilor OBD şi verificări (stare) ale funcţionării corecte a sistemului OBD la ralanti în conformitate cu recomandările producătorului şi cu alte cerinţe(1). |
| --- | --- |

În cazul vehiculelor echipate cu OBD în conformitate cu cerinţele(1), citirea informaţiilor OBD şi verificări (stare) ale funcţionării corecte a sistemului OBD la ralanti în conformitate cu recomandările producătorului şi cu alte cerinţe(1).

| (b) | condiţionarea prealabilă a vehiculului: |
| --- | --- |

(b)

condiţionarea prealabilă a vehiculului:

| | opacitatea depăşeşte nivelul înregistrat pe placa constructorului fixată pe vehicul; |
| --- | --- |

opacitatea depăşeşte nivelul înregistrat pe placa constructorului fixată pe vehicul;

| | 1. | Vehiculele pot fi testate fără condiționare prealabilă, cu toate că, din motive de siguranță, trebuie să se verifice dacă motorul este cald și într-o stare mecanică satisfăcătoare. |
| --- | --- | --- |

1.

Vehiculele pot fi testate fără condiționare prealabilă, cu toate că, din motive de siguranță, trebuie să se verifice dacă motorul este cald și într-o stare mecanică satisfăcătoare.

| (b) | Dacă această informaţie nu este disponibilă sau cerinţele(1) nu permit utilizarea valorilor de referinţă, |
| --- | --- |

(b)

Dacă această informaţie nu este disponibilă sau cerinţele(1) nu permit utilizarea valorilor de referinţă,

| | 2. | Cerințele specifice condiționării prealabile: |
| --- | --- | --- |

2.

Cerințele specifice condiționării prealabile:

| | pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5  m-1, |
| --- | --- |

pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5  m-1,

| | | (i) | Motorul trebuie să fie complet încălzit; de exemplu, temperatura uleiului de motor măsurată printr-o sondă în tubul jojei de ulei să fie de cel puțin 80 oC sau temperatura normală de funcționare, dacă aceasta este mai scăzută, ori temperatura blocului motor, măsurată în funcție de nivelul de radiații infraroșii, să atingă cel puțin o temperatură echivalentă. Dacă, din cauza configurației vehiculului, această măsurătoare nu poate fi efectuată, temperatura normală de funcționare a motorului poate fi stabilită prin alte mijloace, de exemplu pe baza funcționării ventilatorului de răcire a motorului. |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Motorul trebuie să fie complet încălzit; de exemplu, temperatura uleiului de motor măsurată printr-o sondă în tubul jojei de ulei să fie de cel puțin 80 oC sau temperatura normală de funcționare, dacă aceasta este mai scăzută, ori temperatura blocului motor, măsurată în funcție de nivelul de radiații infraroșii, să atingă cel puțin o temperatură echivalentă. Dacă, din cauza configurației vehiculului, această măsurătoare nu poate fi efectuată, temperatura normală de funcționare a motorului poate fi stabilită prin alte mijloace, de exemplu pe baza funcționării ventilatorului de răcire a motorului.

| | pentru motoare supraalimentate: 3,0  m-1, |
| --- | --- |

pentru motoare supraalimentate: 3,0  m-1,

| | | (ii) | Sistemul de evacuare trebuie să fie purjat prin cel puțin trei cicluri de accelerare liberă sau printr-o metodă echivalentă. |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

Sistemul de evacuare trebuie să fie purjat prin cel puțin trei cicluri de accelerare liberă sau printr-o metodă echivalentă.

| | sau, pentru vehiculele identificate în cerinţe(1) sau înmatriculate ori puse în circulaţie pentru prima oară după data menţionată în cerinţe(1), |
| --- | --- |

sau, pentru vehiculele identificate în cerinţe(1) sau înmatriculate ori puse în circulaţie pentru prima oară după data menţionată în cerinţe(1),

| (c) | Procedura de încercare: |
| --- | --- |

(c)

Procedura de încercare:

| | 1,5  m-1.7 |
| --- | --- |

1,5  m-1.7

| | 1. | Motorul și orice turbocompresor instalat trebuie să se afle la turația de ralanti înainte de începerea fiecărui ciclu de accelerare liberă. Pentru motoarele diesel ale vehiculelor grele, aceasta înseamnă să se aştepte cel puţin 10 secunde după eliberarea pedalei de acceleraţie. |
| --- | --- | --- |

1.

Motorul și orice turbocompresor instalat trebuie să se afle la turația de ralanti înainte de începerea fiecărui ciclu de accelerare liberă. Pentru motoarele diesel ale vehiculelor grele, aceasta înseamnă să se aştepte cel puţin 10 secunde după eliberarea pedalei de acceleraţie.

| | sau |
| --- | --- |

sau

| | 2. | Pentru iniţierea fiecărui ciclu de accelerare liberă, pedala de acceleraţie trebuie să fie apăsată total, în mod rapid şi continuu (în mai puţin de o secundă), dar nu brutal, pentru a se obţine debitul maxim de la pompa de injecţie. |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru iniţierea fiecărui ciclu de accelerare liberă, pedala de acceleraţie trebuie să fie apăsată total, în mod rapid şi continuu (în mai puţin de o secundă), dar nu brutal, pentru a se obţine debitul maxim de la pompa de injecţie.

| | 0,5  m-1


   (6a) |
| --- | --- |

0,5  m-1


   (6a)

| | 3. | În timpul fiecărui ciclu de accelerare liberă, motorul trebuie să atingă turaţia de întrerupere a alimentării sau, pentru vehicule cu transmisie automată, turaţia specificată de producător sau, dacă aceste date nu sunt disponibile, două treimi din turaţia de întrerupere a alimentării, înainte de eliberarea pedalei de acceleraţie. De exemplu, această condiţie poate fi verificată prin monitorizarea turaţiei motorului sau permiţând trecerea unui timp suficient între apăsarea pedalei de acceleraţie şi eliberarea sa, interval care, în cazul vehiculelor de categoria 1 şi 2 din anexa 1, trebuie să fie de cel puţin două secunde; |
| --- | --- | --- |

3.

În timpul fiecărui ciclu de accelerare liberă, motorul trebuie să atingă turaţia de întrerupere a alimentării sau, pentru vehicule cu transmisie automată, turaţia specificată de producător sau, dacă aceste date nu sunt disponibile, două treimi din turaţia de întrerupere a alimentării, înainte de eliberarea pedalei de acceleraţie. De exemplu, această condiţie poate fi verificată prin monitorizarea turaţiei motorului sau permiţând trecerea unui timp suficient între apăsarea pedalei de acceleraţie şi eliberarea sa, interval care, în cazul vehiculelor de categoria 1 şi 2 din anexa 1, trebuie să fie de cel puţin două secunde;

| | 4. | Un vehicul poate fi respins doar dacă media aritmetică a cel puţin ultimelor trei cicluri de accelerare liberă depăşeşte valoarea limită. Această medie poate fi calculată ignorând orice măsurătoare care se abate semnificativ de la media măsurată. Statele membre pot limita numărul ciclurilor de testare. |
| --- | --- | --- |

4.

Un vehicul poate fi respins doar dacă media aritmetică a cel puţin ultimelor trei cicluri de accelerare liberă depăşeşte valoarea limită. Această medie poate fi calculată ignorând orice măsurătoare care se abate semnificativ de la media măsurată. Statele membre pot limita numărul ciclurilor de testare.

| | 5. | Pentru a evita testările inutile, statele membre pot respinge vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mari decât valorile limită. Tot pentru a evita testările inutile, statele membre pot admite vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mici decât valorile limită. |
| --- | --- | --- |

5.

Pentru a evita testările inutile, statele membre pot respinge vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mari decât valorile limită. Tot pentru a evita testările inutile, statele membre pot admite vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mici decât valorile limită.

| | Măsurarea nivelurilor de NOx şi de pulberi în suspensie cu ajutorul unui echipament adecvat/analizor de gaze adecvat echipat, folosind metodele existente de testare a purjării. |
| --- | --- |

Măsurarea nivelurilor de NOx şi de pulberi în suspensie cu ajutorul unui echipament adecvat/analizor de gaze adecvat echipat, folosind metodele existente de testare a purjării.

| | Nivelul de NOx sau valorile pulberilor în suspensie nu sunt conforme cerinţelor sau depăşesc nivelurile specifice prevăzute de constructor. |
| --- | --- |

Nivelul de NOx sau valorile pulberilor în suspensie nu sunt conforme cerinţelor sau depăşesc nivelurile specifice prevăzute de constructor.

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1.8 – litera a

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| 1.8 | Lichid de frână |

Textul propus de Comisie

1.8

Lichid de frână

| (a) | Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână
  sau conținut de apă prea mare |
| --- | --- |

(a)

Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână
  sau conținut de apă prea mare

| Amendamentul |
| --- |
| 1.8 | Lichid de frână |

Amendamentul

1.8

Lichid de frână

| (a) | Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână |
| --- | --- |

(a)

Temperatură de fierbere prea joasă a lichidului de frână

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 5.2.2 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 5.2.2. | Jante |

Textul propus de Comisie

Minoră

Majoră

Periculoasă

5.2.2.

Jante

| (a) | Sudură fisurată sau defectă. |
| --- | --- |

(a)

Sudură fisurată sau defectă.

x

(...)

| Amendamentul |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 5.2.2. | Jante |

Amendamentul

Minoră

Majoră

Periculoasă

5.2.2.

Jante

| (a) | Sudură fisurată sau defectă. |
| --- | --- |

(a)

Sudură fisurată sau defectă.

x

(...)

| (da) | Roata nu este compatibilă cu butucul |
| --- | --- |

(da)

Roata nu este compatibilă cu butucul

x

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Anexa III – subpunctul 5.2.3

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 5.2.3. | Anvelope |

Textul propus de Comisie

Minoră

Majoră

Periculoasă

5.2.3.

Anvelope

| (a) | Dimensiunea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconform cu cerințele(1) și susceptibil să afecteze siguranța rutieră. |
| --- | --- |

(a)

Dimensiunea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconform cu cerințele(1) și susceptibil să afecteze siguranța rutieră.

x

| | Indice de sarcină sau viteză insuficient pentru utilizarea efectivă, anvelopa atinge alte părţi fixe ale vehiculului şi periclitează condusul în siguranţă. |
| --- | --- |

Indice de sarcină sau viteză insuficient pentru utilizarea efectivă, anvelopa atinge alte părţi fixe ale vehiculului şi periclitează condusul în siguranţă.

x

| (b) | Anvelopele de pe aceeaşi punte sau de pe roţile pereche sunt de dimensiuni diferite. |
| --- | --- |

(b)

Anvelopele de pe aceeaşi punte sau de pe roţile pereche sunt de dimensiuni diferite.

x

| (c) | Anvelopele de pe aceeaşi axă au o construcţie diferită (radial/diagonal). |
| --- | --- |

(c)

Anvelopele de pe aceeaşi axă au o construcţie diferită (radial/diagonal).

x

| (d) | Anvelope grav deteriorate sau tăiate. |
| --- | --- |

(d)

Anvelope grav deteriorate sau tăiate.

x

| | Cord vizibil sau deteriorat |
| --- | --- |

Cord vizibil sau deteriorat

x

| (e) | Adâncimea
  profilului anvelopelor
  neconformă cu cerințele(1)
  . |
| --- | --- |

(e)

Adâncimea
  profilului anvelopelor
  neconformă cu cerințele(1)
  .

x

| | Mai puțin de 80 % din
  adâncimea
  necesară a
  profilului |
| --- | --- |

Mai puțin de 80 % din
  adâncimea
  necesară a
  profilului

x

| (f) | Anvelopa se freacă de alte componente (dispozitive flexibile antiîmproşcare). |
| --- | --- |

(f)

Anvelopa se freacă de alte componente (dispozitive flexibile antiîmproşcare).

x

| | Anvelopa se freacă de alte componente (nu este periclitat condusul în siguranţă) |
| --- | --- |

Anvelopa se freacă de alte componente (nu este periclitat condusul în siguranţă)

x

| (g) | Anvelopele reşapate neconforme cu cerinţele(1). |
| --- | --- |

(g)

Anvelopele reşapate neconforme cu cerinţele(1).

x

| | Stratul de protecţie a cordului afectat |
| --- | --- |

Stratul de protecţie a cordului afectat

x

| (h) | Sistemul de monitorizare a presiunii
  aerului
  funcționează defectuos |
| --- | --- |

(h)

Sistemul de monitorizare a presiunii
  aerului
  funcționează defectuos

x

| | Nefuncționare evidentă. |
| --- | --- |

Nefuncționare evidentă.

x

| Amendamentul |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 5.2.3. | Anvelope |

Amendamentul

Minoră

Majoră

Periculoasă

5.2.3.

Anvelope

| (a) | Dimensiunea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconform cu cerinţele(1) şi susceptibil să afecteze siguranţa rutieră. |
| --- | --- |

(a)

Dimensiunea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconform cu cerinţele(1) şi susceptibil să afecteze siguranţa rutieră.

x

| | Indice de sarcină sau viteză insuficient pentru utilizarea efectivă, anvelopa atinge alte părţi fixe ale vehiculului şi periclitează condusul în siguranţă. |
| --- | --- |

Indice de sarcină sau viteză insuficient pentru utilizarea efectivă, anvelopa atinge alte părţi fixe ale vehiculului şi periclitează condusul în siguranţă.

x

| (b) | Anvelopele de pe aceeaşi punte sau de pe roţile pereche sunt de dimensiuni diferite. |
| --- | --- |

(b)

Anvelopele de pe aceeaşi punte sau de pe roţile pereche sunt de dimensiuni diferite.

x

| (c) | Anvelopele de pe aceeaşi axă au o construcţie diferită (radial/diagonal). |
| --- | --- |

(c)

Anvelopele de pe aceeaşi axă au o construcţie diferită (radial/diagonal).

x

| (d) | Anvelope grav deteriorate sau tăiate. |
| --- | --- |

(d)

Anvelope grav deteriorate sau tăiate.

x

| | Cord vizibil sau deteriorat |
| --- | --- |

Cord vizibil sau deteriorat

x

| (e) | Indicatorul de uzură a
  profilului anvelopelor
  devine vizibil
  . |
| --- | --- |

(e)

Indicatorul de uzură a
  profilului anvelopelor
  devine vizibil
  .

x

| | Anvelopa la
  adâncimea
  legală a
  profilului.
  Anvelope sub adâncimea legală a profilului. |
| --- | --- |

Anvelopa la
  adâncimea
  legală a
  profilului.
  Anvelope sub adâncimea legală a profilului.

x

| (f) | Anvelopa se freacă de alte componente (dispozitive flexibile antiîmproşcare). |
| --- | --- |

(f)

Anvelopa se freacă de alte componente (dispozitive flexibile antiîmproşcare).

x

| | Anvelopa se freacă de alte componente (nu este periclitat condusul în siguranţă) |
| --- | --- |

Anvelopa se freacă de alte componente (nu este periclitat condusul în siguranţă)

x

| (g) | Anvelopele reşapate neconforme cu cerinţele(1). |
| --- | --- |

(g)

Anvelopele reşapate neconforme cu cerinţele(1).

x

| | Stratul de protecţie a cordului afectat |
| --- | --- |

Stratul de protecţie a cordului afectat

x

| (h) | Sistemul de monitorizare a presiunii
  anvelopelor
  funcționează defectuos
  sau anvelopele nu sunt umflate, în mod evident, la nivelul corespunzător |
| --- | --- |

(h)

Sistemul de monitorizare a presiunii
  anvelopelor
  funcționează defectuos
  sau anvelopele nu sunt umflate, în mod evident, la nivelul corespunzător

x

| | Nefuncționare evidentă. |
| --- | --- |

Nefuncționare evidentă.

x

| (i) | Presiunea în timpul funcţionării din una dintre anvelopele vehiculului este redusă cu 20 %, dar nu sub 150 kPa |
| --- | --- |

(i)

Presiunea în timpul funcţionării din una dintre anvelopele vehiculului este redusă cu 20 %, dar nu sub 150 kPa

x

| | Presiunea anvelopei este sub 150 kPa |
| --- | --- |

Presiunea anvelopei este sub 150 kPa

x

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Anexa III – subpunctul 8.2.1.2 – litera b

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 8.2.1.2 | Emisii gazoase |

Textul propus de Comisie

Minoră

Majoră

Periculoasă

8.2.1.2

Emisii gazoase

| (b) | Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc, |
| --- | --- |

(b)

Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc,

x

(...)

| ii) | pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, |
| --- | --- |

ii)

pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor,

| | — | la ralanti: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,5  %

| | — | la turație ridicată la ralanti: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

la turație ridicată la ralanti: 0,3  %

| | sau |
| --- | --- |

sau

| | — | la ralanti: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,3  %

| | — | la turație ridicată la ralanti: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

la turație ridicată la ralanti: 0,2  %

| | în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1). |
| --- | --- |

în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1).

| Amendamentul |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 8.2.1.2 | Emisii gazoase |

Amendamentul

Minoră

Majoră

Periculoasă

8.2.1.2

Emisii gazoase

| (b) | Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc, |
| --- | --- |

(b)

Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc,

x

(...)

| ii) | pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, |
| --- | --- |

ii)

pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor,

| | — | la ralanti: 0,5  % |
| --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,5  %

| | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,3  %

| | sau |
| --- | --- |

sau

| | — | la ralanti: 0,3  % |
| --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,3  %

| | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,2  % |
| --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,2  %

| | sau |
| --- | --- |

sau

| | — | la ralanti: 0,2  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

la ralanti: 0,2  %

   (6a)

| | — | la turaţie ridicată la ralanti: 0,1  %

   (6a) |
| --- | --- | --- |

—

la turaţie ridicată la ralanti: 0,1  %

   (6a)

| | în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1). |
| --- | --- |

în funcție de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1).

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Anexa III – subpunctul 8.2.2.2 – litera b

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 8.2.2.2 | Opacitate |

Textul propus de Comisie

Minoră

Majoră

Periculoasă

8.2.2.2

Opacitate

Vehiculele înmatriculate sau puse în circulație înainte de 1 ianuarie 1980 sunt exonerate de această obligație

Dacă această informație nu este disponibilă sau cerințele(1) nu permit utilizarea valorilor de referință,

x

pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5  m-1,

pentru motoare supraalimentate: 3,0  m-1,

sau, pentru vehiculele identificate în cerințe(1) sau înmatriculate ori puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1),

1,5  m-1.

| Amendamentul |
| --- |
| | | Minoră | Majoră | Periculoasă |
| 8.2.2.2 | Opacitate |

Amendamentul

Minoră

Majoră

Periculoasă

8.2.2.2

Opacitate

Vehiculele înmatriculate sau puse în circulație înainte de 1 ianuarie 1980 sunt exonerate de această obligație

Dacă această informaţie nu este disponibilă sau cerinţele(1) nu permit utilizarea valorilor de referinţă,

x

pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5  m-1,

pentru motoare supraalimentate: 3,0  m-1,

sau, pentru vehiculele identificate în cerinţe(1) sau înmatriculate ori puse în circulaţie pentru prima oară după data menţionată în cerinţe(1),

1,5  m-1.

sau

0,5  m-1

   (6a)

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Anexa IV – punctul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a. | Stabilirea reparaţiilor majore necesare ca urmare a unui accident |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6a.

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Anexa V – partea I – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Se pot utiliza echipamente alternative care aplică o inovaţie tehnologică într-un mod neutru, cu condiţia să asigure un nivel echivalent de înalt al calităţii inspecţiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Se pot utiliza echipamente alternative care aplică o inovaţie tehnologică într-un mod neutru, cu condiţia să asigure un nivel echivalent de înalt al calităţii inspecţiei.

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Anexa V – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 15a) | un manometru pentru a măsura presiunea din anvelope; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

15a)

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0210/2013).

(6a)  
  Omologat în conformitate cu limitele din tabelul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007 sau înmatriculat prima dată ori pus în circulaţie după 1 iulie 2007 (euro 5).

(6a)  
  Omologat în conformitate cu limitele din tabelul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007 sau înmatriculat prima dată ori pus în circulaţie după 1 iulie 2007 (euro 5).

(6a)  
  Omologat în conformitate cu limitele din tabelul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007 sau înmatriculat prima dată ori pus în circulaţie după 1 iulie 2007 (euro 5).

(6a)  
  Omologat în conformitate cu limitele din tabelul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007 sau înmatriculat prima dată ori pus în circulaţie după 1 iulie 2007 (euro 5).

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/261 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/261

---

P7_TA(2013)0298

Substanţele prioritare din domeniul politicii apei ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei (COM(2011)0876 – C7-0026/2012 – 2011/0429(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0876), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0876),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0026/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0026/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 noiembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 noiembrie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 17 aprilie 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0397/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 116.

(2)  JO C 17, 19.1.2013, p. 91.

---

P7_TC1-COD(2011)0429

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/39/UE.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/262 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/262

---

P7_TA(2013)0299

Anumite categorii de ajutoare de stat orizontale şi serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale și a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (COM(2012)0730 – C7-0005/2013 – 2012/0344(NLE))

(Consultare)

(2016/C 075/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2012)0730),

| — | având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0005/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0005/2013),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0179/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale împuternicește Comisia să declare, prin regulamente, că anumite categorii de ajutoare specificate sunt compatibile cu piața internă și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale împuternicește Comisia să declare, prin regulamente, că anumite categorii de ajutoare specificate sunt compatibile cu piața internă și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale împuternicește Comisia să declare, prin regulamente, că anumite categorii de ajutoare specificate sunt compatibile cu piața internă și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.
  Regulamentul (CE) nr. 994/98 specifică categoriile respective, în timp ce detaliile privind excepțiile obiectivele acestora sunt clarificate în regulamentele și orientările relevante. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998 de aplicare a articolelor 92 și 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale împuternicește Comisia să declare, prin regulamente, că anumite categorii de ajutoare specificate sunt compatibile cu piața internă și sunt exceptate de la obligația de notificare prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat.
  Regulamentul (CE) nr. 994/98 specifică categoriile respective, în timp ce detaliile privind excepțiile obiectivele acestora sunt clarificate în regulamentele și orientările relevante.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Comisia își propune să asigure echilibrul just între o concentrare a eforturilor sale de impunere a respectării normelor asupra cazurilor cu un impact semnificativ asupra pieței interne prin exceptarea anumitor categorii specificate de ajutoare de stat de la obligațiile de notificare, evitând, totodată, ca prea multe servicii să fie excluse din sfera controlului privind ajutoarele de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Comisia își propune să asigure echilibrul just între o concentrare a eforturilor sale de impunere a respectării normelor asupra cazurilor cu un impact semnificativ asupra pieței interne prin exceptarea anumitor categorii specificate de ajutoare de stat de la obligațiile de notificare, evitând, totodată, ca prea multe servicii să fie excluse din sfera controlului privind ajutoarele de stat.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Ar trebui acordată importanţa cuvenită concluziilor din Raportul special nr. 15/2011 al Curții Europene de Conturi intitulat „Asigură procedurile Comisiei o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Ar trebui acordată importanţa cuvenită concluziilor din Raportul special nr. 15/2011 al Curții Europene de Conturi intitulat „Asigură procedurile Comisiei o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?”.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | În baza Regulamentului (CE) nr. 994/98, Comisia este abilitată să acorde exceptări în cazul ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare, dar nu pentru inovare. De la data adoptării regulamentului, inovarea a devenit o prioritate a politicii Uniunii în contextul inițiativei „O Uniune a inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020. De asemenea, multe dintre măsurile de ajutor pentru inovare au valori relativ mici și nu creează denaturări semnificative ale concurenței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

În baza Regulamentului (CE) nr. 994/98, Comisia este abilitată să acorde exceptări în cazul ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare, dar nu pentru inovare. De la data adoptării regulamentului, inovarea a devenit o prioritate a politicii Uniunii în contextul inițiativei „O Uniune a inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020. De asemenea, multe dintre măsurile de ajutor pentru inovare au valori relativ mici și nu creează denaturări semnificative ale concurenței.

| (3) | În baza Regulamentului (CE) nr. 994/98, Comisia este abilitată să acorde exceptări în cazul ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare, dar nu pentru inovare. De la data adoptării regulamentului, inovarea
  , inclusiv inovarea socială,
  a devenit o prioritate a politicii Uniunii în contextul inițiativei „O Uniune a inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020. De asemenea, multe dintre măsurile de ajutor pentru inovare au valori relativ mici și nu creează denaturări semnificative ale concurenței
  , mai ales dacă sunt în conformitate cu inițiativele emblematice asociate strategiei Europa 2020 și cu noul program cadru pentru cercetare şi inovare, Orizont 2020
  .
  Noul Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare de stat va specifica condițiile și tipurile de ajutor care pot face obiectul exceptării. |
| --- | --- |

(3)

În baza Regulamentului (CE) nr. 994/98, Comisia este abilitată să acorde exceptări în cazul ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare, dar nu pentru inovare. De la data adoptării regulamentului, inovarea
  , inclusiv inovarea socială,
  a devenit o prioritate a politicii Uniunii în contextul inițiativei „O Uniune a inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020. De asemenea, multe dintre măsurile de ajutor pentru inovare au valori relativ mici și nu creează denaturări semnificative ale concurenței
  , mai ales dacă sunt în conformitate cu inițiativele emblematice asociate strategiei Europa 2020 și cu noul program cadru pentru cercetare şi inovare, Orizont 2020
  .
  Noul Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare de stat va specifica condițiile și tipurile de ajutor care pot face obiectul exceptării.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În
  sectorul sporturilor pentru
  amatori, măsurile de sprijin public
  , în măsura în care
  constituie ajutor de stat, au
  de obicei
  efecte limitate asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii și nu creează denaturări
  grave
  ale concurenței. De asemenea, sumele acordate sunt de obicei reduse. Pe baza experienței dobândite, pot fi definite condiții de compatibilitate clare pentru a se asigura astfel că ajutorul pentru activitățile sportive pentru amatori nu cauzează denaturări semnificative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În
  sectorul sporturilor pentru
  amatori, măsurile de sprijin public
  , în măsura în care
  constituie ajutor de stat, au
  de obicei
  efecte limitate asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii și nu creează denaturări
  grave
  ale concurenței. De asemenea, sumele acordate sunt de obicei reduse. Pe baza experienței dobândite, pot fi definite condiții de compatibilitate clare pentru a se asigura astfel că ajutorul pentru activitățile sportive pentru amatori nu cauzează denaturări semnificative.

| (9) | Ca regulă generală, sportul la nivel de amatori nu poate fi considerat drept o activitate economică.
  În
  cazul în care, în mod excepțional, sporturile la nivel de
  amatori
  includ activități economice, iar
  măsurile de sprijin public constituie ajutor de stat,
  ele
  au
  în mod fundamental
  efecte limitate asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii și nu creează denaturări ale concurenței. De asemenea, sumele acordate sunt de obicei reduse. Pe baza experienței dobândite, pot fi definite condiții de compatibilitate clare pentru a se asigura astfel că ajutorul pentru activitățile sportive pentru amatori nu cauzează denaturări semnificative
  în cazul în care sporturile în cauză includ, în mod excepțional, activități economice
  .
  Noul regulament privind exceptarea pe categorii ar trebui să clarifice dacă ajutorul de stat adresat asociațiilor sportive este acordat pentru activitățile acestora sau pentru proiectele de infrastructură din domeniul sportului și ar trebui să stabilească distincția dintre aceste tipuri de ajutoare. |
| --- | --- |

(9)

Ca regulă generală, sportul la nivel de amatori nu poate fi considerat drept o activitate economică.
  În
  cazul în care, în mod excepțional, sporturile la nivel de
  amatori
  includ activități economice, iar
  măsurile de sprijin public constituie ajutor de stat,
  ele
  au
  în mod fundamental
  efecte limitate asupra schimburilor comerciale din interiorul Uniunii și nu creează denaturări ale concurenței. De asemenea, sumele acordate sunt de obicei reduse. Pe baza experienței dobândite, pot fi definite condiții de compatibilitate clare pentru a se asigura astfel că ajutorul pentru activitățile sportive pentru amatori nu cauzează denaturări semnificative
  în cazul în care sporturile în cauză includ, în mod excepțional, activități economice
  .
  Noul regulament privind exceptarea pe categorii ar trebui să clarifice dacă ajutorul de stat adresat asociațiilor sportive este acordat pentru activitățile acestora sau pentru proiectele de infrastructură din domeniul sportului și ar trebui să stabilească distincția dintre aceste tipuri de ajutoare.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Având în vedere semnificația socială majoră a sportului, încurajarea dezvoltării tinerilor în cadrul cluburilor profesionale este recunoscută în jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene ca un obiectiv legitim. Prin urmare, politica europeană în domeniul ajutoarelor de stat ar trebui să creeze un cadru clar în care statele membre să poată promova aceste obiective și să susțină organizațiile sportive în acest scop. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Având în vedere semnificația socială majoră a sportului, încurajarea dezvoltării tinerilor în cadrul cluburilor profesionale este recunoscută în jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene ca un obiectiv legitim. Prin urmare, politica europeană în domeniul ajutoarelor de stat ar trebui să creeze un cadru clar în care statele membre să poată promova aceste obiective și să susțină organizațiile sportive în acest scop.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | În ceea ce privește ajutorul pentru transportul aerian și maritim, din experiența Comisiei, ajutoarele care au un caracter social acordate rezidenților din regiunile periferice pentru transport, în condițiile în care sunt acordate fără a face diferențe în funcție de identitatea transportatorului, nu cauzează denaturări semnificative ale concurenței, putând fi definite condiții de compatibilitate clare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

În ceea ce privește ajutorul pentru transportul aerian și maritim, din experiența Comisiei, ajutoarele care au un caracter social acordate rezidenților din regiunile periferice pentru transport, în condițiile în care sunt acordate fără a face diferențe în funcție de identitatea transportatorului, nu cauzează denaturări semnificative ale concurenței, putând fi definite condiții de compatibilitate clare.

eliminat

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | În legătură cu ajutoarele pentru transportul feroviar, rutier și pe căile navigabile interioare, conform articolului 93 din tratat, ajutoarele care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public sunt compatibile cu tratatele.
  Potrivit articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători, compensațiile de serviciu public pentru exploatarea serviciilor publice de transport de călători sau pentru respectarea obligațiilor tarifare instituite prin norme generale și achitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 sunt exceptate, în prezent, de obligația notificării prealabile prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat. Pentru a armoniza abordarea privind regulamentele de exceptare pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 108 alineatul (4) și la articolul 109 din tratat, ajutoarele pentru coordonarea transportului sau pentru compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, conform articolului 93 din tratat, ar trebui incluse în sfera de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 994/98. Așadar, articolul 9 al Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 ar trebui abrogat, abrogarea producând efecte în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unui regulament adoptat de Comisie cu privire la această categorie de ajutoare de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

În legătură cu ajutoarele pentru transportul feroviar, rutier și pe căile navigabile interioare, conform articolului 93 din tratat, ajutoarele care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public sunt compatibile cu tratatele.
  Potrivit articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători, compensațiile de serviciu public pentru exploatarea serviciilor publice de transport de călători sau pentru respectarea obligațiilor tarifare instituite prin norme generale și achitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 sunt exceptate, în prezent, de obligația notificării prealabile prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat. Pentru a armoniza abordarea privind regulamentele de exceptare pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 108 alineatul (4) și la articolul 109 din tratat, ajutoarele pentru coordonarea transportului sau pentru compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, conform articolului 93 din tratat, ar trebui incluse în sfera de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 994/98. Așadar, articolul 9 al Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 ar trebui abrogat, abrogarea producând efecte în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unui regulament adoptat de Comisie cu privire la această categorie de ajutoare de stat.

| (11) | În legătură cu ajutoarele pentru transportul feroviar, rutier și pe căile navigabile interioare, conform articolului 93 din tratat, ajutoarele care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public sunt compatibile cu tratatele. |
| --- | --- |

(11)

În legătură cu ajutoarele pentru transportul feroviar, rutier și pe căile navigabile interioare, conform articolului 93 din tratat, ajutoarele care răspund necesităților de coordonare a transporturilor sau care constituie compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public sunt compatibile cu tratatele.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | În domeniul ajutoarelor pentru infrastructurile de bandă largă, în ultimii ani, Comisia a dobândit o vastă experiență și a elaborat orientări. Din experiența Comisiei, ajutoarele pentru anumite tipuri de infrastructură de bandă largă nu cauzează denaturări semnificative și ar putea beneficia de o exceptare pe categorii, în contextul în care sunt întrunite anumite condiții de compatibilitate. Acest lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru furnizarea de comunicații în bandă largă de bază în regiunile unde nu există infrastructură de bandă largă și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat (zone „albe”), precum și în cazul ajutoarelor pentru măsuri de ajutor individuale cu valoare redusă acordate pentru rețelele de acces de generație următoare de foarte mare viteză („NGA”) în zonele unde nu există infrastructură NGA și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat. Același lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru lucrările de construcții civile aferente comunicațiilor în bandă largă și al infrastructurii de bandă largă pasive, domenii în care Comisia a dobândit experiență semnificativă cu cazuri similare și în care pot fi definite condiții de compatibilitate clare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

În domeniul ajutoarelor pentru infrastructurile de bandă largă, în ultimii ani, Comisia a dobândit o vastă experiență și a elaborat orientări. Din experiența Comisiei, ajutoarele pentru anumite tipuri de infrastructură de bandă largă nu cauzează denaturări semnificative și ar putea beneficia de o exceptare pe categorii, în contextul în care sunt întrunite anumite condiții de compatibilitate. Acest lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru furnizarea de comunicații în bandă largă de bază în regiunile unde nu există infrastructură de bandă largă și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat (zone „albe”), precum și în cazul ajutoarelor pentru măsuri de ajutor individuale cu valoare redusă acordate pentru rețelele de acces de generație următoare de foarte mare viteză („NGA”) în zonele unde nu există infrastructură NGA și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat. Același lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru lucrările de construcții civile aferente comunicațiilor în bandă largă și al infrastructurii de bandă largă pasive, domenii în care Comisia a dobândit experiență semnificativă cu cazuri similare și în care pot fi definite condiții de compatibilitate clare.

| (12) | În domeniul ajutoarelor pentru infrastructurile de bandă largă, în ultimii ani, Comisia a dobândit o vastă experiență și a elaborat orientări. Din experiența Comisiei, ajutoarele pentru anumite tipuri de infrastructură de bandă largă nu cauzează denaturări semnificative și ar putea beneficia de o exceptare pe categorii, în contextul în care sunt întrunite anumite condiții de compatibilitate. Acest lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru furnizarea de comunicații în bandă largă de bază în regiunile unde nu există infrastructură de bandă largă și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat (zone „albe”), precum și în cazul ajutoarelor pentru măsuri de ajutor individuale cu valoare redusă acordate pentru rețelele de acces de generație următoare de foarte mare viteză („NGA”) în zonele unde nu există infrastructură NGA și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat. Același lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru lucrările de construcții civile aferente comunicațiilor în bandă largă și al infrastructurii de bandă largă pasive, domenii în care Comisia a dobândit experiență semnificativă cu cazuri similare și în care pot fi definite condiții de compatibilitate clare.
  O exceptare pe categorii pentru lucrările de construcții civile și instalare a infrastructurii pentru comunicațiile în bandă largă ar trebui să susțină investițiile, îndeosebi în zonele rurale și în regiunile periferice. Accesul liber la piață pentru operarea infrastructurii ar trebui să fie garantat drept o condiţie pentru a beneficia de exceptarea pe categorii. |
| --- | --- |

(12)

În domeniul ajutoarelor pentru infrastructurile de bandă largă, în ultimii ani, Comisia a dobândit o vastă experiență și a elaborat orientări. Din experiența Comisiei, ajutoarele pentru anumite tipuri de infrastructură de bandă largă nu cauzează denaturări semnificative și ar putea beneficia de o exceptare pe categorii, în contextul în care sunt întrunite anumite condiții de compatibilitate. Acest lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru furnizarea de comunicații în bandă largă de bază în regiunile unde nu există infrastructură de bandă largă și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat (zone „albe”), precum și în cazul ajutoarelor pentru măsuri de ajutor individuale cu valoare redusă acordate pentru rețelele de acces de generație următoare de foarte mare viteză („NGA”) în zonele unde nu există infrastructură NGA și unde nu există probabilitatea dezvoltării unei astfel de infrastructuri în viitorul apropiat. Același lucru este valabil în cazul ajutoarelor pentru lucrările de construcții civile aferente comunicațiilor în bandă largă și al infrastructurii de bandă largă pasive, domenii în care Comisia a dobândit experiență semnificativă cu cazuri similare și în care pot fi definite condiții de compatibilitate clare.
  O exceptare pe categorii pentru lucrările de construcții civile și instalare a infrastructurii pentru comunicațiile în bandă largă ar trebui să susțină investițiile, îndeosebi în zonele rurale și în regiunile periferice. Accesul liber la piață pentru operarea infrastructurii ar trebui să fie garantat drept o condiţie pentru a beneficia de exceptarea pe categorii.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Prin urmare, domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 ar trebui să fie extins pentru a include
  astfel de categorii
  de ajutoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Prin urmare, domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 ar trebui să fie extins pentru a include
  astfel de categorii
  de ajutoare.

| (13) | Prin urmare, domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 ar trebui să fie extins pentru a include
  categoriile
  de ajutoare
  identificate în acesta
  . |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 994/98 ar trebui să fie extins pentru a include
  categoriile
  de ajutoare
  identificate în acesta
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Conform Regulamentului (CE) nr. 994/98, pragurile pentru fiecare categorie de ajutoare pentru care Comisia adoptă un regulament de exceptare pe categorii trebuie să fie exprimate fie ca intensitate a ajutoarelor în raport cu totalul costurilor eligibile, fie ca valori maxime ale ajutorului. Această premisă îngreunează exceptarea pe categorii a anumitor tipuri de măsuri care presupun sprijin din partea statului și care, din cauza modului specific în care sunt concepute, nu pot fi exprimate din perspectiva intensității ajutorului sau a sumelor maxime, cum este cazul instrumentelor de inginerie financiară sau al unor forme de măsuri care au scopul de promovare a investițiilor în capital de risc. Explicația este că astfel de măsuri complexe pot implica ajutor la diferite niveluri (beneficiari direcți, beneficiari intermediari, beneficiari indirecți). Având în vedere importanța tot mai mare a măsurilor de acest gen și contribuția lor la obiectivele Uniunii, ar trebui să existe un grad mai ridicat de flexibilitate care să permită exceptarea acestor măsuri. Prin urmare, pragurile ar trebui să poată fi definite din perspectiva nivelului maxim al sprijinului acordat de stat
  , indiferent dacă acesta poate fi încadrat ca ajutor de stat sau nu
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Conform Regulamentului (CE) nr. 994/98, pragurile pentru fiecare categorie de ajutoare pentru care Comisia adoptă un regulament de exceptare pe categorii trebuie să fie exprimate fie ca intensitate a ajutoarelor în raport cu totalul costurilor eligibile, fie ca valori maxime ale ajutorului. Această premisă îngreunează exceptarea pe categorii a anumitor tipuri de măsuri care presupun sprijin din partea statului și care, din cauza modului specific în care sunt concepute, nu pot fi exprimate din perspectiva intensității ajutorului sau a sumelor maxime, cum este cazul instrumentelor de inginerie financiară sau al unor forme de măsuri care au scopul de promovare a investițiilor în capital de risc. Explicația este că astfel de măsuri complexe pot implica ajutor la diferite niveluri (beneficiari direcți, beneficiari intermediari, beneficiari indirecți). Având în vedere importanța tot mai mare a măsurilor de acest gen și contribuția lor la obiectivele Uniunii, ar trebui să existe un grad mai ridicat de flexibilitate care să permită exceptarea acestor măsuri. Prin urmare, pragurile ar trebui să poată fi definite din perspectiva nivelului maxim al sprijinului acordat de stat
  , indiferent dacă acesta poate fi încadrat ca ajutor de stat sau nu
  .

| (14) | Conform Regulamentului (CE) nr. 994/98, pragurile pentru fiecare categorie de ajutoare pentru care Comisia adoptă un regulament de exceptare pe categorii trebuie să fie exprimate fie ca intensitate a ajutoarelor în raport cu totalul costurilor eligibile, fie ca valori maxime ale ajutorului. Această premisă îngreunează exceptarea pe categorii a anumitor tipuri de măsuri care presupun sprijin din partea statului și care, din cauza modului specific în care sunt concepute, nu pot fi exprimate din perspectiva intensității ajutorului sau a sumelor maxime, cum este cazul instrumentelor de inginerie financiară sau al unor forme de măsuri care au scopul de promovare a investițiilor în capital de risc. Explicația este că astfel de măsuri complexe pot implica ajutor la diferite niveluri (beneficiari direcți, beneficiari intermediari, beneficiari indirecți). Având în vedere importanța tot mai mare a măsurilor de acest gen și contribuția lor la obiectivele Uniunii, ar trebui să existe un grad mai ridicat de flexibilitate care să permită exceptarea acestor măsuri. Prin urmare, pragurile ar trebui să poată fi definite din perspectiva nivelului maxim al sprijinului acordat de stat. |
| --- | --- |

(14)

Conform Regulamentului (CE) nr. 994/98, pragurile pentru fiecare categorie de ajutoare pentru care Comisia adoptă un regulament de exceptare pe categorii trebuie să fie exprimate fie ca intensitate a ajutoarelor în raport cu totalul costurilor eligibile, fie ca valori maxime ale ajutorului. Această premisă îngreunează exceptarea pe categorii a anumitor tipuri de măsuri care presupun sprijin din partea statului și care, din cauza modului specific în care sunt concepute, nu pot fi exprimate din perspectiva intensității ajutorului sau a sumelor maxime, cum este cazul instrumentelor de inginerie financiară sau al unor forme de măsuri care au scopul de promovare a investițiilor în capital de risc. Explicația este că astfel de măsuri complexe pot implica ajutor la diferite niveluri (beneficiari direcți, beneficiari intermediari, beneficiari indirecți). Având în vedere importanța tot mai mare a măsurilor de acest gen și contribuția lor la obiectivele Uniunii, ar trebui să existe un grad mai ridicat de flexibilitate care să permită exceptarea acestor măsuri. Prin urmare, pragurile ar trebui să poată fi definite din perspectiva nivelului maxim al sprijinului acordat de stat.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Pentru a asigura un mediu concurențial echitabil în concordanță cu principiile pieței interne, sistemele naționale de ajutor ar trebui să garanteze un acces deschis și egal la ajutorul de stat pentru toți actorii relevanți de pe piață, îndeosebi prin intermediul utilizării schemelor sau sistemelor de ajutor mai degrabă decât a ajutoarelor individuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Pentru a asigura un mediu concurențial echitabil în concordanță cu principiile pieței interne, sistemele naționale de ajutor ar trebui să garanteze un acces deschis și egal la ajutorul de stat pentru toți actorii relevanți de pe piață, îndeosebi prin intermediul utilizării schemelor sau sistemelor de ajutor mai degrabă decât a ajutoarelor individuale.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Un mediu concurențial echitabil eficient presupune, de asemenea, aplicarea transparentă și în întregime a legislației naționale și a UE în domeniul achizițiilor publice. De aceea, autoritățile naționale ar trebui să respecte normele aplicabile în domeniul achizițiilor publice în momentul elaborării sistemelor de ajutoare de stat sau al acordării ajutoarelor de stat pentru a face obiectul exceptării în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Un mediu concurențial echitabil eficient presupune, de asemenea, aplicarea transparentă și în întregime a legislației naționale și a UE în domeniul achizițiilor publice. De aceea, autoritățile naționale ar trebui să respecte normele aplicabile în domeniul achizițiilor publice în momentul elaborării sistemelor de ajutoare de stat sau al acordării ajutoarelor de stat pentru a face obiectul exceptării în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 15 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15c) | Temeiul juridic pentru prezentul regulament, articolul 109 din TFUE, prevede doar consultarea Parlamentului European, nu procedura legislativă ordinară, la fel ca în alte domenii ale integrării pieței și ale reglementării economice în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acest deficit democratic nu poate fi tolerat în privința unor propuneri care se referă la mijloacele de supraveghere de către Comisie a deciziilor și actelor autorităților naționale și locale alese. Acest deficit ar trebui corectat cu ocazia oricărei modificări viitoare a tratatului. Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 intitulată „Proiectul preliminar pentru o Uniune economică și monetară mai strânsă” prevede propuneri de modificare a tratatului până în 2014. O asemenea propunere ar trebui să includă, o propunere specifică de modificare a articolului 109 din TFUE pentru ca regulamentele menționate în respectivul articol să fie adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15c)

Temeiul juridic pentru prezentul regulament, articolul 109 din TFUE, prevede doar consultarea Parlamentului European, nu procedura legislativă ordinară, la fel ca în alte domenii ale integrării pieței și ale reglementării economice în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona. Acest deficit democratic nu poate fi tolerat în privința unor propuneri care se referă la mijloacele de supraveghere de către Comisie a deciziilor și actelor autorităților naționale și locale alese. Acest deficit ar trebui corectat cu ocazia oricărei modificări viitoare a tratatului. Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2012 intitulată „Proiectul preliminar pentru o Uniune economică și monetară mai strânsă” prevede propuneri de modificare a tratatului până în 2014. O asemenea propunere ar trebui să includă, o propunere specifică de modificare a articolului 109 din TFUE pentru ca regulamentele menționate în respectivul articol să fie adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | pentru cercetare, dezvoltare și inovare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ii)

pentru cercetare, dezvoltare și inovare;

| (ii) | pentru cercetare, dezvoltare și inovare
  , în special în cazul conformității cu inițiativele emblematice asociate strategiei Europa 2020 și cu obiectivele de politică ale Orizont 2020
  ; |
| --- | --- |

(ii)

pentru cercetare, dezvoltare și inovare
  , în special în cazul conformității cu inițiativele emblematice asociate strategiei Europa 2020 și cu obiectivele de politică ale Orizont 2020
  ;

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a – punctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | pentru protecția mediului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(iii)

pentru protecția mediului;

| (iii) | pentru protecția mediului,
  în special în cazul conformității cu inițiativele emblematice asociate strategiei Europa 2020 și cu obiectivele politicii Uniunii în domeniul mediului
  ; |
| --- | --- |

(iii)

pentru protecția mediului,
  în special în cazul conformității cu inițiativele emblematice asociate strategiei Europa 2020 și cu obiectivele politicii Uniunii în domeniul mediului
  ;

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a – punctul va (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (va) | pentru promovarea turismului, în special în cazul conformității cu obiectivele politicii Uniunii în domeniul turismului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(va)

pentru promovarea turismului, în special în cazul conformității cu obiectivele politicii Uniunii în domeniul turismului;

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a – punctul x

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (x) | pentru sporturi pentru amatori; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(x)

pentru sporturi pentru amatori;

| (x) | pentru sporturi pentru amatori
  și pentru dezvoltarea tineretului prin sport
  ; |
| --- | --- |

(x)

pentru sporturi pentru amatori
  și pentru dezvoltarea tineretului prin sport
  ;

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a – punctul xi

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (xi) | pentru transport în cazul rezidenților din regiunile periferice, atunci când ajutorul are caracter social și este acordat fără a face diferențe în funcție de identitatea transportatorului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(xi)

pentru transport în cazul rezidenților din regiunile periferice, atunci când ajutorul are caracter social și este acordat fără a face diferențe în funcție de identitatea transportatorului;

eliminat

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 1 – alineatul 1 – litera a – punctul xii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (xii) | pentru coordonarea transportului sau pentru compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, în temeiul articolului 93 din tratat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(xii)

pentru coordonarea transportului sau pentru compensarea anumitor obligații inerente noțiunii de serviciu public, în temeiul articolului 93 din tratat;

eliminat

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   La punerea în aplicare a schemelor de ajutor sau a ajutoarelor individuale acordate în afara unei scheme, care au fost exceptate în temeiul acestor regulamente, statele membre transmit Comisiei, în vederea publicării pe site-ul internet al Comisiei, rezumate ale informațiilor privind aceste scheme de ajutor sau ajutoare individuale care nu sunt incluse în schemele de ajutor exceptate. | (2)   La punerea în aplicare a schemelor de ajutor sau a ajutoarelor individuale acordate în afara unei scheme, care au fost exceptate în temeiul acestor regulamente, statele membre
  țin cont de respectarea normelor din domeniul achizițiilor publice, a strategiei Europa 2020 și a politicilor și obiectivelor Uniunii în domeniul mediului
  .
  Statele membre
  transmit Comisiei, în vederea publicării pe site-ul internet al Comisiei, rezumate ale informațiilor privind aceste scheme de ajutor sau ajutoare individuale care nu sunt incluse în schemele de ajutor exceptate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   La punerea în aplicare a schemelor de ajutor sau a ajutoarelor individuale acordate în afara unei scheme, care au fost exceptate în temeiul acestor regulamente, statele membre transmit Comisiei, în vederea publicării pe site-ul internet al Comisiei, rezumate ale informațiilor privind aceste scheme de ajutor sau ajutoare individuale care nu sunt incluse în schemele de ajutor exceptate.

(2)   La punerea în aplicare a schemelor de ajutor sau a ajutoarelor individuale acordate în afara unei scheme, care au fost exceptate în temeiul acestor regulamente, statele membre
  țin cont de respectarea normelor din domeniul achizițiilor publice, a strategiei Europa 2020 și a politicilor și obiectivelor Uniunii în domeniul mediului
  .
  Statele membre
  transmit Comisiei, în vederea publicării pe site-ul internet al Comisiei, rezumate ale informațiilor privind aceste scheme de ajutor sau ajutoare individuale care nu sunt incluse în schemele de ajutor exceptate.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 3 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Articolul 3 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |
| | „(4)
     Cel puțin o dată pe an, statele membre transmit Comisiei un raport privind aplicarea exceptărilor pe categorii, în conformitate cu cerințele specifice ale Comisiei, de preferință în format electronic. Comisia asigură accesul Parlamentului European și al tuturor statelor membre la rapoartele menționate anterior. Comitetul consultativ prevăzut la articolul 7 examinează și evaluează aceste rapoarte o dată pe an.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  Articolul 3 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)
     Cel puțin o dată pe an, statele membre transmit Comisiei un raport privind aplicarea exceptărilor pe categorii, în conformitate cu cerințele specifice ale Comisiei, de preferință în format electronic. Comisia asigură accesul Parlamentului European și al tuturor statelor membre la rapoartele menționate anterior. Comitetul consultativ prevăzut la articolul 7 examinează și evaluează aceste rapoarte o dată pe an.”

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 2 b (nou)

Articolul 1 – punctul 2 b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 994/98

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 5


  Raportul de evaluare



  Din doi în doi ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament. Raportul prezintă în special o evaluare amplă a raportului costuri-beneficii al exceptărilor pe categorii acordate în conformitate cu prezentul regulament, precum și o evaluare a contribuției acestuia la inițiativele emblematice generale asociate strategiei Europa 2020 și la obiectivele politice Orizont 2020. Comisia prezintă Comitetului consultativ prevăzut la articolul 7 un proiect de raport în vederea evaluării. În fiecare an Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului rezultatele exercițiului de monitorizare a aplicării Regulamentelor privind exceptarea pe categorii și publică pe site-ul său un raport de sinteză, inclusiv un tablou general clar al nivelurilor și tipului de ajutoare de stat incompatibile acordate de statele membre în temeiul regulamentelor de exceptare pe categorii.”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

2b.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Raportul de evaluare

Din doi în doi ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentului regulament. Raportul prezintă în special o evaluare amplă a raportului costuri-beneficii al exceptărilor pe categorii acordate în conformitate cu prezentul regulament, precum și o evaluare a contribuției acestuia la inițiativele emblematice generale asociate strategiei Europa 2020 și la obiectivele politice Orizont 2020. Comisia prezintă Comitetului consultativ prevăzut la articolul 7 un proiect de raport în vederea evaluării. În fiecare an Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului rezultatele exercițiului de monitorizare a aplicării Regulamentelor privind exceptarea pe categorii și publică pe site-ul său un raport de sinteză, inclusiv un tablou general clar al nivelurilor și tipului de ajutoare de stat incompatibile acordate de statele membre în temeiul regulamentelor de exceptare pe categorii.”.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2

Articolul 2

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 2 | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se modifică după cum urmează: |
| Articolul 9 se abrogă, abrogarea producând efecte în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unui regulament al Comisiei privind categoria de ajutoare de stat menționată la articolul 1 litera (a) punctul xii din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului. | |
| eliminat | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 2

Articolul 2

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se modifică după cum urmează:

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se modifică după cum urmează:

Articolul 9 se abrogă, abrogarea producând efecte în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unui regulament al Comisiei privind categoria de ajutoare de stat menționată la articolul 1 litera (a) punctul xii din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului.

Articolul 9 se abrogă, abrogarea producând efecte în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a unui regulament al Comisiei privind categoria de ajutoare de stat menționată la articolul 1 litera (a) punctul xii din Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului.

eliminat

eliminat

---

(1)  JO L 214, 9.8.2008, p. 3.

1

---

Miercuri, 3 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/274 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/274

---

P7_TA(2013)0303

Alegerea Ombudsmanului

Decizia Parlamentului European din 3 iulie 2013 privind alegerea Ombudsmanului European

(2016/C 075/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 24 al treilea paragraf și articolul 228, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 24 al treilea paragraf și articolul 228,

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice și, în special, articolul 106a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice și, în special, articolul 106a,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994, privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994, privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1),

| — | având în vedere articolul 204 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 204 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere apelul la candidaturi (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul la candidaturi (2),

| — | având în vedere votul său din 3 iulie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul său din 3 iulie 2013,

| 1. | Alege pe Emily O'REILLY să exercite funcția de Ombudsman European de la 1 octombrie 2013 până la încheierea legislaturii; |
| --- | --- |

1.

Alege pe Emily O'REILLY să exercite funcția de Ombudsman European de la 1 octombrie 2013 până la încheierea legislaturii;

| 2. | Invită pe Emily O'REILLY să depună jurământul în fața Curții de Justiție; |
| --- | --- |

2.

Invită pe Emily O'REILLY să depună jurământul în fața Curții de Justiție;

| 3. | Încredințează Președintelui sarcina de a publica decizia anexată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

Încredințează Președintelui sarcina de a publica decizia anexată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 4. | Încredințează Președintelui sarcina de a transmite decizia respectivă Consiliului, Comisiei și Curții de Justiție. |
| --- | --- |

4.

Încredințează Președintelui sarcina de a transmite decizia respectivă Consiliului, Comisiei și Curții de Justiție.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  JO C 96, 4.4.2013, p. 24.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

din 3 iulie 2013

privind alegerea Ombudsmanului European

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul legislativ final, Decizia 2013/377/UE, Euratom.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/275

---

P7_TA(2013)0305

Vehicule cu roți [modificarea Deciziei 97/836/CE („Acordul revizuit din 1958”)] ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la proiectula de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 97/836/CE în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații („Acordul revizuit din 1958”) (05978/2013 – C7-0069/2013 – 2012/0099(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 075/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05978/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05978/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0069/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0069/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0192/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0192/2013),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/275 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/275

---

P7_TA(2013)0306

Vehicule cu roți [modificarea Deciziei 2000/125/CE a Consiliului („acord paralel”)] ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2000/125/CE din 31 ianuarie 2000 referitoare la încheierea Acordului privind stabilirea de norme tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți („acord paralel”) (05975/2013 – C7-0071/2013 – 2012/0098(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 075/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05975/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05975/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0071/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0071/2013),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0194/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0194/2013),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/276 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/276

---

P7_TA(2013)0307

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2013/000 TA 2013 – asistenţă tehnică la iniţiativa Comisiei

Rezoluţia Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2013/000 TA 2013 – asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2013)0291 – C7-0126/2013 – 2013/2087(BUD))

(2016/C 075/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0291 – C7–0126/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0291 – C7–0126/2013),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28–29 iunie 2012 privind Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28–29 iunie 2012 privind Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0243/2013),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit, prin intermediul Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore din structura comerțului mondial, agravate de criza economică, financiară și socială, și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit, prin intermediul Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore din structura comerțului mondial, agravate de criza economică, financiară și socială, și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât Comisia implementează FEG în conformitate cu normele generale prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general (3) și cu normele de punere în aplicare corespunzătoare acestui mod de execuție a bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia implementează FEG în conformitate cu normele generale prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general (3) și cu normele de punere în aplicare corespunzătoare acestui mod de execuție a bugetului Uniunii;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie adecvată și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie adecvată și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât o proporție de până la 0,35 % din suma anuală disponibilă în cadrul FEG poate fi alocată în fiecare an pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în vederea finanțării unor acțiuni de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului FEG, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (1) din respectivul regulament, inclusiv a unor acțiuni de furnizare a informațiilor către statele membre și de orientare a acestora în ceea ce privește utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG, precum și de furnizare a informațiilor privind utilizarea FEG către partenerii sociali de la nivel european și național [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul FEG]; |
| --- | --- |

D.

întrucât o proporție de până la 0,35 % din suma anuală disponibilă în cadrul FEG poate fi alocată în fiecare an pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în vederea finanțării unor acțiuni de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului FEG, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (1) din respectivul regulament, inclusiv a unor acțiuni de furnizare a informațiilor către statele membre și de orientare a acestora în ceea ce privește utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG, precum și de furnizare a informațiilor privind utilizarea FEG către partenerii sociali de la nivel european și național [articolul 8 alineatul (4) din Regulamentul FEG];

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul FEG, Comisia are obligația să creeze un site internet, disponibil în toate limbile oficiale ale Uniunii, pentru a oferi și disemina informații privind cererile, evidențiind în același timp rolul autorității bugetare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul FEG, Comisia are obligația să creeze un site internet, disponibil în toate limbile oficiale ale Uniunii, pentru a oferi și disemina informații privind cererile, evidențiind în același timp rolul autorității bugetare;

| F. | întrucât, în temeiul articolelor respective, Comisia a solicitat mobilizarea FEG în vederea acoperirii cheltuielilor legate de asistența tehnică pentru a monitoriza cererile primite și plătite, precum și măsurile propuse și implementate, a extinde site-ul internet, a produce publicații și instrumente audiovizuale, a crea o bază de cunoștințe, a furniza sprijin administrativ și tehnic statelor membre și a pregăti evaluarea finală a FEG (2007-2013); |
| --- | --- |

F.

întrucât, în temeiul articolelor respective, Comisia a solicitat mobilizarea FEG în vederea acoperirii cheltuielilor legate de asistența tehnică pentru a monitoriza cererile primite și plătite, precum și măsurile propuse și implementate, a extinde site-ul internet, a produce publicații și instrumente audiovizuale, a crea o bază de cunoștințe, a furniza sprijin administrativ și tehnic statelor membre și a pregăti evaluarea finală a FEG (2007-2013);

| G. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

G.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu măsurile propuse de Comisie care urmează să fie finanțate cu titlu de asistență tehnică în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (4) și cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu măsurile propuse de Comisie care urmează să fie finanțate cu titlu de asistență tehnică în conformitate cu articolul 8 alineatele (1) și (4) și cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG;

| 2. | regretă profund că rezultatele evaluării finale ex-post a FEG vor fi disponibile prea târziu pentru a contribui la dezbaterea privind noul regulament al FEG pentru perioada 2014-2020, în special în ceea ce privește eficacitatea aplicării criteriului pentru acordarea de derogări în perioada de criză, deoarece cazurile vizate în legătură cu FEG nu au fost analizate în cadrul raportului intermediar de evaluare a FEG; |
| --- | --- |

2.

regretă profund că rezultatele evaluării finale ex-post a FEG vor fi disponibile prea târziu pentru a contribui la dezbaterea privind noul regulament al FEG pentru perioada 2014-2020, în special în ceea ce privește eficacitatea aplicării criteriului pentru acordarea de derogări în perioada de criză, deoarece cazurile vizate în legătură cu FEG nu au fost analizate în cadrul raportului intermediar de evaluare a FEG;

| 3. | observă că Comisia a început deja în 2011 să elaboreze un formular electronic și proceduri standard pentru cererile simplificate, pentru prelucrarea mai rapidă a cererilor și pentru îmbunătățirea raportării; solicită Comisiei să prezinte progresele realizate în urma utilizării asistenței tehnice în 2011 și 2012; |
| --- | --- |

3.

observă că Comisia a început deja în 2011 să elaboreze un formular electronic și proceduri standard pentru cererile simplificate, pentru prelucrarea mai rapidă a cererilor și pentru îmbunătățirea raportării; solicită Comisiei să prezinte progresele realizate în urma utilizării asistenței tehnice în 2011 și 2012;

| 4. | reamintește importanța relaționării și a schimburilor de informații cu privire la FEG; sprijină, prin urmare, finanțarea unui grup de experți al persoanelor de contact ale FEG, precum și a altor activități de relaționare între statele membre, inclusiv a seminarului de anul acesta privind implementarea FEG adresat practicienilor; subliniază importanța de a pune mai bine în legătură toate persoanele implicate în formularea cererilor de asistență din partea FEG, inclusiv partenerii sociali, pentru a crea cât mai multe sinergii; |
| --- | --- |

4.

reamintește importanța relaționării și a schimburilor de informații cu privire la FEG; sprijină, prin urmare, finanțarea unui grup de experți al persoanelor de contact ale FEG, precum și a altor activități de relaționare între statele membre, inclusiv a seminarului de anul acesta privind implementarea FEG adresat practicienilor; subliniază importanța de a pune mai bine în legătură toate persoanele implicate în formularea cererilor de asistență din partea FEG, inclusiv partenerii sociali, pentru a crea cât mai multe sinergii;

| 5. | solicită Comisiei să invite Parlamentul la seminarele și reuniunile grupului de experți al persoanelor de contact, organizate în cadrul asistenței tehnice, în temeiul dispozițiilor pertinente din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (4); |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să invite Parlamentul la seminarele și reuniunile grupului de experți al persoanelor de contact, organizate în cadrul asistenței tehnice, în temeiul dispozițiilor pertinente din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (4);

| 6. | încurajează statele membre să profite de schimburile de bune practici și să învețe mai ales de la statele membre care au instituit deja rețele naționale de informare cu privire la FEG la care participă partenerii sociali și actorii locali, pentru a dispune de o bună structură de asistență atunci când s-ar produce o situație care intră în sfera FEG; |
| --- | --- |

6.

încurajează statele membre să profite de schimburile de bune practici și să învețe mai ales de la statele membre care au instituit deja rețele naționale de informare cu privire la FEG la care participă partenerii sociali și actorii locali, pentru a dispune de o bună structură de asistență atunci când s-ar produce o situație care intră în sfera FEG;

| 7. | solicită Comisiei să invite partenerii sociali la seminarele adresate practicienilor, organizate în cadrul asistenței tehnice; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să invite partenerii sociali la seminarele adresate practicienilor, organizate în cadrul asistenței tehnice;

| 8. | solicită statelor membre și tuturor instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; constată, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea sa referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG, împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; așteaptă ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența, responsabilitatea și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre și tuturor instituțiilor implicate să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; constată, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea sa referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG, împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; așteaptă ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența, responsabilitatea și vizibilitatea FEG;

| 9. | se declară îngrijorat cu privire la potențialul efect negativ pe care reducerile de personal l-ar putea avea asupra evaluării rapide, normale și efective a cererilor în curs și asupra implementării asistenței tehnice acordate din FEG; consideră că orice revizuire pe termen scurt sau lung a efectivului de personal ar trebui să se bazeze pe o analiză prealabilă de impact și să ia în considerare în mod corespunzător, printre alte aspecte, obligațiile juridice ale Uniunii și noile competențe și sarcini suplimentare conferite instituțiilor prin tratate; |
| --- | --- |

9.

se declară îngrijorat cu privire la potențialul efect negativ pe care reducerile de personal l-ar putea avea asupra evaluării rapide, normale și efective a cererilor în curs și asupra implementării asistenței tehnice acordate din FEG; consideră că orice revizuire pe termen scurt sau lung a efectivului de personal ar trebui să se bazeze pe o analiză prealabilă de impact și să ia în considerare în mod corespunzător, printre alte aspecte, obligațiile juridice ale Uniunii și noile competențe și sarcini suplimentare conferite instituțiilor prin tratate;

| 10. | regretă faptul că Comisia nu are în vedere nicio campanie de popularizare în 2013, dat fiind că anumite state membre, printre care și beneficiari ai FEG, pun sub semnul întrebării utilitatea și avantajele FEG; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că Comisia nu are în vedere nicio campanie de popularizare în 2013, dat fiind că anumite state membre, printre care și beneficiari ai FEG, pun sub semnul întrebării utilitatea și avantajele FEG;

| 11. | constată faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2013 include credite de plată în valoare de 50 milioane EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel întârzierile inutile, dat fiind faptul că, în prezent, finanțarea sa este asigurată prin transferuri de la alte linii bugetare, care s-ar putea dovedi defavorabile realizării obiectivelor sociale, economice și de politică ale FEG; |
| --- | --- |

11.

constată faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2013 include credite de plată în valoare de 50 milioane EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și că, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel întârzierile inutile, dat fiind faptul că, în prezent, finanțarea sa este asigurată prin transferuri de la alte linii bugetare, care s-ar putea dovedi defavorabile realizării obiectivelor sociale, economice și de politică ale FEG;

| 12. | speră ca acțiunile întreprinse de Comisie în domeniul asistenței tehnice vor contribui la sporirea valorii adăugate a FEG și vor conduce la sprijinirea și reintegrarea durabile și bine direcționate ale lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

12.

speră ca acțiunile întreprinse de Comisie în domeniul asistenței tehnice vor contribui la sporirea valorii adăugate a FEG și vor conduce la sprijinirea și reintegrarea durabile și bine direcționate ale lucrătorilor disponibilizați;

| 13. | regretă profund decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize sociale, financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului; invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură, în special în contextul deteriorării rapide a situației sociale în câteva state membre în urma extinderii și adâncirii recesiunii; |
| --- | --- |

13.

regretă profund decizia Consiliului de a bloca, în cazul cererilor depuse după 31 decembrie 2011, prelungirea derogării aferente crizei, care permitea furnizarea de asistență financiară și lucrătorilor disponibilizați în urma actualei crize sociale, financiare și economice, nu numai celor care și-au pierdut locul de muncă din cauza schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, și care permitea, de asemenea, majorarea ratei de cofinanțare din partea Uniunii până la 65 % din costurile programului; invită Consiliul să reintroducă fără întârziere această măsură, în special în contextul deteriorării rapide a situației sociale în câteva state membre în urma extinderii și adâncirii recesiunii;

| 14. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

14.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(4)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (EGF/2013/000 TA 2013 – asistență tehnică la inițiativa Comisiei)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul legislativ final, Decizia 2013/420/UE.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/279 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/279

---

P7_TA(2013)0308

Investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (17427/1/2012 – C7-0051/2013 – 2006/0084(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 075/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (17427/1/2012 – C7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (17427/1/2012 – C7-0051/2013),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 12 iulie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 12 iulie 2011 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0244),

| — | având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2011)0135), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2011)0135),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru control bugetar (A7-0225/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru control bugetar (A7-0225/2013),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

4.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 254, 30.8.2011, p. 1.

(2)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 201.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

„De fiecare dată când Parlamentul European, Consiliul și Comisia numesc noi membri în noul Comitet de supraveghere, respectivele instituții ar trebui să îi numească și pe acei membri care urmează să intre în funcție la următoarea înlocuire parțială.”

Declarația Comisiei

„Comisia confirmă că Oficiul a declarat că va acționa în permanență în conformitate cu Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și cu Statutul deputaților în Parlamentul European, cu respectarea deplină a libertății și independenței deputaților, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 din Statut.”

Declarația Comisiei

„Comisia intenționează să mențină competențele actuale ale Directorului General al Oficiului European de Luptă Antifraudă de a stabili condițiile și detaliile privind recrutarea de personal în cadrul oficiului, mai ales în ceea ce privește durata contractelor și prelungirea lor.”

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/280 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/280

---

P7_TA(2013)0309

Actele cu putere de lege și actele administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în ceea ce privește funcțiile de depozitar, politicile de remunerare și sancțiunile (COM(2012)0350 – C7-0178/2012 – 2012/0168(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/42)

[Amendamentul 1 dacă nu se menţionează altfel]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0125/2013).

(*)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

---

DIRECTIVA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), în ceea ce privește funcțiile de depozitar, politicile de remunerare și sancțiunile

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 53 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

▌

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) ar trebui modificată pentru a ține seama de evoluția piețelor și de experiența dobândită până acum de participanții pe piață și de organismele de supraveghere, mai exact pentru a soluționa discrepanțele existente între dispozițiile de drept intern în ceea ce privește obligațiile și răspunderea depozitarilor, politica de remunerare și sancțiunile. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) ar trebui modificată pentru a ține seama de evoluția piețelor și de experiența dobândită până acum de participanții pe piață și de organismele de supraveghere, mai exact pentru a soluționa discrepanțele existente între dispozițiile de drept intern în ceea ce privește obligațiile și răspunderea depozitarilor, politica de remunerare și sancțiunile.

| (2) | În scopul contracarării impactului potențial negativ al structurilor de remunerare prost concepute asupra bunei gestionări a riscurilor și asupra controlului comportamentelor de asumare a riscului de către indivizi, ar trebui să existe o obligație explicită a societăților de administrare ale organismelor de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) de a institui și menține în vigoare, pentru categoriile de personal ale căror activități profesionale au un impact important asupra profilului de risc al OPCVM-urilor pe care le administrează, politici și practici de remunerare compatibile cu o administrare sănătoasă și eficace a riscurilor. Printre aceste categorii de personal ar trebui să se numere
  orice angajat, respectiv orice membru al personalului la nivel de fond sau fond subiacent care ia decizii, administratorii fondului și persoanele care efectiv iau decizii de investiții, persoanele care sunt în măsură să exercite o influență asupra acestor angajați sau membri ai personalului, cum ar fi consilierii de politică de investiții și analiștii
  , personalul din eșaloanele superioare de conducere , ▌precum și orice angajat care primește o remunerație totală care îl plasează în aceeași categorie de remunerare cu personalul din eșaloanele superioare de conducereși cu persoanele care
  iau decizii
  . Aceste norme ar trebui să se aplice, de asemenea, societăților de investiții de tip OPCVM care nu au desemnat o societate de administrare. |
| --- | --- |

(2)

În scopul contracarării impactului potențial negativ al structurilor de remunerare prost concepute asupra bunei gestionări a riscurilor și asupra controlului comportamentelor de asumare a riscului de către indivizi, ar trebui să existe o obligație explicită a societăților de administrare ale organismelor de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) de a institui și menține în vigoare, pentru categoriile de personal ale căror activități profesionale au un impact important asupra profilului de risc al OPCVM-urilor pe care le administrează, politici și practici de remunerare compatibile cu o administrare sănătoasă și eficace a riscurilor. Printre aceste categorii de personal ar trebui să se numere
  orice angajat, respectiv orice membru al personalului la nivel de fond sau fond subiacent care ia decizii, administratorii fondului și persoanele care efectiv iau decizii de investiții, persoanele care sunt în măsură să exercite o influență asupra acestor angajați sau membri ai personalului, cum ar fi consilierii de politică de investiții și analiștii
  , personalul din eșaloanele superioare de conducere , ▌precum și orice angajat care primește o remunerație totală care îl plasează în aceeași categorie de remunerare cu personalul din eșaloanele superioare de conducereși cu persoanele care
  iau decizii
  . Aceste norme ar trebui să se aplice, de asemenea, societăților de investiții de tip OPCVM care nu au desemnat o societate de administrare.

| (3) | Principiile care guvernează politicile de remunerare ar trebui să recunoască faptul că societățile de administrare ale OPCVM-urilor au capacitatea de a aplica respectivele politici în diferite moduri, în funcție de dimensiunea lor și de mărimea OPCVM-urilor administrate, de organizarea lor internă și de natura, amploarea și complexitatea activităților lor.
  Cu toate acestea, societățile de administrare a OPCVM-urilor ar trebui să asigure în toate cazurile aplicarea simultană a acestor principii. |
| --- | --- |

(3)

Principiile care guvernează politicile de remunerare ar trebui să recunoască faptul că societățile de administrare ale OPCVM-urilor au capacitatea de a aplica respectivele politici în diferite moduri, în funcție de dimensiunea lor și de mărimea OPCVM-urilor administrate, de organizarea lor internă și de natura, amploarea și complexitatea activităților lor.
  Cu toate acestea, societățile de administrare a OPCVM-urilor ar trebui să asigure în toate cazurile aplicarea simultană a acestor principii.

| (4) | Principiile referitoare la politicile de remunerare solide stabilite în prezenta directivă ar trebui să respecte și să completeze principiile stabilite în Recomandarea 2009/384/CE a Comisiei din 30 aprilie 2009 privind politicile de remunerare în sectorul serviciilor financiare (3),
  precum și lucrările Consiliului pentru Stabilitate Financiară și angajamentele G20 în vederea atenuării riscurilor în sectorul serviciilor financiare
  . |
| --- | --- |

(4)

Principiile referitoare la politicile de remunerare solide stabilite în prezenta directivă ar trebui să respecte și să completeze principiile stabilite în Recomandarea 2009/384/CE a Comisiei din 30 aprilie 2009 privind politicile de remunerare în sectorul serviciilor financiare (3),
  precum și lucrările Consiliului pentru Stabilitate Financiară și angajamentele G20 în vederea atenuării riscurilor în sectorul serviciilor financiare
  .

| (4a) | Remunerația variabilă garantată ar trebui să fie de natură excepțională întrucât nu corespunde cu buna gestiune a riscului sau cu principiul remunerației în funcție de rezultate și nu ar trebui să facă parte din planurile de compensare anticipată. |
| --- | --- |

(4a)

Remunerația variabilă garantată ar trebui să fie de natură excepțională întrucât nu corespunde cu buna gestiune a riscului sau cu principiul remunerației în funcție de rezultate și nu ar trebui să facă parte din planurile de compensare anticipată.

| (4b) | Remunerațiile plătite din fond către societățile de administrare și cele plătite de societățile de administrare personalului lor ar trebui să respecte principiile de bună gestiune și de gestiune eficientă a riscurilor și, totodată, interesele investitorilor. |
| --- | --- |

(4b)

Remunerațiile plătite din fond către societățile de administrare și cele plătite de societățile de administrare personalului lor ar trebui să respecte principiile de bună gestiune și de gestiune eficientă a riscurilor și, totodată, interesele investitorilor.

| (4c) | Pe lângă remunerarea proporțională, ar trebui să fie posibil ca acele costuri și cheltuieli direct legate de menținerea și de salvgardarea investițiilor, precum cele destinate acțiunilor în instanță, protecției și aplicării drepturilor deținătorului de titluri de participare sau pentru retragerea sau compensarea pentru activele pierdute, să fie percepute de la fond de către societatea de administrare. Comisia ar trebui să evalueze care sunt costurile și cheltuielile obișnuite legate de produse în statele membre pentru produsele de investiții cu amănuntul. Comisia ar trebui să efectueze un exercițiu de consultare și o evaluare de impact, şi ar trebui să înainteze un proces legislativ în cazul în care este necesară o armonizare suplimentară. |
| --- | --- |

(4c)

Pe lângă remunerarea proporțională, ar trebui să fie posibil ca acele costuri și cheltuieli direct legate de menținerea și de salvgardarea investițiilor, precum cele destinate acțiunilor în instanță, protecției și aplicării drepturilor deținătorului de titluri de participare sau pentru retragerea sau compensarea pentru activele pierdute, să fie percepute de la fond de către societatea de administrare. Comisia ar trebui să evalueze care sunt costurile și cheltuielile obișnuite legate de produse în statele membre pentru produsele de investiții cu amănuntul. Comisia ar trebui să efectueze un exercițiu de consultare și o evaluare de impact, şi ar trebui să înainteze un proces legislativ în cazul în care este necesară o armonizare suplimentară.

| (5) | Pentru a promova convergența practicilor de supraveghere în ceea ce privește evaluarea politicilor și a practicilor de remunerare, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP), înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4) ar trebui să asigure existența unor orientări cu privire la politicile de remunerare sănătoase în sectorul administrării activelor. Autoritatea bancară europeană (ABE), înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5) ar trebui să ofere sprijin AEVMP la elaborarea acestor orientări.
  În special, orientările respective ar trebui să ofere instrucțiuni suplimentare cu privire la neutralizarea parțială a principiilor în materie de remunerare, care să fie compatibile cu profilul de risc, cu apetitul pentru risc și cu strategia societății de administrare și a OPCVM-ului pe care îl administrează aceasta. Orientările formulate de AEVMP cu privire la politicile de remunerare ar trebui, după caz, să fie aliniate pe cât posibil la cele pentru fondurile reglementate conform Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative

   (6)

  . Totodată, AEVMP ar trebui să supravegheze aplicarea corespunzătoare a acestor orientări de către autoritățile competente. Deficiențele ar trebui rezolvate în mod prompt prin măsuri de supraveghere menite să asigure un mediu de concurență loială pe piața internă. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a promova convergența practicilor de supraveghere în ceea ce privește evaluarea politicilor și a practicilor de remunerare, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP), înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (4) ar trebui să asigure existența unor orientări cu privire la politicile de remunerare sănătoase în sectorul administrării activelor. Autoritatea bancară europeană (ABE), înființată prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (5) ar trebui să ofere sprijin AEVMP la elaborarea acestor orientări.
  În special, orientările respective ar trebui să ofere instrucțiuni suplimentare cu privire la neutralizarea parțială a principiilor în materie de remunerare, care să fie compatibile cu profilul de risc, cu apetitul pentru risc și cu strategia societății de administrare și a OPCVM-ului pe care îl administrează aceasta. Orientările formulate de AEVMP cu privire la politicile de remunerare ar trebui, după caz, să fie aliniate pe cât posibil la cele pentru fondurile reglementate conform Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative

   (6)

  . Totodată, AEVMP ar trebui să supravegheze aplicarea corespunzătoare a acestor orientări de către autoritățile competente. Deficiențele ar trebui rezolvate în mod prompt prin măsuri de supraveghere menite să asigure un mediu de concurență loială pe piața internă.

| (6) | Dispozițiile referitoare la remunerare nu ar trebui să aducă atingere exercitării depline a drepturilor fundamentale garantate de tratate, principiilor generale de drept contractual și dreptul muncii de la nivel național, legislației aplicabile privind drepturile și participarea acționarilor și responsabilitățile generale ale organelor administrative și de supraveghere din cadrul instituțiilor vizate, precum și, dacă este cazul, dreptului partenerilor sociali de a încheia și aplica acorduri colective în conformitate cu legislația și cutumele naționale. |
| --- | --- |

(6)

Dispozițiile referitoare la remunerare nu ar trebui să aducă atingere exercitării depline a drepturilor fundamentale garantate de tratate, principiilor generale de drept contractual și dreptul muncii de la nivel național, legislației aplicabile privind drepturile și participarea acționarilor și responsabilitățile generale ale organelor administrative și de supraveghere din cadrul instituțiilor vizate, precum și, dacă este cazul, dreptului partenerilor sociali de a încheia și aplica acorduri colective în conformitate cu legislația și cutumele naționale.

| (7) | Pentru a asigura nivelul necesar de armonizare a cerințelor de reglementare din diferite state membre, ar trebui să se adopte norme suplimentare care să definească sarcinile și obligațiile depozitarilor, să desemneze entitățile juridice care pot fi numite depozitari și să clarifice răspunderea depozitarilor în cazurile în care activele OPCVM-urilor sunt pierdute de entitatea care le păstrează în custodie sau în cazul îndeplinirii necorespunzătoare a activității de supraveghere de către depozitari. Îndeplinirea necorespunzătoare poate duce la pierderea activelor, dar și la diminuarea valorii activelor, în cazul în care, de exemplu, un depozitar a acceptat investiții care nu erau conforme cu regulile fondului, expunându-l pe investitor la riscuri neașteptate sau neanticipate. Sunt necesare, de asemenea, norme suplimentare care să clarifice condițiile în care pot fi delegate funcțiile de depozitar. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura nivelul necesar de armonizare a cerințelor de reglementare din diferite state membre, ar trebui să se adopte norme suplimentare care să definească sarcinile și obligațiile depozitarilor, să desemneze entitățile juridice care pot fi numite depozitari și să clarifice răspunderea depozitarilor în cazurile în care activele OPCVM-urilor sunt pierdute de entitatea care le păstrează în custodie sau în cazul îndeplinirii necorespunzătoare a activității de supraveghere de către depozitari. Îndeplinirea necorespunzătoare poate duce la pierderea activelor, dar și la diminuarea valorii activelor, în cazul în care, de exemplu, un depozitar a acceptat investiții care nu erau conforme cu regulile fondului, expunându-l pe investitor la riscuri neașteptate sau neanticipate. Sunt necesare, de asemenea, norme suplimentare care să clarifice condițiile în care pot fi delegate funcțiile de depozitar.

| (8) | Este necesar să se clarifice faptul că un OPCVM ar trebui să numească un depozitar unic care să exercite o supraveghere generală a activelor OPCVM-ului. Obligativitatea existenței unui depozitar unic ar trebui să garanteze că depozitarul are o imagine de ansamblu asupra tuturor activelor OPCVM-ului și că atât administratorii fondului, cât și investitorii au un singur punct de referință în cazul în care apar probleme legate de păstrarea în siguranță a activelor sau de exercitarea funcțiilor de supraveghere. Păstrarea în siguranță a activelor include păstrarea în custodie a activelor sau, în cazul în care activele sunt de așa natură încât nu pot fi păstrate în custodie, verificarea titlurilor de proprietate asupra acestor active, precum și ținerea evidențelor pentru activele respective. |
| --- | --- |

(8)

Este necesar să se clarifice faptul că un OPCVM ar trebui să numească un depozitar unic care să exercite o supraveghere generală a activelor OPCVM-ului. Obligativitatea existenței unui depozitar unic ar trebui să garanteze că depozitarul are o imagine de ansamblu asupra tuturor activelor OPCVM-ului și că atât administratorii fondului, cât și investitorii au un singur punct de referință în cazul în care apar probleme legate de păstrarea în siguranță a activelor sau de exercitarea funcțiilor de supraveghere. Păstrarea în siguranță a activelor include păstrarea în custodie a activelor sau, în cazul în care activele sunt de așa natură încât nu pot fi păstrate în custodie, verificarea titlurilor de proprietate asupra acestor active, precum și ținerea evidențelor pentru activele respective.

| (9) | În îndeplinirea atribuțiilor sale, un depozitar ar trebui să acționeze în mod onest, corect, profesional, independent și în interesul OPCVM-ului sau al investitorilor OPCVM-ului. |
| --- | --- |

(9)

În îndeplinirea atribuțiilor sale, un depozitar ar trebui să acționeze în mod onest, corect, profesional, independent și în interesul OPCVM-ului sau al investitorilor OPCVM-ului.

| (10) | Pentru a asigura o abordare armonizată în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor de depozitar în toate statele membre, indiferent de forma juridică a OPCVM-ului, este necesar să se introducă o listă uniformă a obligațiilor de supraveghere care urmează să fie îndeplinite atât de OPCVM-urile sub formă de societate (societățile de investiții), cât și de OPCVM-urile sub formă contractuală. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a asigura o abordare armonizată în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor de depozitar în toate statele membre, indiferent de forma juridică a OPCVM-ului, este necesar să se introducă o listă uniformă a obligațiilor de supraveghere care urmează să fie îndeplinite atât de OPCVM-urile sub formă de societate (societățile de investiții), cât și de OPCVM-urile sub formă contractuală.

| (11) | Depozitarul ar trebui să fie responsabil pentru monitorizarea adecvată a fluxurilor de numerar ale OPCVM-ului, și, în mod concret, pentru a garanta că banii investitorilor și numerarul care aparține OPCVM-ului se înregistrează corect în conturile deschise în numele OPCVM-ului, în numele societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului sau în numele depozitarului care acționează în numele OPCVM-ului. Prin urmare, ar trebui să se adopte dispoziții detaliate privind monitorizarea numerarului, astfel încât să se asigure niveluri eficace și coerente de protecție a investitorilor. Pentru a se asigura că banii investitorilor sunt înregistrați în conturi de numerar, depozitarul ar trebui să țină cont de principiile stabilite la articolul 16 din Directiva 2006/73/CE a Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele organizatorice și condițiile de funcționare ale întreprinderilor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (7). |
| --- | --- |

(11)

Depozitarul ar trebui să fie responsabil pentru monitorizarea adecvată a fluxurilor de numerar ale OPCVM-ului, și, în mod concret, pentru a garanta că banii investitorilor și numerarul care aparține OPCVM-ului se înregistrează corect în conturile deschise în numele OPCVM-ului, în numele societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului sau în numele depozitarului care acționează în numele OPCVM-ului. Prin urmare, ar trebui să se adopte dispoziții detaliate privind monitorizarea numerarului, astfel încât să se asigure niveluri eficace și coerente de protecție a investitorilor. Pentru a se asigura că banii investitorilor sunt înregistrați în conturi de numerar, depozitarul ar trebui să țină cont de principiile stabilite la articolul 16 din Directiva 2006/73/CE a Comisiei din 10 august 2006 de punere în aplicare a Directivei 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind cerințele organizatorice și condițiile de funcționare ale întreprinderilor de investiții și termenii definiți în sensul directivei menționate (7).

| (12) | Pentru a preveni transferurile frauduloase de numerar, ar trebui să se interzică deschiderea de conturi de numerar asociate cu tranzacțiile fondului fără cunoștința depozitarului. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a preveni transferurile frauduloase de numerar, ar trebui să se interzică deschiderea de conturi de numerar asociate cu tranzacțiile fondului fără cunoștința depozitarului.

| (13) | Orice instrument financiar păstrat în custodie pentru un OPCVM ar trebui să fie diferențiat de activele proprii ale depozitarului, și ar trebui să fie identificat, în orice moment, ca aparținând OPCVM-ului respectiv; o astfel de cerință ar trebui să confere un nivel suplimentar de protecție pentru investitori în cazul în care depozitarul nu-și respectă obligațiile contractuale. |
| --- | --- |

(13)

Orice instrument financiar păstrat în custodie pentru un OPCVM ar trebui să fie diferențiat de activele proprii ale depozitarului, și ar trebui să fie identificat, în orice moment, ca aparținând OPCVM-ului respectiv; o astfel de cerință ar trebui să confere un nivel suplimentar de protecție pentru investitori în cazul în care depozitarul nu-și respectă obligațiile contractuale.

| (14) | În plus față de obligația existentă de a păstra în siguranță activele care aparțin unui OPCVM, activele care pot fi păstrate în custodie ar trebui să fie diferențiate de cele care nu pot fi păstrate în custodie, în cazul acestora din urmă aplicându-se o cerință de ținere a evidențelor și de verificare a titlurilor de proprietate. Grupul activelor care pot fi păstrate în custodie ar trebui să fie clar diferențiat, deoarece obligația de a restitui activele pierdute ar trebui să se aplice doar acestei categorii specifice de active financiare. |
| --- | --- |

(14)

În plus față de obligația existentă de a păstra în siguranță activele care aparțin unui OPCVM, activele care pot fi păstrate în custodie ar trebui să fie diferențiate de cele care nu pot fi păstrate în custodie, în cazul acestora din urmă aplicându-se o cerință de ținere a evidențelor și de verificare a titlurilor de proprietate. Grupul activelor care pot fi păstrate în custodie ar trebui să fie clar diferențiat, deoarece obligația de a restitui activele pierdute ar trebui să se aplice doar acestei categorii specifice de active financiare.

| (14a) | Instrumentele financiare păstrate în custodie de către depozitar nu ar trebui să fie reutilizate de către depozitar sau de către orice parte terță căreia i s-a delegat funcția de custodie pe cont propriu. |
| --- | --- |

(14a)

Instrumentele financiare păstrate în custodie de către depozitar nu ar trebui să fie reutilizate de către depozitar sau de către orice parte terță căreia i s-a delegat funcția de custodie pe cont propriu.

| (15) | Este necesar să se definească condițiile în care sarcinile de păstrare în siguranță ale depozitarului pot fi delegate unui terț. Delegarea și subdelegarea ar trebui să fie justificate în mod obiectiv și supuse unor cerințe stricte în ceea ce privește eligibilitatea părții terțe căreia i se încredințează funcția delegată și în ceea ce privește abilitățile, grija și diligența de care ar trebui să dea dovadă depozitarul atunci când selectează, numește și monitorizează această parte terță. În vederea realizării unor condiții de piață uniforme și a unui nivel la fel de ridicat de protecție a investitorilor, aceste condiții ar trebui să fie aliniate cu cele aplicabile în temeiul Directivei 2011/61/UE, a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind agențiile de rating de credit (8) și a Regulamentului (UE) nr. 1095/2010. Ar trebui adoptate dispoziții care să garanteze că părțile terțe au la dispoziţie mijloacele necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile și că acestea separă activele OPCVM-urilor. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar să se definească condițiile în care sarcinile de păstrare în siguranță ale depozitarului pot fi delegate unui terț. Delegarea și subdelegarea ar trebui să fie justificate în mod obiectiv și supuse unor cerințe stricte în ceea ce privește eligibilitatea părții terțe căreia i se încredințează funcția delegată și în ceea ce privește abilitățile, grija și diligența de care ar trebui să dea dovadă depozitarul atunci când selectează, numește și monitorizează această parte terță. În vederea realizării unor condiții de piață uniforme și a unui nivel la fel de ridicat de protecție a investitorilor, aceste condiții ar trebui să fie aliniate cu cele aplicabile în temeiul Directivei 2011/61/UE, a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind agențiile de rating de credit (8) și a Regulamentului (UE) nr. 1095/2010. Ar trebui adoptate dispoziții care să garanteze că părțile terțe au la dispoziţie mijloacele necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile și că acestea separă activele OPCVM-urilor.

| (16) | Încredințarea custodiei activelor unui operator de sistem de decontare a titlurilor de valoare în conformitate cu Directiva 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare (9) sau încredințarea furnizării de servicii similare unor sisteme de decontare a titlurilor de valoare din țări terțe nu ar trebui considerată o delegare a funcțiilor de custodie. |
| --- | --- |

(16)

Încredințarea custodiei activelor unui operator de sistem de decontare a titlurilor de valoare în conformitate cu Directiva 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 1998 privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare (9) sau încredințarea furnizării de servicii similare unor sisteme de decontare a titlurilor de valoare din țări terțe nu ar trebui considerată o delegare a funcțiilor de custodie.

| (17) | O parte terță căreia îi este delegată păstrarea în siguranță a activelor ar trebui să aibă posibilitatea de a menține un cont colectiv („omnibus account”), sub forma unui cont comun segregat pentru mai multe OPCVM-uri. |
| --- | --- |

(17)

O parte terță căreia îi este delegată păstrarea în siguranță a activelor ar trebui să aibă posibilitatea de a menține un cont colectiv („omnibus account”), sub forma unui cont comun segregat pentru mai multe OPCVM-uri.

| (18) | Dacă custodia este delegată unui terț, este necesar, de asemenea, să se garanteze că terțul face obiectul unor cerințe specifice privind reglementarea și supravegherea prudențială eficace. În plus, pentru a se garanta că instrumentele financiare se află în posesia părții terțe căreia i s-a delegat custodia, ar trebui să se efectueze audituri externe periodice. |
| --- | --- |

(18)

Dacă custodia este delegată unui terț, este necesar, de asemenea, să se garanteze că terțul face obiectul unor cerințe specifice privind reglementarea și supravegherea prudențială eficace. În plus, pentru a se garanta că instrumentele financiare se află în posesia părții terțe căreia i s-a delegat custodia, ar trebui să se efectueze audituri externe periodice.

| (19) | Pentru a se asigura niveluri înalte și uniforme de protecție a investitorilor, ar trebui să se adopte dispoziții cu privire la conduita profesională și la gestionarea conflictelor de interese, care să se aplice în toate situațiile, inclusiv în cazul delegării obligațiilor de păstrare în siguranță. Aceste norme ar trebui să asigure, în mod concret, o separare clară a sarcinilor și funcțiilor între depozitar, OPCVM și societatea de administrare. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a se asigura niveluri înalte și uniforme de protecție a investitorilor, ar trebui să se adopte dispoziții cu privire la conduita profesională și la gestionarea conflictelor de interese, care să se aplice în toate situațiile, inclusiv în cazul delegării obligațiilor de păstrare în siguranță. Aceste norme ar trebui să asigure, în mod concret, o separare clară a sarcinilor și funcțiilor între depozitar, OPCVM și societatea de administrare.

| (20) | Pentru a se asigura un nivel înalt de protecție a investitorilor și un nivel corespunzător de reglementare prudențială și control permanent, este necesar să se stabilească o listă exhaustivă de entități eligibile să funcționeze ca depozitari, astfel încât numai instituțiile de credit și societățile de investiții să fie autorizate să funcționeze ca depozitari ai OPCVM-urilor. Pentru a permite altor entități care anterior erau eligibile să funcționeze ca depozitari pentru fondurile OPCVM să se transforme în entități eligibile, ar trebui prevăzute dispoziții tranzitorii pentru entitățile respective. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a se asigura un nivel înalt de protecție a investitorilor și un nivel corespunzător de reglementare prudențială și control permanent, este necesar să se stabilească o listă exhaustivă de entități eligibile să funcționeze ca depozitari, astfel încât numai instituțiile de credit și societățile de investiții să fie autorizate să funcționeze ca depozitari ai OPCVM-urilor. Pentru a permite altor entități care anterior erau eligibile să funcționeze ca depozitari pentru fondurile OPCVM să se transforme în entități eligibile, ar trebui prevăzute dispoziții tranzitorii pentru entitățile respective.

| (21) | Este necesar să se precizeze și să se clarifice răspunderea depozitarului OPCVM-ului în cazul pierderii unui instrument financiar care este păstrat în custodie. În cazul pierderii unui instrument financiar păstrat în custodie, depozitarul ar trebui să fie răspunzător pentru restituirea unui instrument financiar de același tip sau de o valoare corespunzătoare către OPCVM. Nu ar trebui să fie avută în vedere nicio altă scutire de răspundere în cazul pierderii activelor, cu excepția cazului în care depozitarul poate dovedi că pierderea este cauzată de un „eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil, ale cărui consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens”. În acest context, un depozitar nu ar trebui să poată invoca anumite situații interne, cum ar fi o acțiune frauduloasă a unui angajat, pentru a fi exonerat de răspundere. |
| --- | --- |

(21)

Este necesar să se precizeze și să se clarifice răspunderea depozitarului OPCVM-ului în cazul pierderii unui instrument financiar care este păstrat în custodie. În cazul pierderii unui instrument financiar păstrat în custodie, depozitarul ar trebui să fie răspunzător pentru restituirea unui instrument financiar de același tip sau de o valoare corespunzătoare către OPCVM. Nu ar trebui să fie avută în vedere nicio altă scutire de răspundere în cazul pierderii activelor, cu excepția cazului în care depozitarul poate dovedi că pierderea este cauzată de un „eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil, ale cărui consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens”. În acest context, un depozitar nu ar trebui să poată invoca anumite situații interne, cum ar fi o acțiune frauduloasă a unui angajat, pentru a fi exonerat de răspundere.

| (22) | În cazul în care depozitarul deleagă sarcini de custodie, acesta ar trebui să fie răspunzător pentru pierderea instrumentelor financiare aflate în custodia unei părți terțe. De asemenea, ar trebui să se precizeze că, în cazul pierderii unui instrument păstrat în custodie, depozitarul este obligat să restituie un instrument financiar de același tip sau de o valoare corespunzătoare, chiar și în cazul în care pierderile s-au produs la subcustodele acestuia. Depozitarul ar trebui să fie scutit de această răspundere doar în cazul în care poate dovedi că pierderea a fost cauzată de un eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil și ale cărui consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens. În acest context, un depozitar nu ar trebui să poată invoca anumite situații interne, cum ar fi o acțiune frauduloasă a unui angajat, pentru a fi exonerat de răspundere. Nu ar trebui să fie permisă nicio scutire de răspundere legală sau contractuală în cazul pierderii activelor de către depozitar sau de subcustodele său. |
| --- | --- |

(22)

În cazul în care depozitarul deleagă sarcini de custodie, acesta ar trebui să fie răspunzător pentru pierderea instrumentelor financiare aflate în custodia unei părți terțe. De asemenea, ar trebui să se precizeze că, în cazul pierderii unui instrument păstrat în custodie, depozitarul este obligat să restituie un instrument financiar de același tip sau de o valoare corespunzătoare, chiar și în cazul în care pierderile s-au produs la subcustodele acestuia. Depozitarul ar trebui să fie scutit de această răspundere doar în cazul în care poate dovedi că pierderea a fost cauzată de un eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil și ale cărui consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens. În acest context, un depozitar nu ar trebui să poată invoca anumite situații interne, cum ar fi o acțiune frauduloasă a unui angajat, pentru a fi exonerat de răspundere. Nu ar trebui să fie permisă nicio scutire de răspundere legală sau contractuală în cazul pierderii activelor de către depozitar sau de subcustodele său.

| (23) | Fiecare investitor într-un fond OPCVM ar trebui să poată introduce acțiuni în răspundere împotriva depozitarului său, fie în mod direct, fie indirect, prin intermediul societății de administrare. Exercitarea căilor de atac împotriva depozitarului nu ar trebui să depindă de forma juridică a OPCVM-ului (de societate sau contractuală) sau de natura juridică a raporturilor dintre depozitar, societatea de administrare și deținătorii de titluri de participare. |
| --- | --- |

(23)

Fiecare investitor într-un fond OPCVM ar trebui să poată introduce acțiuni în răspundere împotriva depozitarului său, fie în mod direct, fie indirect, prin intermediul societății de administrare. Exercitarea căilor de atac împotriva depozitarului nu ar trebui să depindă de forma juridică a OPCVM-ului (de societate sau contractuală) sau de natura juridică a raporturilor dintre depozitar, societatea de administrare și deținătorii de titluri de participare.

| (24) | La 12 iulie 2010 Comisia a propus modificarea Directivei 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 martie 1997 privind sistemele de compensare pentru investitori (10). Este esențial ca propunerea din 12 iulie 2010 să fie completată prin clarificarea obligațiilor și a sferei de cuprindere a răspunderii depozitarului și a subcustozilor OPCVM-urilor, în vederea asigurării unui nivel înalt de protecție pentru investitorii în OPCVM-uri în cazurile în care un depozitar nu-și poate îndeplini obligațiile stabilite în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(24)

La 12 iulie 2010 Comisia a propus modificarea Directivei 97/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 martie 1997 privind sistemele de compensare pentru investitori (10). Este esențial ca propunerea din 12 iulie 2010 să fie completată prin clarificarea obligațiilor și a sferei de cuprindere a răspunderii depozitarului și a subcustozilor OPCVM-urilor, în vederea asigurării unui nivel înalt de protecție pentru investitorii în OPCVM-uri în cazurile în care un depozitar nu-și poate îndeplini obligațiile stabilite în prezenta directivă.

| (24a) | Ținând cont de dispozițiile din prezenta directive de stabilire a sferei funcțiilor și responsabilităților depozitarilor, Comisia ar trebui să analizeze în ce situații deciziile greșite ale unui depozitar OPCVM sau ale unui subcustode ar putea conduce la pierderi pentru deținătorul de titluri de participare, fie prin pierderea valorii nete de activ a titlurilor lor, fie din alte cauze, pierderi care nu sunt recuperabile în temeiul respectivelor dispoziții și care, prin urmare, ar putea impune o prelungire a actualelor mecanisme de compensare a investitorilor pentru a include asigurarea sau un tip de mecanism de compensare care să protejeze custodele împotriva unei decizii greșite a unui subcustode. Analiza ar trebui să vizeze, de asemenea, modul în care se poate asigura, în astfel de situații, că protecția investitorilor și transparența sunt echivalente, indiferent de lanțul de intermediere dintre investitor și titlurile de valoare mobiliare afectate de deciziile greșite. Această analiză ar trebui prezentată Parlamentului European și Consiliului, împreună cu propuneri legislative, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(24a)

Ținând cont de dispozițiile din prezenta directive de stabilire a sferei funcțiilor și responsabilităților depozitarilor, Comisia ar trebui să analizeze în ce situații deciziile greșite ale unui depozitar OPCVM sau ale unui subcustode ar putea conduce la pierderi pentru deținătorul de titluri de participare, fie prin pierderea valorii nete de activ a titlurilor lor, fie din alte cauze, pierderi care nu sunt recuperabile în temeiul respectivelor dispoziții și care, prin urmare, ar putea impune o prelungire a actualelor mecanisme de compensare a investitorilor pentru a include asigurarea sau un tip de mecanism de compensare care să protejeze custodele împotriva unei decizii greșite a unui subcustode. Analiza ar trebui să vizeze, de asemenea, modul în care se poate asigura, în astfel de situații, că protecția investitorilor și transparența sunt echivalente, indiferent de lanțul de intermediere dintre investitor și titlurile de valoare mobiliare afectate de deciziile greșite. Această analiză ar trebui prezentată Parlamentului European și Consiliului, împreună cu propuneri legislative, dacă este necesar.

| (25) | Este necesar să se garanteze că depozitarilor li se aplică aceleași cerințe indiferent de forma juridică pe care o iau OPCVM-urile. Uniformitatea cerințelor ar trebui să consolideze certitudinea juridică, să întărească protecția investitorilor și să contribuie la crearea unor condiții uniforme pe piață. Comisia nu a primit nicio notificare conform căreia o societate de investiții să fi recurs la derogarea de la obligația generală de a încredința active unui depozitar. Prin urmare, dispozițiile Directivei 2009/65/CE privind depozitarul unei societăți de investiții ar trebui să fie considerate redundante. |
| --- | --- |

(25)

Este necesar să se garanteze că depozitarilor li se aplică aceleași cerințe indiferent de forma juridică pe care o iau OPCVM-urile. Uniformitatea cerințelor ar trebui să consolideze certitudinea juridică, să întărească protecția investitorilor și să contribuie la crearea unor condiții uniforme pe piață. Comisia nu a primit nicio notificare conform căreia o societate de investiții să fi recurs la derogarea de la obligația generală de a încredința active unui depozitar. Prin urmare, dispozițiile Directivei 2009/65/CE privind depozitarul unei societăți de investiții ar trebui să fie considerate redundante.

| (26) | În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 privind consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare, autoritățile competente ar trebui să fie împuternicite să impună sancțiuni pecuniare suficient de ridicate astfel încât să fie
  efective,
  disuasive și proporționale, pentru a contrabalansa avantajele preconizate în urma comportamentelor care încalcă dispozițiile. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 8 decembrie 2010 privind consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare, autoritățile competente ar trebui să fie împuternicite să impună sancțiuni pecuniare suficient de ridicate astfel încât să fie
  efective,
  disuasive și proporționale, pentru a contrabalansa avantajele preconizate în urma comportamentelor care încalcă dispozițiile.

| (27) | Pentru a se garanta o aplicare consecventă în toate statele membre, acestea ar trebui să se asigure, atunci când stabilesc tipul sancțiunilor sau măsurilor administrative și nivelul sancțiunilor administrative pecuniare, că autoritățile lor competente iau în considerare toate circumstanțele relevante. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a se garanta o aplicare consecventă în toate statele membre, acestea ar trebui să se asigure, atunci când stabilesc tipul sancțiunilor sau măsurilor administrative și nivelul sancțiunilor administrative pecuniare, că autoritățile lor competente iau în considerare toate circumstanțele relevante.

| (28) | Pentru a întări efectul disuasiv asupra publicului larg și a informa în legătură cu încălcările normelor care ar putea fi în detrimentul protecției investitorilor, sancțiunile ar trebui să fie publicate, exceptând anumite împrejurări bine definite. Pentru a garanta respectarea principiului proporționalității, în cazul în care publicarea ar cauza un prejudiciu disproporționat părților implicate, sancțiunile ar trebui publicate în mod anonim. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a întări efectul disuasiv asupra publicului larg și a informa în legătură cu încălcările normelor care ar putea fi în detrimentul protecției investitorilor, sancțiunile ar trebui să fie publicate, exceptând anumite împrejurări bine definite. Pentru a garanta respectarea principiului proporționalității, în cazul în care publicarea ar cauza un prejudiciu disproporționat părților implicate, sancțiunile ar trebui publicate în mod anonim.

| (29) | Pentru a depista eventualele încălcări, ar trebui să li se confere autorităților competente atribuțiile de investigare necesare, iar acestea ar trebui să instituie mecanisme eficace de încurajare a raportării încălcărilor efective sau potențiale. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a depista eventualele încălcări, ar trebui să li se confere autorităților competente atribuțiile de investigare necesare, iar acestea ar trebui să instituie mecanisme eficace de încurajare a raportării încălcărilor efective sau potențiale.

| (30) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere niciunei dispoziții din dreptul statelor membre referitoare la infracțiuni sau sancțiuni penale. |
| --- | --- |

(30)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere niciunei dispoziții din dreptul statelor membre referitoare la infracțiuni sau sancțiuni penale.

| (31) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, consacrate în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(31)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, consacrate în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (32) | Pentru a garanta că obiectivele prezentei directive sunt atinse, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Mai exact, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate care să precizeze elementele care trebuie incluse în acordul standard dintre depozitar și societatea de administrare sau societatea de investiții, condițiile pentru îndeplinirea funcțiilor depozitarului, inclusiv tipul de instrumente financiare care ar trebui incluse în domeniul de aplicare a obligațiilor custodelui, condițiile în care depozitarul își exercită obligațiile de custodie asupra instrumentelor financiare înregistrate la un depozitar central și condițiile în care depozitarul ar trebui să păstreze în siguranță instrumentele financiare emise în formă nominativă și înregistrate la un emitent sau la un operator de registru, obligațiile de diligență ale depozitarilor, obligațiile de separare, condițiile și circumstanțele în care instrumentele financiare păstrate în custodie ar trebui să fie considerate ca fiind pierdute, ceea ce trebuie să se înțeleagă prin evenimente exterioare în afara controlului rezonabil, ale căror consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens.
  Aceste acte delegate ar trebui să garanteze un nivel de protecție a investitorilor cel puțin la fel de înalt ca cel asigurat prin actele delegate adoptate în temeiul Directivei 2011/61/UE. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi.
  Atunci când pregătește și redactează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a garanta că obiectivele prezentei directive sunt atinse, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Mai exact, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate care să precizeze elementele care trebuie incluse în acordul standard dintre depozitar și societatea de administrare sau societatea de investiții, condițiile pentru îndeplinirea funcțiilor depozitarului, inclusiv tipul de instrumente financiare care ar trebui incluse în domeniul de aplicare a obligațiilor custodelui, condițiile în care depozitarul își exercită obligațiile de custodie asupra instrumentelor financiare înregistrate la un depozitar central și condițiile în care depozitarul ar trebui să păstreze în siguranță instrumentele financiare emise în formă nominativă și înregistrate la un emitent sau la un operator de registru, obligațiile de diligență ale depozitarilor, obligațiile de separare, condițiile și circumstanțele în care instrumentele financiare păstrate în custodie ar trebui să fie considerate ca fiind pierdute, ceea ce trebuie să se înțeleagă prin evenimente exterioare în afara controlului rezonabil, ale căror consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens.
  Aceste acte delegate ar trebui să garanteze un nivel de protecție a investitorilor cel puțin la fel de înalt ca cel asigurat prin actele delegate adoptate în temeiul Directivei 2011/61/UE. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi.
  Atunci când pregătește și redactează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (33) | În conformitate cu Declarația politică comună ▌ a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din 28 septembrie 2011 (11), statele membre și-au luat angajamentul de a adăuga la notificarea măsurilor lor de transpunere, în cazuri justificate, unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu Declarația politică comună ▌ a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din 28 septembrie 2011 (11), statele membre și-au luat angajamentul de a adăuga la notificarea măsurilor lor de transpunere, în cazuri justificate, unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată.

| (34) | Deoarece obiectivele prezentei directive, şi anume îmbunătățirea încrederii investitorilor în OPCVM-uri, prin consolidarea dispozițiilor privind obligațiile și răspunderea depozitarilor, politicile de remunerare ale societăților de administrare și ale societăților de investiții, și prin introducerea de standarde comune privind sancțiunile aplicabile principalelor încălcări ale dispozițiilor prezentei directive nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre acționând independent unul de altul, şi prin urmare având în vedere amploarea şi efectele lor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea ar trebui să adopte măsurile necesare, în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(34)

Deoarece obiectivele prezentei directive, şi anume îmbunătățirea încrederii investitorilor în OPCVM-uri, prin consolidarea dispozițiilor privind obligațiile și răspunderea depozitarilor, politicile de remunerare ale societăților de administrare și ale societăților de investiții, și prin introducerea de standarde comune privind sancțiunile aplicabile principalelor încălcări ale dispozițiilor prezentei directive nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre acționând independent unul de altul, şi prin urmare având în vedere amploarea şi efectele lor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea ar trebui să adopte măsurile necesare, în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective.

| (34a) | Autoritatea europeană pentru protecţia datelor a fost consultată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date. |
| --- | --- |

(34a)

Autoritatea europeană pentru protecţia datelor a fost consultată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.

| (35) | Prin urmare, Directiva 2009/65/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, Directiva 2009/65/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2009/65/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduc următoarele articole ▌:
  „Articolul 14a
  (1)   Statele membre impun societăților de administrare să instituie și să aplice politici și practici de remunerare care să promoveze și să fie compatibile cu o administrare a riscurilor sănătoasă și eficace și să nu încurajeze asumarea unor riscuri incompatibile cu profilurile de risc, regulamentul sau documentele constitutive ale OPCVM-urilor pe care acestea le administrează.
  (2)   Politicile și practicile de remunerare acoperă
  componentele fixe și variabile cu privire la
  salariile și prestațiile de pensii discreționare.
  (3)   Politicile și practicile de remunerare se aplică acelor categorii de personal, inclusiv
  angajaţi şi altor membri al personalului cum ar fi, dar nu exclusiv, personalului temporar sau contractual, care, la nivel de fond sau fond subiacent, sunt
  :








  (a) | administratori ai fondului; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduc următoarele articole ▌:

„Articolul 14a

(1)   Statele membre impun societăților de administrare să instituie și să aplice politici și practici de remunerare care să promoveze și să fie compatibile cu o administrare a riscurilor sănătoasă și eficace și să nu încurajeze asumarea unor riscuri incompatibile cu profilurile de risc, regulamentul sau documentele constitutive ale OPCVM-urilor pe care acestea le administrează.

(2)   Politicile și practicile de remunerare acoperă
  componentele fixe și variabile cu privire la
  salariile și prestațiile de pensii discreționare.

(3)   Politicile și practicile de remunerare se aplică acelor categorii de personal, inclusiv
  angajaţi şi altor membri al personalului cum ar fi, dar nu exclusiv, personalului temporar sau contractual, care, la nivel de fond sau fond subiacent, sunt
  :

(a)

administratori ai fondului;

| (b) | persoane, altele decât cele care iau decizii de investiții ce afectează poziția de risc a fondului; |
| --- | --- |

(b)

persoane, altele decât cele care iau decizii de investiții ce afectează poziția de risc a fondului;

| (c) | persoane, altele decât administratorii fondurilor, care au posibilitatea de a exercita o influența asupra acestor angajați, cum ar fi consilierii de politică de investiții şi analiștii; |
| --- | --- |

(c)

persoane, altele decât administratorii fondurilor, care au posibilitatea de a exercita o influența asupra acestor angajați, cum ar fi consilierii de politică de investiții şi analiștii;

| (d) | personal
  din eşaloanele superioare de conducere,
  persoane
  responsabile cu asumarea riscurilor
  și persoane
  cu funcții de control
  ; sau |
| --- | --- |

(d)

personal
  din eşaloanele superioare de conducere,
  persoane
  responsabile cu asumarea riscurilor
  și persoane
  cu funcții de control
  ; sau

| (e) | orice alt angajat sau membru al personalului cum ar fi, dar nu exclusiv, personalul temporar sau contractual
  , care beneficiază de o remunerație totală care se încadrează în treapta de remunerare a personalului din eșaloanele superioare de conducereși a persoanelor responsabile
  cu luarea deciziilor
  și ale căror activități profesionale au un impact important asupra profilului de risc al societăților de administrare sau al OPCVM-urilor pe care le administrează. |
| --- | --- |

(e)

orice alt angajat sau membru al personalului cum ar fi, dar nu exclusiv, personalul temporar sau contractual
  , care beneficiază de o remunerație totală care se încadrează în treapta de remunerare a personalului din eșaloanele superioare de conducereși a persoanelor responsabile
  cu luarea deciziilor
  și ale căror activități profesionale au un impact important asupra profilului de risc al societăților de administrare sau al OPCVM-urilor pe care le administrează.

(4)   În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 ▌, AEVMP publică orientări adresate autorităților competente care sunt conforme cu articolul 14b. Orientările respective țin seama de principiile politicilor sănătoase de remunerare stabilite în Recomandarea 2009/384/CE ▌, de dimensiunea societății de administrare și de dimensiunea OPCVM-urilor pe care le administrează, de organizarea internă a acestora și de natura, amploarea și complexitatea activităților lor. În procesul de elaborare a orientărilor, AEVMP colaborează îndeaproape cu ABE pentru a asigura concordanța cu cerințele dezvoltate pentru alte sectoare din domeniul serviciilor financiare, în special al instituțiilor de credit și al întreprinderilor de investiții.

Articolul 14b

(1)   La stabilirea și aplicarea politicilor de remunerare menționate la articolul 14a, societățile de administrare trebuie să respecte principiile de mai jos într-un mod și într-o măsură adecvată în raport cu dimensiunea lor, cu organizarea lor internă, precum și cu natura, scopul și complexitatea activităților lor:

| (a) | politica de remunerare este compatibilă cu administrarea sănătoasă și eficace a riscurilor și promovează acest tip de administrare, fără a încuraja asumarea de riscuri care nu este conformă cu profilul de risc, regulamentul sau actele constitutive ale OPCVM-urilor pe care le administrează; |
| --- | --- |

(a)

politica de remunerare este compatibilă cu administrarea sănătoasă și eficace a riscurilor și promovează acest tip de administrare, fără a încuraja asumarea de riscuri care nu este conformă cu profilul de risc, regulamentul sau actele constitutive ale OPCVM-urilor pe care le administrează;

| (b) | politica de remunerare este compatibilă cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele societății de administrare și ale OPCVM-urilor pe care le administrează
  și
  ale investitorilor în astfel de OPCVM-uri, și cuprinde măsuri pentru evitarea conflictelor de interese; |
| --- | --- |

(b)

politica de remunerare este compatibilă cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele societății de administrare și ale OPCVM-urilor pe care le administrează
  și
  ale investitorilor în astfel de OPCVM-uri, și cuprinde măsuri pentru evitarea conflictelor de interese;

| (c) | organul de conducere al societății de administrare, în cadrul funcției sale de supraveghere, adoptă și revizuiește periodic principiile generale ale politicii de remunerare și este responsabil de aplicarea acesteia
  și o supervizează
  .
  Directorul executiv și echipa de conducere nu dețin controlul direct asupra sistemului de remunerare. Membrii competenți ai organului de conducere și angajații implicați în stabilirea politicii de remunerare și în punerea sa în aplicare sunt independenți și au experiența necesară în materie de gestionare a riscurilor și în materie de remunerare. Detaliile politicilor de remunerare respective și logica pe care se bazează sunt integrate în documentul conținând informațiile cheie destinate investitorilor, alături de măsurile ce dovedesc conformitatea cu principiile prevăzute la articolul 14a; [AM 2 – partea 1] |
| --- | --- |

(c)

organul de conducere al societății de administrare, în cadrul funcției sale de supraveghere, adoptă și revizuiește periodic principiile generale ale politicii de remunerare și este responsabil de aplicarea acesteia
  și o supervizează
  .
  Directorul executiv și echipa de conducere nu dețin controlul direct asupra sistemului de remunerare. Membrii competenți ai organului de conducere și angajații implicați în stabilirea politicii de remunerare și în punerea sa în aplicare sunt independenți și au experiența necesară în materie de gestionare a riscurilor și în materie de remunerare. Detaliile politicilor de remunerare respective și logica pe care se bazează sunt integrate în documentul conținând informațiile cheie destinate investitorilor, alături de măsurile ce dovedesc conformitatea cu principiile prevăzute la articolul 14a; [AM 2 – partea 1]

| (d) | cel puțin o dată pe an, implementarea politicii de remunerare face obiectul unei evaluări interne centrale și independente privind conformitatea cu politicile și procedurile de remunerare adoptate de organul de conducere în funcția sa de supraveghere; |
| --- | --- |

(d)

cel puțin o dată pe an, implementarea politicii de remunerare face obiectul unei evaluări interne centrale și independente privind conformitatea cu politicile și procedurile de remunerare adoptate de organul de conducere în funcția sa de supraveghere;

| (da) | toate părțile interesate primesc informații complete, exacte și actuale cu privire la practicile de remunerare pe un suport durabil sau prin intermediul unui site internet, iar un exemplar tipărit se distribuie gratuit la cerere; |
| --- | --- |

(da)

toate părțile interesate primesc informații complete, exacte și actuale cu privire la practicile de remunerare pe un suport durabil sau prin intermediul unui site internet, iar un exemplar tipărit se distribuie gratuit la cerere;

| (e) | membrii personalului care dețin funcții de control sunt recompensați în funcție de realizarea obiectivelor legate de funcțiile lor, independent de rezultatele sectoarelor comerciale pe care le controlează; |
| --- | --- |

(e)

membrii personalului care dețin funcții de control sunt recompensați în funcție de realizarea obiectivelor legate de funcțiile lor, independent de rezultatele sectoarelor comerciale pe care le controlează;

| (f) | remunerarea cadrelor superioare cu funcții de administrare a riscurilor și de asigurare a conformității este direct supravegheată de comitetul de remunerare; |
| --- | --- |

(f)

remunerarea cadrelor superioare cu funcții de administrare a riscurilor și de asigurare a conformității este direct supravegheată de comitetul de remunerare;

| (g) | atunci când remunerația depinde de performanță, valoarea sa totală se calculează în funcție de o evaluare în care se combină performanțele
  adaptate la risc
  individuale și ale unității operaționale în cauză sau ale OPCVM-ului respectiv și rezultatele globale
  adaptate la risc
  ale societății de administrare, iar la evaluarea performanțelor adaptate la risc individuale se ține seama de criterii atât financiare, cât și nefinanciare; |
| --- | --- |

(g)

atunci când remunerația depinde de performanță, valoarea sa totală se calculează în funcție de o evaluare în care se combină performanțele
  adaptate la risc
  individuale și ale unității operaționale în cauză sau ale OPCVM-ului respectiv și rezultatele globale
  adaptate la risc
  ale societății de administrare, iar la evaluarea performanțelor adaptate la risc individuale se ține seama de criterii atât financiare, cât și nefinanciare;

| (h) | evaluarea performanței se realizează într-un cadru multianual adecvat ciclului de viață al OPCVM-urilor administrate de societatea de administrare, pentru a garanta că procesul de evaluare se bazează pe performanțele pe termen mai lung și că plata efectivă a componentelor remunerației care depind de performanțe se efectuează pe o perioadă care ia în considerare politica de rambursare a OPCVM-urilor administrate
  , rezultatele pe termen lung ale OPCVM-urilor
  și riscurile de investiții ale acestora; [AM 2 – partea 2] |
| --- | --- |

(h)

evaluarea performanței se realizează într-un cadru multianual adecvat ciclului de viață al OPCVM-urilor administrate de societatea de administrare, pentru a garanta că procesul de evaluare se bazează pe performanțele pe termen mai lung și că plata efectivă a componentelor remunerației care depind de performanțe se efectuează pe o perioadă care ia în considerare politica de rambursare a OPCVM-urilor administrate
  , rezultatele pe termen lung ale OPCVM-urilor
  și riscurile de investiții ale acestora; [AM 2 – partea 2]

| (i) | remunerația variabilă garantată este excepțională, intervine numai în contextul angajării de personal nou și este limitată la primul an; |
| --- | --- |

(i)

remunerația variabilă garantată este excepțională, intervine numai în contextul angajării de personal nou și este limitată la primul an;

| (j) | componenta fixă și cea variabilă a remunerației totale sunt echilibrate în mod corespunzător, iar componenta fixă reprezintă o proporție suficient de mare din remunerația totală pentru a permite aplicarea unei politici complet flexibile privind componentele remunerației variabile, care să includă posibilitatea de a nu plăti nicio componentă a remunerației variabile; |
| --- | --- |

(j)

componenta fixă și cea variabilă a remunerației totale sunt echilibrate în mod corespunzător, iar componenta fixă reprezintă o proporție suficient de mare din remunerația totală pentru a permite aplicarea unei politici complet flexibile privind componentele remunerației variabile, care să includă posibilitatea de a nu plăti nicio componentă a remunerației variabile;

| (ja) | componenta de remunerație variabilă trebuie să respecte condițiile menționate la litera (o), care prevăd că remunerația variabilă este redusă în mod semnificativ în cazul în care se înregistrează o performanță financiară slabă sau negativă a societății de administrare sau a OPCVM-ului vizat, ținându-se seama atât de remunerațiile curente, cât și de reducerile privind plata sumelor câștigate anterior, inclusiv prin aplicarea principiului „malus” sau prin mecanisme de recuperare; conceptele de „malus” și „recuperare” sunt definite în Orientările AEVMP 2013/201; [AM 2 – partea 3] |
| --- | --- |

(ja)

componenta de remunerație variabilă trebuie să respecte condițiile menționate la litera (o), care prevăd că remunerația variabilă este redusă în mod semnificativ în cazul în care se înregistrează o performanță financiară slabă sau negativă a societății de administrare sau a OPCVM-ului vizat, ținându-se seama atât de remunerațiile curente, cât și de reducerile privind plata sumelor câștigate anterior, inclusiv prin aplicarea principiului „malus” sau prin mecanisme de recuperare; conceptele de „malus” și „recuperare” sunt definite în Orientările AEVMP 2013/201; [AM 2 – partea 3]

| (k) | plățile aferente încetării anticipate a unui contract reflectă performanțele obținute în timp și sunt acordate astfel încât să nu recompenseze eșecurile; |
| --- | --- |

(k)

plățile aferente încetării anticipate a unui contract reflectă performanțele obținute în timp și sunt acordate astfel încât să nu recompenseze eșecurile;

| (l) | măsurarea performanței utilizată în calculul componentelor variabile ale remunerației sau al ansamblului de componente variabile ale remunerației cuprinde un mecanism cuprinzător de adaptare care să includă toate tipurile pertinente de riscuri prezente sau viitoare; |
| --- | --- |

(l)

măsurarea performanței utilizată în calculul componentelor variabile ale remunerației sau al ansamblului de componente variabile ale remunerației cuprinde un mecanism cuprinzător de adaptare care să includă toate tipurile pertinente de riscuri prezente sau viitoare;

| (m) | în funcție de structura juridică a OPCVM-ului și de regulamentul sau actele sale constitutive, un procent semnificativ, care este de cel puțin 50 % din orice remunerație variabilă, constă în titluri de participare OPCVM-ului în cauză ori în participații echivalente, instrumente legate de acțiuni ori în instrumente echivalente, altele decât numerarul, cu excepția cazului în care administrarea OPCVM-ului reprezintă mai puțin de 50 % din portofoliul total administrat de societatea de administrare, minimul de 50 % neaplicându-se în acest caz;
  Instrumentele menționate la prezenta literă fac obiectul unei politici adecvate de reținere, menite să armonizeze stimulentele cu interesele societății de administrare, ale OPCVM-ului administrat și ale investitorilor în OPCVM-ul respectiv. Statele membre sau autoritățile competente ale acestora pot limita tipurile acestor instrumente sau modul în care acestea sunt concepute sau pot interzice anumite instrumente, după caz. Prezenta literă se aplică atât procentului din componenta variabilă a remunerației care este amânat în conformitate cu litera (n), cât și procentului din componenta variabilă a remunerației care nu este amânat. |
| --- | --- |

(m)

în funcție de structura juridică a OPCVM-ului și de regulamentul sau actele sale constitutive, un procent semnificativ, care este de cel puțin 50 % din orice remunerație variabilă, constă în titluri de participare OPCVM-ului în cauză ori în participații echivalente, instrumente legate de acțiuni ori în instrumente echivalente, altele decât numerarul, cu excepția cazului în care administrarea OPCVM-ului reprezintă mai puțin de 50 % din portofoliul total administrat de societatea de administrare, minimul de 50 % neaplicându-se în acest caz;

Instrumentele menționate la prezenta literă fac obiectul unei politici adecvate de reținere, menite să armonizeze stimulentele cu interesele societății de administrare, ale OPCVM-ului administrat și ale investitorilor în OPCVM-ul respectiv. Statele membre sau autoritățile competente ale acestora pot limita tipurile acestor instrumente sau modul în care acestea sunt concepute sau pot interzice anumite instrumente, după caz. Prezenta literă se aplică atât procentului din componenta variabilă a remunerației care este amânat în conformitate cu litera (n), cât și procentului din componenta variabilă a remunerației care nu este amânat.

| (n) | un procentaj substanțial, în orice caz de cel puțin
  25 %
  din componenta variabilă a remunerației, se amână pe o perioadă corespunzătoare din punctul de vedere al ciclului de viață și al politicii de răscumpărare a OPCVM-ului vizat și este adaptat în mod corect la natura riscurilor asumate de OPCVM-ul vizat.
  Perioada menționată la prezenta literă este de cel puțin trei până la cinci ani, cu excepția cazului în care ciclul de viață al OPCVM-ului vizat este mai scurt; remunerația datorată în cadrul unor măsuri de amânare nu se acordă mai repede decât pe bază proporțională; în cazul unei componente a remunerației variabile în sumă deosebit de mare, cel puțin 60 % din sumă este amânată. |
| --- | --- |

(n)

un procentaj substanțial, în orice caz de cel puțin
  25 %
  din componenta variabilă a remunerației, se amână pe o perioadă corespunzătoare din punctul de vedere al ciclului de viață și al politicii de răscumpărare a OPCVM-ului vizat și este adaptat în mod corect la natura riscurilor asumate de OPCVM-ul vizat.

Perioada menționată la prezenta literă este de cel puțin trei până la cinci ani, cu excepția cazului în care ciclul de viață al OPCVM-ului vizat este mai scurt; remunerația datorată în cadrul unor măsuri de amânare nu se acordă mai repede decât pe bază proporțională; în cazul unei componente a remunerației variabile în sumă deosebit de mare, cel puțin 60 % din sumă este amânată.

| (o) | remunerația variabilă, inclusiv partea amânată, se plătește sau se acordă numai dacă este sustenabilă în funcție de situația financiară a societății de administrare în ansamblu și dacă este justificată de performanța unității operaționale, a OPCVM-ului și a persoanei în cauză.
  Remunerația variabilă totală este, în general, redusă în mod semnificativ în cazul în care se înregistrează o performanță slabă sau negativă a societății de administrare sau a OPCVM-ului vizat, ținându-se seama atât de remunerațiile curente, cât și de reducerile privind plata sumelor câștigate anterior, inclusiv prin aplicarea principiului „malus” sau prin mecanisme de recuperare; |
| --- | --- |

(o)

remunerația variabilă, inclusiv partea amânată, se plătește sau se acordă numai dacă este sustenabilă în funcție de situația financiară a societății de administrare în ansamblu și dacă este justificată de performanța unității operaționale, a OPCVM-ului și a persoanei în cauză.

Remunerația variabilă totală este, în general, redusă în mod semnificativ în cazul în care se înregistrează o performanță slabă sau negativă a societății de administrare sau a OPCVM-ului vizat, ținându-se seama atât de remunerațiile curente, cât și de reducerile privind plata sumelor câștigate anterior, inclusiv prin aplicarea principiului „malus” sau prin mecanisme de recuperare;

| (p) | politica de pensii este compatibilă cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale societății de administrare și ale OPCVM-ului administrat.
  În cazul în care angajatul încetează, din proprie voință, raporturile contractuale cu societatea de administrare înainte de a se pensiona, beneficiile discreționare de tipul pensiilor se rețin de societatea de administrare timp de cinci ani sub forma instrumentelor menționate la litera (m). În cazul în care un angajat ajunge la vârsta de pensionare, prestațiile de pensii discreționare sunt plătite angajatului în cauză sub forma instrumentelor menționate la litera (m), sub rezerva unei perioade de reținere de cinci ani; |
| --- | --- |

(p)

politica de pensii este compatibilă cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale societății de administrare și ale OPCVM-ului administrat.

În cazul în care angajatul încetează, din proprie voință, raporturile contractuale cu societatea de administrare înainte de a se pensiona, beneficiile discreționare de tipul pensiilor se rețin de societatea de administrare timp de cinci ani sub forma instrumentelor menționate la litera (m). În cazul în care un angajat ajunge la vârsta de pensionare, prestațiile de pensii discreționare sunt plătite angajatului în cauză sub forma instrumentelor menționate la litera (m), sub rezerva unei perioade de reținere de cinci ani;

| (q) | personalului i se impune să se angajeze să nu utilizeze strategii de acoperire personală sau asigurări legate de remunerare sau răspundere pentru a submina efectele alinierii riscurilor prevăzute în regimurile lor de remunerare; |
| --- | --- |

(q)

personalului i se impune să se angajeze să nu utilizeze strategii de acoperire personală sau asigurări legate de remunerare sau răspundere pentru a submina efectele alinierii riscurilor prevăzute în regimurile lor de remunerare;

| (r) | remunerația variabilă nu este plătită prin intermediul unor instrumente sau metode care să faciliteze evitarea respectării cerințelor din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(r)

remunerația variabilă nu este plătită prin intermediul unor instrumente sau metode care să faciliteze evitarea respectării cerințelor din prezenta directivă.

(1a)
     
  AEVMP monitorizează politicile menționate la articolul 14a în cooperare cu autoritățile competente. În caz de încălcare a articolului 14a şi a prezentului articol, , AEVMP poate acționa în conformitate cu competențele sale prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, în special prin adresarea de recomandări autorităților competente de a interzice temporar sau de a restricționa aplicarea anumitor politici de remunerare.

(1b)
     
  [OPCVM-ul/societatea de administrare/comitetul de remunerare] furnizează anual investitorilor informații pe un suport durabil privind politica de remunerare a personalului OPCVM-ului, în înțelesul articolului 14a și cu explicarea modalității de calcul a remunerării.

(1c)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1), statele membre se asigură că autoritatea competentă poate solicita ca [OPCVM-ul/societatea de administrare/comitetul de remunerare] să explice în scris în ce fel un pachet de remunerare variabilă respectă obligația de adoptare a unei politici de remunerare care:

| (a) | promovează o bună și eficientă gestiune a riscului; |
| --- | --- |

(a)

promovează o bună și eficientă gestiune a riscului;

| (b) | nu încurajează asumarea de riscuri ce contravin regulamentului sau documentelor constitutive ale OPCVM-ului pe care îl administrează și/sau profilul de risc al fiecărui astfel de OPCVM. |
| --- | --- |

(b)

nu încurajează asumarea de riscuri ce contravin regulamentului sau documentelor constitutive ale OPCVM-ului pe care îl administrează și/sau profilul de risc al fiecărui astfel de OPCVM.

În strânsă cooperare cu ABE, AEVMP prevede în orientările sale privind politicile de remunerare modul în care se aplică principii de remunerare sectoriale diferite, precum cele din Directiva 2011/61/UE și Directiva 2013/36/UE, în cazurile în care angajații sau alte categorii de personal realizează sarcini ce fac obiectul unor principii de remunerare sectorială diferite. [AM 3]

(2)   Principiile stabilite la alineatul (1) se aplică remunerațiilor, de orice tip, plătite de către societățile de administrare și tuturor transferurilor de titluri de participare sau acțiuni ale OPCVM-urilor, făcute în beneficiul respectivelor categorii de personal, inclusiv al personalului din conducerea superioară, al persoanelor responsabile cu asumarea riscurilor, al celor cu funcții de control și al oricărui angajat care beneficiază de o remunerație totală care se încadrează în aceeași categorie de remunerare ca și conducerea superioară și persoanele responsabile cu asumarea riscurilor, ale căror activități profesionale au un impact semnificativ asupra profilului de risc sau asupra profilurilor de risc ale OPCVM-urilor pe care le administrează.

(3)   Societățile de administrare semnificative din punctul de vedere al dimensiunii lor sau al dimensiunii OPCVM-urilor pe care le administrează, al organizării lor interne și al naturii, sferei și complexității activităților lor instituie un comitet de remunerare. Comitetul de remunerare se constituie într-un mod care să îi permită să efectueze o analiză competentă și independentă a politicilor și practicilor de remunerare și a stimulentelor create în vederea administrării riscurilor.

Comitetul de remunerare, înfiinţat, după caz,
  în conformitate cu orientările AEVMP
  , răspunde de pregătirea deciziilor privind remunerarea, inclusiv a deciziilor care au implicații asupra riscurilor și asupra administrării riscurilor societății de administrare sau ale OPCVM-urilor în cauză, care trebuie luate de organul de conducere în cadrul funcției sale de supraveghere. Comitetul de remunerare este prezidat de un membru al organului de conducere care nu deține funcții executive în cadrul societății de administrare în cauză. Membrii comitetului de remunerare sunt membri ai organului de conducere care nu dețin funcții executive în cadrul societății de administrare respective.
  Comitetul de remunerare include printre membrii săi reprezentanți ai angajaților și se asigură că normele sale permit acționarilor să acționeze în mod concertat. La elaborarea acestor decizii, comitetul de remunerare ține seama de interesul pe termen lung al părților interesate și al investitorilor, precum și de interesul public.

| 2. | La articolul 20 alineatul (1) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | acordul scris încheiat cu depozitarul menționat la articolul 22 alineatul (2);” |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 20 alineatul (1) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

acordul scris încheiat cu depozitarul menționat la articolul 22 alineatul (2);”

| 3. | Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 22
  (1)   O societate de investiții și, pentru fiecare dintre fondurile deschise de investiții pe care le administrează, o societate de administrare trebuie să se asigure că este numit un singur depozitar în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol.
  (2)   Numirea depozitarului ia forma unui contract scris.
  Acest contract trebuie să includă norme care să stabilească fluxul de informații considerate necesare pentru a permite depozitarului să-și exercite funcțiile în ceea ce privește OPCVM-urile pentru care a fost numit depozitar, astfel cum este prevăzut în prezenta directivă și în alte acte cu putere de lege și acte administrative aplicabile depozitarilor în statul membru de origine al OPCVM-ului.
  (3)   Depozitarul:






  (a) | se asigură că vânzarea, emisiunea, răscumpărarea, rambursarea și anularea de titluri de participare ale OPCVM-ului sunt realizate în conformitate cu legislația națională aplicabilă și cu regulamentul sau actul constitutiv al fondului; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 22

(1)   O societate de investiții și, pentru fiecare dintre fondurile deschise de investiții pe care le administrează, o societate de administrare trebuie să se asigure că este numit un singur depozitar în conformitate cu dispozițiile prezentului capitol.

(2)   Numirea depozitarului ia forma unui contract scris.

Acest contract trebuie să includă norme care să stabilească fluxul de informații considerate necesare pentru a permite depozitarului să-și exercite funcțiile în ceea ce privește OPCVM-urile pentru care a fost numit depozitar, astfel cum este prevăzut în prezenta directivă și în alte acte cu putere de lege și acte administrative aplicabile depozitarilor în statul membru de origine al OPCVM-ului.

(3)   Depozitarul:

(a)

se asigură că vânzarea, emisiunea, răscumpărarea, rambursarea și anularea de titluri de participare ale OPCVM-ului sunt realizate în conformitate cu legislația națională aplicabilă și cu regulamentul sau actul constitutiv al fondului;

| (b) | se asigură că valoarea titlurilor de participare ale OPCVM-urilor este calculată în conformitate cu legislația națională aplicabilă și cu regulamentul sau actul constitutiv al fondului; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că valoarea titlurilor de participare ale OPCVM-urilor este calculată în conformitate cu legislația națională aplicabilă și cu regulamentul sau actul constitutiv al fondului;

| (c) | îndeplinește instrucțiunile societății de administrare sau ale unei societăți de investiții, cu excepția cazului în care acestea contravin legislației naționale aplicabile sau regulamentului sau actului constitutiv al fondului; |
| --- | --- |

(c)

îndeplinește instrucțiunile societății de administrare sau ale unei societăți de investiții, cu excepția cazului în care acestea contravin legislației naționale aplicabile sau regulamentului sau actului constitutiv al fondului;

| (d) | se asigură că în tranzacțiile care implică activele OPCVM-ului, eventuala contravaloare este achitată OPCVM-ului în termenele uzuale; |
| --- | --- |

(d)

se asigură că în tranzacțiile care implică activele OPCVM-ului, eventuala contravaloare este achitată OPCVM-ului în termenele uzuale;

| (e) | se asigură că venitul OPCVM-ului este utilizat în conformitate cu legislația națională aplicabilă și cu regulamentul sau actul constitutiv al fondului. |
| --- | --- |

(e)

se asigură că venitul OPCVM-ului este utilizat în conformitate cu legislația națională aplicabilă și cu regulamentul sau actul constitutiv al fondului.

(4)   Depozitarul trebuie să se asigure că fluxurile de numerar ale OPCVM-ului sunt monitorizate în mod corespunzător, și, în special, că au fost încasate toate plățile efectuate de către sau în numele investitorilor la subscrierea de titluri de participare ale OPCVM-ului, și că tot numerarul OPCVM-ului a fost înregistrat în conturi de numerar care îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | sunt deschise în numele OPCVM-ului sau în numele societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului, sau în numele depozitarului care acționează în numele OPCVM-ului; |
| --- | --- |

(a)

sunt deschise în numele OPCVM-ului sau în numele societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului, sau în numele depozitarului care acționează în numele OPCVM-ului;

| (b) | sunt deschise la o entitate menționată la articolul 18 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Directiva 2006/73/CE (*) și |
| --- | --- |

(b)

sunt deschise la o entitate menționată la articolul 18 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Directiva 2006/73/CE (*) și

| (c) | sunt administrate în conformitate cu principiile stabilite la articolul 16 din Directiva 2006/73/CE. |
| --- | --- |

(c)

sunt administrate în conformitate cu principiile stabilite la articolul 16 din Directiva 2006/73/CE.

În cazul în care conturile de numerar sunt deschise în numele depozitarului care acționează în numele OPCVM-ului, în aceste conturi nu se înregistrează numerarul entității menționate la litera (b) și nici numerarul propriu al depozitarului.

(5)   Activele OPCVM-ului trebuie încredințate depozitarului pentru păstrare după cum urmează:

| (a) | pentru instrumentele financiare
  definite în Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [privind piețele instrumentelor financiare (MIFIR)]
  care pot fi păstrate în custodie, depozitarul:






  (i) | păstrează în custodie toate instrumentele financiare care pot fi înregistrate într-un cont de instrumente financiare deschis în registrele depozitarului și toate instrumentele financiare care pot fi livrate fizic depozitarului, |
| --- | --- | --- |

(a)

pentru instrumentele financiare
  definite în Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [privind piețele instrumentelor financiare (MIFIR)]
  care pot fi păstrate în custodie, depozitarul:

(i)

păstrează în custodie toate instrumentele financiare care pot fi înregistrate într-un cont de instrumente financiare deschis în registrele depozitarului și toate instrumentele financiare care pot fi livrate fizic depozitarului,

| (ii) | se asigură că toate aceste instrumente financiare care pot fi înregistrate într-un cont de instrumente financiare deschis în registrele depozitarului sunt înregistrate în registrele depozitarului în conturi separate, în conformitate cu principiile stabilite la articolul 16 din Directiva 2006/73/CE, deschise în numele OPCVM-ului sau al societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului, astfel încât să poată fi identificate clar în orice moment ca aparținând OPCVM-ului în conformitate cu legislația aplicabilă; |
| --- | --- |

(ii)

se asigură că toate aceste instrumente financiare care pot fi înregistrate într-un cont de instrumente financiare deschis în registrele depozitarului sunt înregistrate în registrele depozitarului în conturi separate, în conformitate cu principiile stabilite la articolul 16 din Directiva 2006/73/CE, deschise în numele OPCVM-ului sau al societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului, astfel încât să poată fi identificate clar în orice moment ca aparținând OPCVM-ului în conformitate cu legislația aplicabilă;

| (b) | pentru alte active, depozitarul:






  (i) | verifică dreptul de proprietate al OPCVM-ului sau al societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului asupra activelor respective, analizând dacă OPCVM-ul sau societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului este titularul dreptului de proprietate, pe baza informațiilor sau a documentelor furnizate de OPCVM sau de societatea de administrare și, dacă sunt disponibile, a dovezilor externe; |
| --- | --- | --- |

(b)

pentru alte active, depozitarul:

(i)

verifică dreptul de proprietate al OPCVM-ului sau al societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului asupra activelor respective, analizând dacă OPCVM-ul sau societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului este titularul dreptului de proprietate, pe baza informațiilor sau a documentelor furnizate de OPCVM sau de societatea de administrare și, dacă sunt disponibile, a dovezilor externe;

| (ii) | ține o evidență a acelor active pentru care are convingerea că OPCVM-ul sau societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului este titularul dreptului de proprietate și actualizează această evidență. |
| --- | --- |

(ii)

ține o evidență a acelor active pentru care are convingerea că OPCVM-ul sau societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului este titularul dreptului de proprietate și actualizează această evidență.

(5a)
     
  Depozitarul prezintă în mod periodic societății de administrare un inventar complet al tuturor activelor păstrate în numele OPCVM-ului.

(5b)
     
  Instrumentele financiare păstrate în custodie de către depozitar nu se reutilizează de către depozitar sau de către orice parte terță căreia i s-a delegat funcția de custodie pe cont propriu.

În sensul prezentului articol, reutilizare înseamnă orice utilizare a instrumentelor financiare livrate în cadrul unei singure tranzacții pentru a oferi garanții unei alte tranzacții, inclusiv, dar nelimitându-se la transferuri, gajări, vânzări și împrumuturi.

(6)   Statele membre se asigură că, în cazul insolvabilității unui depozitar
  și/sau al oricărei entități reglementate care păstrează în custodie instrumentele financiare aparținând unui OPCVM, instrumente financiare păstrate în custodie
  ▌nu sunt disponibile pentru a fi distribuite între creditorii depozitarului
  sau ai entității reglementate
  sau realizate în beneficiul acestora.

(7)   Depozitarul nu poate delega unor terți funcțiile sale prevăzute la alineatele (3) și (4).

Depozitarul poate delega unor terți funcțiile menționate la alineatul (5), dar numai cu condiția ca:

| (a) | sarcinile să nu fie delegate cu intenția de a eluda cerințele prezentei directive; |
| --- | --- |

(a)

sarcinile să nu fie delegate cu intenția de a eluda cerințele prezentei directive;

| (b) | depozitarul să poată demonstra existența unui motiv obiectiv pentru delegare; |
| --- | --- |

(b)

depozitarul să poată demonstra existența unui motiv obiectiv pentru delegare;

| (c) | depozitarul să acționeze cu competența, precauția și diligența necesare atunci când selectează și numește o parte terță căreia dorește să îi delege o parte din sarcinile sale și să dea dovadă în continuare de competența, precauția și diligența necesare când verifică periodic și supraveghează permanent partea terță căreia i-a delegat o parte din sarcinile sale și măsurile luate de partea terță în legătură cu sarcinile care i-au fost delegate. |
| --- | --- |

(c)

depozitarul să acționeze cu competența, precauția și diligența necesare atunci când selectează și numește o parte terță căreia dorește să îi delege o parte din sarcinile sale și să dea dovadă în continuare de competența, precauția și diligența necesare când verifică periodic și supraveghează permanent partea terță căreia i-a delegat o parte din sarcinile sale și măsurile luate de partea terță în legătură cu sarcinile care i-au fost delegate.

Funcțiile menționate la alineatul (5) pot fi delegate de depozitar numai unui terț care, în orice moment pe parcursul executării sarcinilor care i s-au delegat:

| (a) | dispune de structuri și cunoștințe de specialitate adecvate și proporționale cu natura și complexitatea activelor OPCVM-ului sau ale societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului care i-au fost încredințate; |
| --- | --- |

(a)

dispune de structuri și cunoștințe de specialitate adecvate și proporționale cu natura și complexitatea activelor OPCVM-ului sau ale societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului care i-au fost încredințate;

| (b) | în ceea ce privește sarcinile de custodie menționate la alineatul (5) litera (a), face obiectul unor reglementări prudențiale eficace, inclusiv al unor cerințe minime de capital, precum și al supravegherii în jurisdicția în cauză; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește sarcinile de custodie menționate la alineatul (5) litera (a), face obiectul unor reglementări prudențiale eficace, inclusiv al unor cerințe minime de capital, precum și al supravegherii în jurisdicția în cauză;

| (c) | în ceea ce privește sarcinile de custodie menționate la alineatul (5) ▌, face obiectul unui control extern periodic pentru a garanta că instrumentele financiare sunt în posesia sa; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește sarcinile de custodie menționate la alineatul (5) ▌, face obiectul unui control extern periodic pentru a garanta că instrumentele financiare sunt în posesia sa;

| (d) | separă activele clienților depozitarului de propriile sale active și de activele depozitarului, astfel încât să poată fi identificate clar în orice moment ca aparținând clienților unui anumit depozitar; |
| --- | --- |

(d)

separă activele clienților depozitarului de propriile sale active și de activele depozitarului, astfel încât să poată fi identificate clar în orice moment ca aparținând clienților unui anumit depozitar;

| (e) | ia măsuri adecvate, bazate pe orientările AEVMP, astfel încât,
  în caz de insolvabilitate a terței părți, activele OPCVM-ului păstrate în custodie de partea terță să nu fie disponibile pentru a fi distribuite între creditorii terței părți sau realizate în beneficiul acestora; |
| --- | --- |

(e)

ia măsuri adecvate, bazate pe orientările AEVMP, astfel încât,
  în caz de insolvabilitate a terței părți, activele OPCVM-ului păstrate în custodie de partea terță să nu fie disponibile pentru a fi distribuite între creditorii terței părți sau realizate în beneficiul acestora;

| (f) | respectă obligațiile generale și interdicțiile stabilite la alineatul (5) din prezentul articol și la articolul 25. |
| --- | --- |

(f)

respectă obligațiile generale și interdicțiile stabilite la alineatul (5) din prezentul articol și la articolul 25.

În sensul literei (e), AEVMP emite orientări destinate autorităților competente, în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, cu privire la măsuri adecvate în caz de insolvabilitate a terței părți.

Fără a aduce atingere literei (b) de la
  paragraful al treilea
  , în cazul în care legislația țării terțe impune păstrarea în custodie a anumitor instrumente financiare de către o entitate locală și nicio entitate locală nu îndeplinește cerințele privind delegarea prevăzute la
  al treilea paragraf literele (a)-(f)
  , depozitarul își poate delega funcțiile unei astfel de entități locale numai în măsura în care se prevede în legislația țării terțe și numai atâta timp cât nu există entități locale care să îndeplinească cerințele delegării, sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții:

| (i) | investitorii OPCVM-ului în cauză sunt informați corespunzător, înainte de a face investiția, că delegarea este impusă de constrângerile juridice din legislația țării terțe și în legătură cu circumstanțele care justifică delegarea
  și riscurile asociate acestei delegări
  ; |
| --- | --- |

(i)

investitorii OPCVM-ului în cauză sunt informați corespunzător, înainte de a face investiția, că delegarea este impusă de constrângerile juridice din legislația țării terțe și în legătură cu circumstanțele care justifică delegarea
  și riscurile asociate acestei delegări
  ;

| (ii) | OPCVM-ul sau societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului a dat instrucțiuni depozitarului să delege custodia acestor instrumente financiare unei astfel de entități locale. |
| --- | --- |

(ii)

OPCVM-ul sau societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului a dat instrucțiuni depozitarului să delege custodia acestor instrumente financiare unei astfel de entități locale.

Partea terță poate subdelega, la rândul său, aceste funcții, cu condiția îndeplinirii acelorași cerințe. În astfel de cazuri, articolul 24 alineatul (2) se aplică mutatis mutandis părților relevante.

În sensul acestui alineat, prestarea de servicii prin sistemele de decontare a titlurilor de valoare, desemnate în Directiva 98/26/CE ▌ , sau prestarea de servicii similare de către sistemele de decontare a valorilor mobiliare din țări terțe nu este considerată o delegare a funcțiilor de custodie”.

| 4. | Articolul 23 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (2) și (3) se înlocuiesc
  cu următorul text:
  „(2)   Depozitarul este:






  (a) | o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2006/48/CE; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 23 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (2) și (3) se înlocuiesc
  cu următorul text:

„(2)   Depozitarul este:

(a)

o instituție de credit autorizată în conformitate cu Directiva 2006/48/CE;

| (b) | o societate de investiții care face obiectul cerințelor privind adecvarea capitalului conform articolului 20 din Directiva 2006/49/CE, inclusiv al cerințelor de capital pentru riscurile operaționale, este autorizată în temeiul Directivei 2004/39/CE și care prestează, de asemenea, servicii conexe de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în numele clienților în conformitate cu secțiunea B punctul 1 din anexa I la directiva 2004/39/CE; astfel de societăți de investiții dețin, în orice caz, fonduri proprii cel puțin egale cu valoarea capitalului inițial menționat la articolul 9 din Directiva 2006/49/CE; |
| --- | --- |

(b)

o societate de investiții care face obiectul cerințelor privind adecvarea capitalului conform articolului 20 din Directiva 2006/49/CE, inclusiv al cerințelor de capital pentru riscurile operaționale, este autorizată în temeiul Directivei 2004/39/CE și care prestează, de asemenea, servicii conexe de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în numele clienților în conformitate cu secțiunea B punctul 1 din anexa I la directiva 2004/39/CE; astfel de societăți de investiții dețin, în orice caz, fonduri proprii cel puțin egale cu valoarea capitalului inițial menționat la articolul 9 din Directiva 2006/49/CE;

| (ba) | băncile centrale naționale și orice altă categorie de instituții care se supun reglementării prudențiale și supravegherii permanente, cu condiția să se supună cerințelor de capital, precum și cerințelor prudențiale și organizatorice care au același efect ca în cazul entităților de la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(ba)

băncile centrale naționale și orice altă categorie de instituții care se supun reglementării prudențiale și supravegherii permanente, cu condiția să se supună cerințelor de capital, precum și cerințelor prudențiale și organizatorice care au același efect ca în cazul entităților de la literele (a) și (b).

Societățile de investiții sau societățile de administrare care acționează în numele OPCVM-urilor pe care le gestionează, care, înainte de [data: termenul de transpunere stabilit la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf], au numit ca depozitar o instituție care nu îndeplinește cerințele prevăzute în prezentul alineat, numesc un depozitar care îndeplinește cerințele respective înainte de [data: 1 an după termenul limită prevăzut la articolul 2 alineatul (1) primul paragraf].

(3)
     
  Statele membre stabilesc care dintre categoriile de instituții prevăzute la alineatul (2) litera (ba) pot fi alese ca depozitari.”;

| (b) | alineatele ▌(4), (5) și (6) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatele ▌(4), (5) și (6) se elimină.

| 5. | Articolul 24 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 24
  (1)   Statele membre se asigură de faptul că depozitarul răspunde față de OPCVM și de deținătorii de titluri de participare ale OPCVM-ului pentru pierderea, de către depozitar sau de către o parte terță căreia i s-a delegat custodia, a instrumentelor financiare păstrate în custodie în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) ▌.
  În cazul pierderii unui instrument financiar păstrat în custodie, statele membre se asigură de faptul că depozitarul restituie un instrument financiar de același tip sau de o valoare corespunzătoare OPCVM-ului sau societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului, fără întârzieri nejustificate. Depozitarul este exonerat de răspundere dacă poate dovedi că pierderea a intervenit ca rezultat al unui eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil, ale cărui consecințe nu au fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens.
  Statele membre se asigură de faptul că depozitarul este, de asemenea, răspunzător față de OPCVM și față de investitorii OPCVM-ului pentru orice alte pierderi suferite în urma faptului că depozitarul, din neglijență sau cu intenție, nu și-a îndeplinit în mod adecvat obligațiile care îi revin în conformitate cu prezenta directivă.
  (2)   Răspunderea depozitarului nu este afectată de delegările menționate la articolul 22 alineatul (7).
  (3)   Răspunderea depozitarului, menționată la alineatul (1), nu poate fi înlăturată sau limitată prin contract.
  (4)   Orice contract încheiat cu încălcarea dispozițiilor de la alineatul (3) este nul.
  (5)   Deținătorii de titluri de participare la OPCVM-uri pot invoca răspunderea depozitarului în mod direct sau indirect, prin intermediul societății de administrare.


  (5a)
     
  Nicio dispoziție a prezentului articol nu împiedică un depozitar să ia măsurile necesare pentru a-și respecta obligațiile prevăzute la alineatul (1), cu condiția ca aceste măsuri să nu limiteze și să nu reducă acele obligații și să nu aibă ca rezultat o întârziere în îndeplinirea obligațiilor depozitarului.”; |
| --- | --- |

5.

Articolul 24 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 24

(1)   Statele membre se asigură de faptul că depozitarul răspunde față de OPCVM și de deținătorii de titluri de participare ale OPCVM-ului pentru pierderea, de către depozitar sau de către o parte terță căreia i s-a delegat custodia, a instrumentelor financiare păstrate în custodie în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) ▌.

În cazul pierderii unui instrument financiar păstrat în custodie, statele membre se asigură de faptul că depozitarul restituie un instrument financiar de același tip sau de o valoare corespunzătoare OPCVM-ului sau societății de administrare care acționează în numele OPCVM-ului, fără întârzieri nejustificate. Depozitarul este exonerat de răspundere dacă poate dovedi că pierderea a intervenit ca rezultat al unui eveniment exterior aflat în afara controlului său rezonabil, ale cărui consecințe nu au fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens.

Statele membre se asigură de faptul că depozitarul este, de asemenea, răspunzător față de OPCVM și față de investitorii OPCVM-ului pentru orice alte pierderi suferite în urma faptului că depozitarul, din neglijență sau cu intenție, nu și-a îndeplinit în mod adecvat obligațiile care îi revin în conformitate cu prezenta directivă.

(2)   Răspunderea depozitarului nu este afectată de delegările menționate la articolul 22 alineatul (7).

(3)   Răspunderea depozitarului, menționată la alineatul (1), nu poate fi înlăturată sau limitată prin contract.

(4)   Orice contract încheiat cu încălcarea dispozițiilor de la alineatul (3) este nul.

(5)   Deținătorii de titluri de participare la OPCVM-uri pot invoca răspunderea depozitarului în mod direct sau indirect, prin intermediul societății de administrare.

(5a)
     
  Nicio dispoziție a prezentului articol nu împiedică un depozitar să ia măsurile necesare pentru a-și respecta obligațiile prevăzute la alineatul (1), cu condiția ca aceste măsuri să nu limiteze și să nu reducă acele obligații și să nu aibă ca rezultat o întârziere în îndeplinirea obligațiilor depozitarului.”;

| 6. | La articolul 25, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În exercitarea funcțiilor care le revin, societatea de administrare și depozitarul acționează în mod onest, corect, profesional, independent și în interesul OPCVM-urilor și al investitorilor OPCVM-urilor.


  Nici
  depozitarul,
  nici oricare dintre delegații săi
  nu desfășoară activități cu privire la OPCVM sau la societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului care ar putea crea conflicte de interese între OPCVM, investitorii OPCVM-ului, societatea de administrare și depozitarul însuși, cu excepția cazului în care depozitarul
  s-a asigurat că există o separare funcțională și ierarhică în
  exercitarea sarcinilor potențial conflictuale, iar eventualele conflicte de interese sunt identificate, gestionate, monitorizate și comunicate în mod corespunzător investitorilor OPCVM-ului.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 25, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În exercitarea funcțiilor care le revin, societatea de administrare și depozitarul acționează în mod onest, corect, profesional, independent și în interesul OPCVM-urilor și al investitorilor OPCVM-urilor.

Nici
  depozitarul,
  nici oricare dintre delegații săi
  nu desfășoară activități cu privire la OPCVM sau la societatea de administrare care acționează în numele OPCVM-ului care ar putea crea conflicte de interese între OPCVM, investitorii OPCVM-ului, societatea de administrare și depozitarul însuși, cu excepția cazului în care depozitarul
  s-a asigurat că există o separare funcțională și ierarhică în
  exercitarea sarcinilor potențial conflictuale, iar eventualele conflicte de interese sunt identificate, gestionate, monitorizate și comunicate în mod corespunzător investitorilor OPCVM-ului.”

| 7. | Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 26
  (1)   Legea sau regulamentul fondului deschis de investiții definește condițiile de înlocuire a societății de administrare și a depozitarului și prevede norme care asigură protecția deținătorilor de titluri de participare în cazul acestei înlocuiri.
  (2)   Legea sau actul constitutiv al societății de investiții definește condițiile de înlocuire a societății de administrare și a depozitarului și prevede norme care asigură protecția deținătorilor de titluri de participare în cazul acestei înlocuiri.” |
| --- | --- |

7.

Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 26

(1)   Legea sau regulamentul fondului deschis de investiții definește condițiile de înlocuire a societății de administrare și a depozitarului și prevede norme care asigură protecția deținătorilor de titluri de participare în cazul acestei înlocuiri.

(2)   Legea sau actul constitutiv al societății de investiții definește condițiile de înlocuire a societății de administrare și a depozitarului și prevede norme care asigură protecția deținătorilor de titluri de participare în cazul acestei înlocuiri.”

| 8. | Se introduc următoarele articole ▌:
  „Articolul 26a
  Depozitarul pune la dispoziția autorităților sale competente,
  la cerere, toate informațiile pe care le-a obținut în cadrul îndeplinirii sarcinilor sale și care pot fi necesare
  autorităților competente
  ale OPCVM-ului și ale societății de administrare a OPCVM-ului
  .
  În cazul în care autoritățile competente ale OPCVM-ului sau ale societății de administrare sunt diferite de cele ale depozitarului, autoritățile competente ale depozitarului transmit fără întârziere informațiile primite autorităților competente ale OPCVM-ului și ale societății de administrare
  .
  Articolul 26b
  (1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 112 ▌care să specifice:






  (a) | elementele
  având legătură cu prezenta directivă
  care trebuie incluse în contractul scris menționat la articolul 22 alineatul (2); |
| --- | --- | --- |

8.

Se introduc următoarele articole ▌:

„Articolul 26a

Depozitarul pune la dispoziția autorităților sale competente,
  la cerere, toate informațiile pe care le-a obținut în cadrul îndeplinirii sarcinilor sale și care pot fi necesare
  autorităților competente
  ale OPCVM-ului și ale societății de administrare a OPCVM-ului
  .
  În cazul în care autoritățile competente ale OPCVM-ului sau ale societății de administrare sunt diferite de cele ale depozitarului, autoritățile competente ale depozitarului transmit fără întârziere informațiile primite autorităților competente ale OPCVM-ului și ale societății de administrare
  .

Articolul 26b

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 112 ▌care să specifice:

(a)

elementele
  având legătură cu prezenta directivă
  care trebuie incluse în contractul scris menționat la articolul 22 alineatul (2);

| (b) | condițiile pentru îndeplinirea funcțiilor de depozitar, în conformitate cu articolul 22 alineatele (3), (4) și (5), inclusiv:






  (i) | tipul instrumentelor financiare care trebuie incluse în domeniul de aplicare al obligațiilor de custodie ale depozitarului în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) litera (a); |
| --- | --- | --- |

(b)

condițiile pentru îndeplinirea funcțiilor de depozitar, în conformitate cu articolul 22 alineatele (3), (4) și (5), inclusiv:

(i)

tipul instrumentelor financiare care trebuie incluse în domeniul de aplicare al obligațiilor de custodie ale depozitarului în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) litera (a);

| (ii) | condițiile în care depozitarul își poate exercita sarcinile de custodie asupra instrumentelor financiare înregistrate la un depozitar central; |
| --- | --- |

(ii)

condițiile în care depozitarul își poate exercita sarcinile de custodie asupra instrumentelor financiare înregistrate la un depozitar central;

| (iii) | condițiile în care depozitarul păstrează în siguranță instrumentele financiare emise în formă nominativă și înregistrate la un emitent sau un operator de registru, în conformitate cu articolul (22) alineatul (5) litera (b); |
| --- | --- |

(iii)

condițiile în care depozitarul păstrează în siguranță instrumentele financiare emise în formă nominativă și înregistrate la un emitent sau un operator de registru, în conformitate cu articolul (22) alineatul (5) litera (b);

| (c) | obligațiile de diligență ale depozitarilor în conformitate cu articolului 22 alineatul (7) al doilea paragraf litera (c); |
| --- | --- |

(c)

obligațiile de diligență ale depozitarilor în conformitate cu articolului 22 alineatul (7) al doilea paragraf litera (c);

| (d) | obligația de separare în conformitate cu articolul 22 alineatul (7) litera (d) al treilea paragraf; |
| --- | --- |

(d)

obligația de separare în conformitate cu articolul 22 alineatul (7) litera (d) al treilea paragraf;

| (e) | condițiile și circumstanțele în care instrumentele financiare păstrate în custodie sunt considerate ca fiind pierdute în sensul articolul 24; |
| --- | --- |

(e)

condițiile și circumstanțele în care instrumentele financiare păstrate în custodie sunt considerate ca fiind pierdute în sensul articolul 24;

| (f) | ce se înțelege prin evenimente exterioare aflate în afara controlului rezonabil, ale căror consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens, în conformitate cu alineatul (24) alineatul (1) primul paragraf. |
| --- | --- |

(f)

ce se înțelege prin evenimente exterioare aflate în afara controlului rezonabil, ale căror consecințe nu ar fi putut fi evitate în ciuda tuturor eforturilor rezonabile depuse în acest sens, în conformitate cu alineatul (24) alineatul (1) primul paragraf.

| (fa) | condițiile de îndeplinire a cerinței privind independența.”; |
| --- | --- |

(fa)

condițiile de îndeplinire a cerinței privind independența.”;

| 9. | La articolul 30, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolele 13, 14, 14a și 14b se aplică mutatis mutandis societăților de investiții care nu și-au desemnat o societate de administrare autorizată conform prezentei directive.” |
| --- | --- |

9.

La articolul 30, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Articolele 13, 14, 14a și 14b se aplică mutatis mutandis societăților de investiții care nu și-au desemnat o societate de administrare autorizată conform prezentei directive.”

| 10. | Secțiunea 3 din capitolul V se elimină. |
| --- | --- |

10.

Secțiunea 3 din capitolul V se elimină.

| 11. | La articolul 69 alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:
  „Raportul anual conține, de asemenea:






  (a) | valoarea totală a remunerației aferente exercițiului financiar, defalcată pe remunerații fixe și remunerații variabile plătite de societatea de administrare și de societatea de investiții personalului lor, și numărul beneficiarilor și, în cazul în care este relevant, comisionul de performanță plătit de OPCVM; |
| --- | --- | --- |

11.

La articolul 69 alineatul (3) se adaugă următorul paragraf:

„Raportul anual conține, de asemenea:

(a)

valoarea totală a remunerației aferente exercițiului financiar, defalcată pe remunerații fixe și remunerații variabile plătite de societatea de administrare și de societatea de investiții personalului lor, și numărul beneficiarilor și, în cazul în care este relevant, comisionul de performanță plătit de OPCVM;

| (b) | valoarea totală a remunerației, defalcată în funcție de
  categoriile de angajați sau alţi membri ai personalului așa cum se prevede la articolul 14a alineatul (3) al grupului financiar, al
  societății de administrare și, după caz, al societății de investiții, ale căror acțiuni au un impact important asupra profilului de risc al OPCVM-urilor.” |
| --- | --- |

(b)

valoarea totală a remunerației, defalcată în funcție de
  categoriile de angajați sau alţi membri ai personalului așa cum se prevede la articolul 14a alineatul (3) al grupului financiar, al
  societății de administrare și, după caz, al societății de investiții, ale căror acțiuni au un impact important asupra profilului de risc al OPCVM-urilor.”

| 11a. | La articolul 78 alineatul (3), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:










  „(a) | identificarea OPCVM-ului și a autorității competente;”; |
| --- | --- | --- |

11a.

La articolul 78 alineatul (3), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

identificarea OPCVM-ului și a autorității competente;”;

| 12. | Articolul 98 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (2), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | solicită înregistrările convorbirilor telefonice și ale schimburilor de date existente, astfel cum sunt definite la articolul 2 al doilea paragraf litera (b) din Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (*), care sunt deținute de OPCVM-uri, societăți de investiții, societăți de administrare sau depozitari în cazul în care există suspiciuni serioase că înregistrările respective, care au legătură cu obiectul inspecției, pot fi relevante pentru a dovedi o încălcare comisă de către OPCVM-uri, societățile de administrare, societățile de investiții sau depozitari a obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive; aceste înregistrări nu se vor referi, însă, la conținutul comunicării cu care au legătură. |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Articolul 98 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (2), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

solicită înregistrările convorbirilor telefonice și ale schimburilor de date existente, astfel cum sunt definite la articolul 2 al doilea paragraf litera (b) din Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (*), care sunt deținute de OPCVM-uri, societăți de investiții, societăți de administrare sau depozitari în cazul în care există suspiciuni serioase că înregistrările respective, care au legătură cu obiectul inspecției, pot fi relevante pentru a dovedi o încălcare comisă de către OPCVM-uri, societățile de administrare, societățile de investiții sau depozitari a obligațiilor care le revin în temeiul prezentei directive; aceste înregistrări nu se vor referi, însă, la conținutul comunicării cu care au legătură.

(*)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.”"

| (b) | Se adaugă următorul alineat ▌:
  „(3)   În cazul în care o solicitare privind înregistrările convorbirilor telefonice sau ale schimburilor de date prevăzută la alineatul (2) litera (d) necesită o autorizare din partea unei autorități judiciare în conformitate cu normele naționale, se solicită această autorizație. O astfel de autorizație poate fi solicitată și ca măsură de precauție.” |
| --- | --- |

(b)

Se adaugă următorul alineat ▌:

„(3)   În cazul în care o solicitare privind înregistrările convorbirilor telefonice sau ale schimburilor de date prevăzută la alineatul (2) litera (d) necesită o autorizare din partea unei autorități judiciare în conformitate cu normele naționale, se solicită această autorizație. O astfel de autorizație poate fi solicitată și ca măsură de precauție.”

| 13. | Articolul 99 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 99
  (1)   
  Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere ale autorităților competente în temeiul articolului 98 și fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a prevedea și de a impune sancțiuni penale,
  statele membre prevăd
  norme privind sancțiunile administrative și alte măsurile
  corespunzătoare în cazul în care nu sunt respectate prevederile naționale adoptate pentru implementarea prezentei directive și se asigură că măsurile respective sunt aplicate. Sancțiunile și măsurile trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.
  (2)   Statele membre se asigură că, în caz de încălcare a obligațiilor OPCVM-urilor, societăților de administrare, societăților de investiții, sau depozitarilor, pot fi aplicate sancțiuni sau măsuri membrilor organului de conducere și oricărei alte persoane care, în temeiul legislației interne, se face răspunzătoare de încălcare.
  (3)   Autoritățile competente sunt învestite cu toate atribuțiile de investigare necesare pentru exercitarea funcțiilor lor. În exercitarea atribuțiilor lor, autoritățile competente cooperează îndeaproape pentru a se asigura că sancțiunile și măsurile produc rezultatele dorite și își coordonează eforturile atunci când se ocupă de cazuri transfrontaliere.” |
| --- | --- |

13.

Articolul 99 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 99

(1)   
  Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere ale autorităților competente în temeiul articolului 98 și fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a prevedea și de a impune sancțiuni penale,
  statele membre prevăd
  norme privind sancțiunile administrative și alte măsurile
  corespunzătoare în cazul în care nu sunt respectate prevederile naționale adoptate pentru implementarea prezentei directive și se asigură că măsurile respective sunt aplicate. Sancțiunile și măsurile trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.

(2)   Statele membre se asigură că, în caz de încălcare a obligațiilor OPCVM-urilor, societăților de administrare, societăților de investiții, sau depozitarilor, pot fi aplicate sancțiuni sau măsuri membrilor organului de conducere și oricărei alte persoane care, în temeiul legislației interne, se face răspunzătoare de încălcare.

(3)   Autoritățile competente sunt învestite cu toate atribuțiile de investigare necesare pentru exercitarea funcțiilor lor. În exercitarea atribuțiilor lor, autoritățile competente cooperează îndeaproape pentru a se asigura că sancțiunile și măsurile produc rezultatele dorite și își coordonează eforturile atunci când se ocupă de cazuri transfrontaliere.”

| 14. | Se introduc următoarele articole ▌:
  „Articolul 99a
  (1)   
  Statele membre se asigură că actele legislative, reglementările și dispozițiile administrative ale acestora prevăd sancțiuni în ceea ce privește următoarele cazuri:








  (a) | un OPCVM își desfășoară activitatea fără să fi obținut autorizația, cu încălcarea articolului 5; |
| --- | --- | --- |

14.

Se introduc următoarele articole ▌:

„Articolul 99a

(1)   
  Statele membre se asigură că actele legislative, reglementările și dispozițiile administrative ale acestora prevăd sancțiuni în ceea ce privește următoarele cazuri:

(a)

un OPCVM își desfășoară activitatea fără să fi obținut autorizația, cu încălcarea articolului 5;

| (b) | o societate de administrare își desfășoară activitatea fără să fi obținut autorizația prealabilă, cu încălcarea articolului 6; |
| --- | --- |

(b)

o societate de administrare își desfășoară activitatea fără să fi obținut autorizația prealabilă, cu încălcarea articolului 6;

| (c) | o societate de investiții își desfășoară activitatea fără să fi obținut autorizația prealabilă, cu încălcarea articolului 27; |
| --- | --- |

(c)

o societate de investiții își desfășoară activitatea fără să fi obținut autorizația prealabilă, cu încălcarea articolului 27;

| (d) | se dobândește, în mod direct sau indirect, o participație calificată într-o societate de administrare, sau o astfel de participație calificată deținută într-o societate de administrare este majorată, astfel încât proporția drepturilor de vot sau a capitalului deținut ar atinge sau ar depăși 20 %, 30 % sau 50 % sau astfel încât societatea de administrare ar deveni filiala sa (denumit în continuare «proiectul de achiziție»), fără înștiințarea în scris a autorităților competente din statul membru gazdă al societății de administrare în care dobânditorul dorește să obțină sau să își majoreze o participație calificată, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

(d)

se dobândește, în mod direct sau indirect, o participație calificată într-o societate de administrare, sau o astfel de participație calificată deținută într-o societate de administrare este majorată, astfel încât proporția drepturilor de vot sau a capitalului deținut ar atinge sau ar depăși 20 %, 30 % sau 50 % sau astfel încât societatea de administrare ar deveni filiala sa (denumit în continuare «proiectul de achiziție»), fără înștiințarea în scris a autorităților competente din statul membru gazdă al societății de administrare în care dobânditorul dorește să obțină sau să își majoreze o participație calificată, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1);

| (e) | o participație calificată într-o societate de administrare este cedată, în mod direct sau indirect, sau redusă astfel încât proporția drepturilor de vot sau a capitalului deținut ar urma să scadă sub 20 %, 30 % sau 50 % sau astfel încât societatea de administrare ar înceta să mai fie o filială, fără înștiințarea în scris a autorităților competente, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

o participație calificată într-o societate de administrare este cedată, în mod direct sau indirect, sau redusă astfel încât proporția drepturilor de vot sau a capitalului deținut ar urma să scadă sub 20 %, 30 % sau 50 % sau astfel încât societatea de administrare ar înceta să mai fie o filială, fără înștiințarea în scris a autorităților competente, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1);

| (f) | o societate de administrare a obținut o autorizație prin declarații false sau alte mijloace nelegitime, cu încălcarea articolului 7 alineatul (5) litera (b); |
| --- | --- |

(f)

o societate de administrare a obținut o autorizație prin declarații false sau alte mijloace nelegitime, cu încălcarea articolului 7 alineatul (5) litera (b);

| (g) | o societate de investiții a obținut o autorizație prin declarații false sau alte mijloace nelegitime, cu încălcarea articolului 29 alineatul (4) litera (b); |
| --- | --- |

(g)

o societate de investiții a obținut o autorizație prin declarații false sau alte mijloace nelegitime, cu încălcarea articolului 29 alineatul (4) litera (b);

| (h) | o societate de administrare, de îndată ce ia la cunoștință de o achiziție sau o cedare a participațiilor la capitalul său care ar face ca participațiile respective să depășească sau să scadă sub unul dintre pragurile menționate la articolul 11 alineatul (10) din Directiva 2004/39/CE, nu informează autoritățile competente cu privire la aceste achiziții sau cedări, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

(h)

o societate de administrare, de îndată ce ia la cunoștință de o achiziție sau o cedare a participațiilor la capitalul său care ar face ca participațiile respective să depășească sau să scadă sub unul dintre pragurile menționate la articolul 11 alineatul (10) din Directiva 2004/39/CE, nu informează autoritățile competente cu privire la aceste achiziții sau cedări, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1);

| (i) | o societate de administrare nu informează, cel puțin o dată pe an, autoritatea competentă cu privire la numele acționarilor și asociaților care dețin participații calificate și la dimensiunile acestor participații, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

(i)

o societate de administrare nu informează, cel puțin o dată pe an, autoritatea competentă cu privire la numele acționarilor și asociaților care dețin participații calificate și la dimensiunile acestor participații, cu încălcarea articolului 11 alineatul (1);

| (j) | o societate de administrare nu respectă procedurile și mecanismele impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 12 alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

(j)

o societate de administrare nu respectă procedurile și mecanismele impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 12 alineatul (1) litera (a);

| (k) | o societate de administrare nu respectă cerințele structurale și organizatorice impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 12 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(k)

o societate de administrare nu respectă cerințele structurale și organizatorice impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 12 alineatul (1) litera (b);

| (l) | o societate de investiții nu respectă procedurile și măsurile impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 31; |
| --- | --- |

(l)

o societate de investiții nu respectă procedurile și măsurile impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 31;

| (m) | o societate de administrare sau o societate de investiții nu se conformează cerințelor legate de delegarea către terți a funcțiilor sale impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolelor 13 și 30; |
| --- | --- |

(m)

o societate de administrare sau o societate de investiții nu se conformează cerințelor legate de delegarea către terți a funcțiilor sale impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolelor 13 și 30;

| (n) | o societate de administrare sau o societate de investiții nu respectă regulile de conduită impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolelor 14 și 30; |
| --- | --- |

(n)

o societate de administrare sau o societate de investiții nu respectă regulile de conduită impuse în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolelor 14 și 30;

| (o) | un depozitar nu își îndeplinește sarcinile în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 22 alineatele (3) – (7); |
| --- | --- |

(o)

un depozitar nu își îndeplinește sarcinile în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 22 alineatele (3) – (7);

| (p) | o societate de investiții și, pentru fiecare fond deschis de investiții pe care îl administrează, o societate de administrare încalcă în mod repetat obligațiile privind politicile de investiții ale OPCVM-urilor stabilite de dispozițiile naționale de punere în aplicare a capitolului VII; |
| --- | --- |

(p)

o societate de investiții și, pentru fiecare fond deschis de investiții pe care îl administrează, o societate de administrare încalcă în mod repetat obligațiile privind politicile de investiții ale OPCVM-urilor stabilite de dispozițiile naționale de punere în aplicare a capitolului VII;

| (q) | o societate de administrare sau o societate de investiții nu utilizează un proces de gestionare a riscului și nici un proces care să permită evaluarea precisă și independentă a valorilor instrumentelor derivate extrabursiere, astfel cum sunt stabilite în dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 51 alineatul (1); |
| --- | --- |

(q)

o societate de administrare sau o societate de investiții nu utilizează un proces de gestionare a riscului și nici un proces care să permită evaluarea precisă și independentă a valorilor instrumentelor derivate extrabursiere, astfel cum sunt stabilite în dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolului 51 alineatul (1);

| (r) | o societate de investiții și, pentru fiecare fond deschis de investiții pe care îl administrează, o societate de administrare încalcă în mod repetat obligațiile privind informațiile care trebuie transmise investitorilor instituite în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolelor 68 – 82; |
| --- | --- |

(r)

o societate de investiții și, pentru fiecare fond deschis de investiții pe care îl administrează, o societate de administrare încalcă în mod repetat obligațiile privind informațiile care trebuie transmise investitorilor instituite în conformitate cu dispozițiile naționale de punere în aplicare a articolelor 68 – 82;

| (s) | o societate de administrare sau o societate de investiții care comercializează titluri de participare ale OPCVM-urilor pe care le administrează într-un alt stat membru decât statul membru de origine al OPCVM-urilor nu respectă obligația de notificare prevăzută la articolul 93 alineatul (1). |
| --- | --- |

(s)

o societate de administrare sau o societate de investiții care comercializează titluri de participare ale OPCVM-urilor pe care le administrează într-un alt stat membru decât statul membru de origine al OPCVM-urilor nu respectă obligația de notificare prevăzută la articolul 93 alineatul (1).

(2)   Statele membre se asigură că în toate cazurile menționate la alineatul (1) se pot aplica cel puțin sancțiunile și măsurile administrative de mai jos:

| (a) | o declarație publică
  sau un avertisment public
  în care se indică persoana fizică sau juridică și natura încălcării; |
| --- | --- |

(a)

o declarație publică
  sau un avertisment public
  în care se indică persoana fizică sau juridică și natura încălcării;

| (b) | emiterea unui ordin prin care i se cere persoanei fizice sau juridice să înceteze comportamentul respectiv și să se abțină de la repetarea acestuia; |
| --- | --- |

(b)

emiterea unui ordin prin care i se cere persoanei fizice sau juridice să înceteze comportamentul respectiv și să se abțină de la repetarea acestuia;

| (c) | în cazul societăților de administrare sau al OPCVM-urilor, retragerea autorizației societății de administrare sau a OPCVM-ului; |
| --- | --- |

(c)

în cazul societăților de administrare sau al OPCVM-urilor, retragerea autorizației societății de administrare sau a OPCVM-ului;

| (d) | impunerea unei interdicții temporare
  sau permanente
  , împotriva oricărui membru al organului de conducere al societății de administrare sau al societății de investiții sau oricărei alte persoane fizice care este considerată răspunzătoare de a exercita funcții în aceste societăți
  sau în oricare altele
  ; |
| --- | --- |

(d)

impunerea unei interdicții temporare
  sau permanente
  , împotriva oricărui membru al organului de conducere al societății de administrare sau al societății de investiții sau oricărei alte persoane fizice care este considerată răspunzătoare de a exercita funcții în aceste societăți
  sau în oricare altele
  ;

| (e) | în cazul persoanelor juridice, impunerea de sancțiuni administrative pecuniare
  efective, proporționale și disuasive
  ▌; |
| --- | --- |

(e)

în cazul persoanelor juridice, impunerea de sancțiuni administrative pecuniare
  efective, proporționale și disuasive
  ▌;

| (f) | în cazul persoanelor fizice, impunerea de sancțiuni administrative pecuniare
  efective, proporționale și disuasive
  ▌; |
| --- | --- |

(f)

în cazul persoanelor fizice, impunerea de sancțiuni administrative pecuniare
  efective, proporționale și disuasive
  ▌;

| (g) | Impunerea de sancțiuni administrative pecuniare egale cu până la de
  zece ori
  valoarea profiturilor obținute sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, în cazul în care acestea pot fi stabilite. |
| --- | --- |

(g)

Impunerea de sancțiuni administrative pecuniare egale cu până la de
  zece ori
  valoarea profiturilor obținute sau a pierderilor evitate ca urmare a încălcării, în cazul în care acestea pot fi stabilite.

Articolul 99b

Statele membre se asigură că autoritățile competente publică fără întârziere orice sancțiune sau măsură aplicată în caz de încălcare a dispozițiilor naționale adoptate pentru transpunerea prezentei directive, inclusiv informații privind tipul și natura încălcării și identitatea persoanelor responsabile pentru aceasta, în afară de cazul în care publicarea ar amenința în mod serios stabilitatea piețelor financiare. În cazul în care publicarea ar cauza părților implicate prejudicii disproporționate, autoritățile competente publică în mod anonim măsurile și sancțiunile impuse.

Articolul 99c

(1)   Statele membre se asigură că, atunci când stabilesc tipul sancțiunilor sau măsurilor administrative și nivelul sancțiunilor administrative pecuniare, autoritățile competente
  se asigură că acestea sunt efective, proporționale și disuasive și
  iau în considerare toate circumstanțele relevante, inclusiv:

| (a) | gravitatea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

gravitatea și durata încălcării;

| (b) | gradul de răspundere al persoanei fizice sau juridice răspunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

gradul de răspundere al persoanei fizice sau juridice răspunzătoare;

| (c) | capacitatea financiară a persoanei fizice sau juridice răspunzătoare, indicată de cifra de afaceri totală a persoanei juridice răspunzătoare sau de venitul anual al persoanei fizice răspunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

capacitatea financiară a persoanei fizice sau juridice răspunzătoare, indicată de cifra de afaceri totală a persoanei juridice răspunzătoare sau de venitul anual al persoanei fizice răspunzătoare;

| (d) | importanța profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de către persoana fizică sau juridică răspunzătoare,
  daunele cauzate altor persoane și, după caz, funcționării piețelor sau economiei în general
  , în măsura în care acestea pot fi determinate; |
| --- | --- |

(d)

importanța profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de către persoana fizică sau juridică răspunzătoare,
  daunele cauzate altor persoane și, după caz, funcționării piețelor sau economiei în general
  , în măsura în care acestea pot fi determinate;

| (e) | măsura în care persoana fizică sau juridică răspunzătoare cooperează cu autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(e)

măsura în care persoana fizică sau juridică răspunzătoare cooperează cu autoritatea competentă;

| (f) | încălcările anterioare comise de persoana fizică sau juridică răspunzătoare. |
| --- | --- |

(f)

încălcările anterioare comise de persoana fizică sau juridică răspunzătoare.

(2)   AEVMP publică linii directoare adresate autorităților competente în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 privind tipurile de măsuri și sancțiuni administrative și nivelul sancțiunilor administrative pecuniare.

Articolul 99d

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente instituie mecanisme eficace pentru a încuraja raportarea încălcărilor dispozițiilor de drept intern care transpun prezenta directivă către autoritățile competente
  și că autoritățile competente asigură unul sau mai multe canale sigure de comunicare pentru persoanele care doresc să notifice astfel de încălcări. Statele membre se asigură că identitatea acestor persoane este cunoscută doar de autoritatea competentă.

(2)   Mecanismele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

| (a) | proceduri specifice pentru primirea rapoartelor privind încălcările și luarea de măsuri ulterioare; |
| --- | --- |

(a)

proceduri specifice pentru primirea rapoartelor privind încălcările și luarea de măsuri ulterioare;

| (b) | un nivel adecvat de protecție a angajaților din societățile de investiții și societățile de administrare care raportează încălcările comise în cadrul societății; |
| --- | --- |

(b)

un nivel adecvat de protecție a angajaților din societățile de investiții și societățile de administrare care raportează încălcările comise în cadrul societății;

| (c) | protecția datelor cu caracter personal atât cu privire la persoana care raportează încălcări, cât și cu privire la persoana fizică suspectată că s-ar fi făcut vinovată de o încălcare, în conformitate cu principiile stabilite în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (**). |
| --- | --- |

(c)

protecția datelor cu caracter personal atât cu privire la persoana care raportează încălcări, cât și cu privire la persoana fizică suspectată că s-ar fi făcut vinovată de o încălcare, în conformitate cu principiile stabilite în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (**).

(2a)
     
  AEVMP asigură unul sau mai multe canale sigure de comunicare a încălcărilor dispozițiilor naționale de aplicare a prezentei directive. Statele membre se asigură că identitatea persoanelor ce fac astfel de notificări prin intermediul respectivelor canale este cunoscută doar de AEVMP.

(2b)
     
  Notificarea de bună credință către AEVMP sau autoritatea competentă a unei încălcări a dispozițiilor naționale de transpunere a prezentei directive în temeiul alineatului (2a) nu constituie o încălcare a vreunei restricții privind transmiterea de informații impuse prin contract sau prin prevederi legislative, de reglementare sau administrative, iar persoanei care face o astfel de notificare nu i se poate atribui vreo răspundere pentru notificarea făcută.

(3)   Statele membre impun instituțiilor obligația de a institui proceduri adecvate privind raportarea de către angajați a încălcărilor, la nivel intern, prin intermediul unui canal specific.

Articolul 99e

(1)   Statele membre furnizează anual AEVMP informații agregate cu privire la toate măsurile și sancțiunile administrative aplicate în conformitate cu articolul 99. AEVMP publică aceste informații într-un raport anual.

(2)   În cazul în care autoritatea competentă a publicat o măsură sau o sancțiune, aceasta raportează, de asemenea, măsurile sau sancțiunile către AEVMP. Dacă o măsură sau o sancțiune publicată se referă la o societate de administrare, AEVMP trebuie să adauge pe lista societăților de administrare publicată în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) o trimitere la măsura sau sancțiunea publicată.

(3)   AEVMP elaborează proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare privind procedurile și formularele pentru transmiterea informațiilor menționate în prezentul articol.

Proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare se transmit de AEVMP Comisiei până la ...;

Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la primul paragraf, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

▌

(**)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.”;"

| 15. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 104a
  (1)   Statele membre aplică Directiva 95/46/CE prelucrării datelor cu caracter personal efectuate pe teritoriul lor în scopul aplicării prezentei directive.
  (2)   Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (***) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuate de către AEVMP în conformitate cu prezenta directivă.

  (***)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.”" |
| --- | --- |

15.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 104a

(1)   Statele membre aplică Directiva 95/46/CE prelucrării datelor cu caracter personal efectuate pe teritoriul lor în scopul aplicării prezentei directive.

(2)   Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (***) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuate de către AEVMP în conformitate cu prezenta directivă.

(***)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.”"

| 16. | La articolul 112, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Competența de a adopta actele delegate este conferită Comisiei în condiţiile prevăzute în prezentul articol..
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolele 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 și 111 este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând de la 4 ianuarie 2011.
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 50a este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând de la 21 iulie 2011.
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolele 22 și 24 este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând de la [...]. Comisia elaborează un raport privind competențele delegate cel târziu cu șase luni înaintea de încheierea perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă în conformitate cu articolul 112a.” |
| --- | --- |

16.

La articolul 112, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Competența de a adopta actele delegate este conferită Comisiei în condiţiile prevăzute în prezentul articol..

Competența de a adopta actele delegate menționate la articolele 12, 14, 43, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 și 111 este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând de la 4 ianuarie 2011.

Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 50a este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând de la 21 iulie 2011.

Competența de a adopta actele delegate menționate la articolele 22 și 24 este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând de la [...]. Comisia elaborează un raport privind competențele delegate cel târziu cu șase luni înaintea de încheierea perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă în conformitate cu articolul 112a.”

| 17. | La articolul 112a, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Delegarea de competențe menționată la articolele 12, 14,
  22, 24
  , 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 și 111 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu.” |
| --- | --- |

17.

La articolul 112a, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Delegarea de competențe menționată la articolele 12, 14,
  22, 24
  , 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81,
  90,
  95 și 111 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu.”

| 18. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

18.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică până la [...] actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică Comisiei textul acestor acte.

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative menționate la alineatul (1) începând cu [...].

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

În cazul în care documentele care însoțesc notificarea măsurilor de transpunere furnizate de statele membre nu sunt suficiente pentru a evalua pe deplin respectarea de către acele măsuri a anumitor dispoziţii din prezenta directivă, Comisia, la cererea AEVMP în vederea exercitării sarcinilor sale, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1095/2010, sau din proprie inițiativă, poate solicita statelor membre să furnizeze informații mai detaliate referitoare la transpunerea prezentei directive și la punerea în aplicare a dispozițiilor respective .

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 96, 4.4.2013, p. 18.

1

(2)  JO L 302, 17.11.2009, p. 32.

2

(3)  JO L 120, 15.5.2009, p. 22.

3

(4)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

4

(5)  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

5

(6)  JO L 174, 1.7.2011, p. 1.

6

(7)  JO L 241, 2.9.2006, p. 26.

7

(8)  JO L 302, 17.11.2009, p. 1.

8

(9)  JO L 166, 11.6.1998, p. 45.

9

(10)  JO L 84, 26.3.1997, p. 22.

10

(11)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

11

ANEXĂ

În anexa I, punctul 2 din schema A se înlocuiește cu următorul text;

| „2. | Informații privind depozitarul: |
| --- | --- |

„2.

Informații privind depozitarul:

| 2.1. | Identitatea depozitarului OPCVM-ului și o descriere a obligațiilor sale; |
| --- | --- |

2.1.

Identitatea depozitarului OPCVM-ului și o descriere a obligațiilor sale;

| 2.2. | O descriere a funcțiilor de păstrare în siguranță delegate de către depozitar ▌ și eventualele conflicte de interese care pot apărea în urma delegării.” |
| --- | --- |

2.2.

O descriere a funcțiilor de păstrare în siguranță delegate de către depozitar ▌ și eventualele conflicte de interese care pot apărea în urma delegării.”

Informațiile cu privire la entitățile implicate în asigurarea custodiei activelor fondului, împreună cu conflictele de interese care pot apărea, sunt puse la dispoziție de către depozitar, la cerere.
  ”

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/300

---

P7_TA(2013)0310

Calendarul licitațiilorde cote de emisie de gaze cu efect de seră ***I

Amendamentul adoptat de Parlamentul European la 3 iulie 2013 referitor la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE prin clarificarea dispozițiilor privind calendarul licitațiilor de cote de emisie de gaze cu efect de seră (COM(2012)0416 – C7-0203/2012 – 2012/0202(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/43)

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Articolul 1

Directiva 2003/87/CE

Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 1 – ultima teză

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Atunci când este cazul,
  Comisia adaptează calendarul pentru
  fiecare perioadă
  , astfel încât să se asigure funcționarea corectă a pieței. | În cazul în care, în ceea ce privește sectoarele industriale individuale, o evaluare indică faptul că nu este prevăzut un impact semnificativ asupra sectoarelor sau a subsectoarelor expuse unui risc important de relocare a emisiilor de dioxid carbon,
  Comisia
  poate, în circumstanțe excepționale, adapta
  calendarul pentru
  perioada menționată la articolul 13 alineatul (1) începând de la 1 ianuarie 2013
  , astfel încât să se asigure funcționarea corectă a pieței.
  Comisia operează doar o singură adaptare de acest tip pentru un număr maxim de 900 de milioane de certificate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Atunci când este cazul,
  Comisia adaptează calendarul pentru
  fiecare perioadă
  , astfel încât să se asigure funcționarea corectă a pieței.

În cazul în care, în ceea ce privește sectoarele industriale individuale, o evaluare indică faptul că nu este prevăzut un impact semnificativ asupra sectoarelor sau a subsectoarelor expuse unui risc important de relocare a emisiilor de dioxid carbon,
  Comisia
  poate, în circumstanțe excepționale, adapta
  calendarul pentru
  perioada menționată la articolul 13 alineatul (1) începând de la 1 ianuarie 2013
  , astfel încât să se asigure funcționarea corectă a pieței.
  Comisia operează doar o singură adaptare de acest tip pentru un număr maxim de 900 de milioane de certificate.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0046/2013).

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/300 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/300

---

P7_TA(2013)0311

Ameninţări transfrontaliere grave pentru sănătate ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate (COM(2011)0866 – C7-0488/2011 – 2011/0421(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0866), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0866),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 168 alineatul (4) litera (c) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0488/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 168 alineatul (4) litera (c) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0488/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 mai 2013 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0337/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0337/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 160.

---

P7_TC1-COD(2011)0421

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 iulie 2013 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2013/UE a Parlamentului European şi a Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 1082/2013/UE.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/301 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/301

---

P7_TA(2013)0312

Aplicarea cooperării consolidate în domeniul taxei pe tranzacţiile financiare *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul taxei pe tranzacțiile financiare (COM(2013)0071 – C7-0049/2013 – 2013/0045(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2016/C 075/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2013)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2013)0071),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0049/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0049/2013),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0230/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru bugete (A7–0230/2013),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să demonstreze, printr-o evaluare de impact cuprinzătoare și printr-o analiză costuri-beneficii, că orice cooperare consolidată respectă competențele, drepturile și obligațiile statelor membre care nu participă la aceasta; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să demonstreze, printr-o evaluare de impact cuprinzătoare și printr-o analiză costuri-beneficii, că orice cooperare consolidată respectă competențele, drepturile și obligațiile statelor membre care nu participă la aceasta;

| 3. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 5. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | În 2011, Comisia a luat notă de o dezbatere, aflată în curs de desfășurare la toate nivelurile, cu privire la impozitarea suplimentară a sectorului financiar. Punctul de plecare al acestei dezbateri este dorința de a garanta faptul că sectorul financiar contribuie în mod echitabil și substanțial la costurile crizei și că pe viitor este impozitat în mod echitabil față de alte sectoare, de a descuraja activitățile excesiv de riscante întreprinse de instituțiile financiare, de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare și de a genera venituri suplimentare pentru bugetele generale sau pentru politici specifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

În 2011, Comisia a luat notă de o dezbatere, aflată în curs de desfășurare la toate nivelurile, cu privire la impozitarea suplimentară a sectorului financiar. Punctul de plecare al acestei dezbateri este dorința de a garanta faptul că sectorul financiar contribuie în mod echitabil și substanțial la costurile crizei și că pe viitor este impozitat în mod echitabil față de alte sectoare, de a descuraja activitățile excesiv de riscante întreprinse de instituțiile financiare, de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare și de a genera venituri suplimentare pentru bugetele generale sau pentru politici specifice.

| (1) | În 2011, Comisia a luat notă de o dezbatere, aflată în curs de desfășurare la toate nivelurile, cu privire la impozitarea suplimentară a sectorului financiar. Punctul de plecare al acestei dezbateri este dorința de a garanta faptul că sectorul financiar contribuie în mod echitabil și substanțial la costurile crizei și că pe viitor este impozitat în mod echitabil față de alte sectoare, de a descuraja activitățile excesiv de riscante întreprinse de instituțiile financiare, de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare
  și la reducerea speculațiilor
  și de a genera venituri suplimentare pentru bugetele generale,
  printre altele ca o contribuție la consolidarea fiscală,
  sau pentru politici specifice
  care vizează durabilitatea și stimularea creșterii economice, a educației și a ocupării forței de muncă, cu un accent deosebit pe ocuparea tinerilor
  .
  Introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare (TTF) demonstrează, astfel, o capacitate pozitivă de distribuție și de direcționare, prin completarea corespunzătoare a inițiativelor existente în ceea ce privește reformele în materie de reglementare. |
| --- | --- |

(1)

În 2011, Comisia a luat notă de o dezbatere, aflată în curs de desfășurare la toate nivelurile, cu privire la impozitarea suplimentară a sectorului financiar. Punctul de plecare al acestei dezbateri este dorința de a garanta faptul că sectorul financiar contribuie în mod echitabil și substanțial la costurile crizei și că pe viitor este impozitat în mod echitabil față de alte sectoare, de a descuraja activitățile excesiv de riscante întreprinse de instituțiile financiare, de a completa măsurile de reglementare destinate să contribuie la evitarea unor crize viitoare
  și la reducerea speculațiilor
  și de a genera venituri suplimentare pentru bugetele generale,
  printre altele ca o contribuție la consolidarea fiscală,
  sau pentru politici specifice
  care vizează durabilitatea și stimularea creșterii economice, a educației și a ocupării forței de muncă, cu un accent deosebit pe ocuparea tinerilor
  .
  Introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare (TTF) demonstrează, astfel, o capacitate pozitivă de distribuție și de direcționare, prin completarea corespunzătoare a inițiativelor existente în ceea ce privește reformele în materie de reglementare.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Conform concluziilor Consiliului European din 8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual pentru 2014-2020, o parte din veniturile provenind din colectarea TTF ar trebui alocate bugetului Uniunii ca resurse proprii autentice. Utilizarea veniturilor care provin din colectarea TTF ca resurse proprii ale Uniunii este posibilă în cadrul procedurii de cooperare consolidată numai dacă contribuțiile naționale la bugetul Uniunii ale statelor membre participante sunt reduse cu aceeași sumă, evitându-se contribuțiile disproporționate din partea statelor membre participante în raport cu statele membre neparticipante. După punerea în aplicare a TTF la nivelul Uniunii, resursele proprii care provin din TTF ar trebui să suplimenteze, integral sau parțial, contribuțiile naționale ale statelor membre pentru a acumula noi resurse financiare destinate investițiilor europene, fără a fi reduse contribuțiile naționale la bugetul Uniunii ale statelor membre participante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Conform concluziilor Consiliului European din 8 februarie 2013 privind cadrul financiar multianual pentru 2014-2020, o parte din veniturile provenind din colectarea TTF ar trebui alocate bugetului Uniunii ca resurse proprii autentice. Utilizarea veniturilor care provin din colectarea TTF ca resurse proprii ale Uniunii este posibilă în cadrul procedurii de cooperare consolidată numai dacă contribuțiile naționale la bugetul Uniunii ale statelor membre participante sunt reduse cu aceeași sumă, evitându-se contribuțiile disproporționate din partea statelor membre participante în raport cu statele membre neparticipante. După punerea în aplicare a TTF la nivelul Uniunii, resursele proprii care provin din TTF ar trebui să suplimenteze, integral sau parțial, contribuțiile naționale ale statelor membre pentru a acumula noi resurse financiare destinate investițiilor europene, fără a fi reduse contribuțiile naționale la bugetul Uniunii ale statelor membre participante.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Înainte de introducerea TTF, Comisia ar trebui să demonstreze că cooperarea consolidată nu va submina piața internă sau coeziunea economică, socială și teritorială. De asemenea, Comisia ar trebui să demonstreze că aceasta nu constituie un obstacol sau o sursă de discriminare în relațiile comerciale dintre statele membre și nu denaturează concurența dintre acestea. Comisia ar trebui să prezinte o nouă analiză solidă și o nouă evaluare de impact referitoare la consecințele propunerii privind o TTF comună, atât asupra statelor membre participante, cât și a celor neparticipante, precum și asupra pieței unice în ansamblu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Înainte de introducerea TTF, Comisia ar trebui să demonstreze că cooperarea consolidată nu va submina piața internă sau coeziunea economică, socială și teritorială. De asemenea, Comisia ar trebui să demonstreze că aceasta nu constituie un obstacol sau o sursă de discriminare în relațiile comerciale dintre statele membre și nu denaturează concurența dintre acestea. Comisia ar trebui să prezinte o nouă analiză solidă și o nouă evaluare de impact referitoare la consecințele propunerii privind o TTF comună, atât asupra statelor membre participante, cât și a celor neparticipante, precum și asupra pieței unice în ansamblu.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | TTF își va atinge cu adevărat obiectivele numai dacă va fi introdusă la nivel mondial. Prin urmare, cooperarea consolidată a celor 11 state membre constituie doar un prim pas către o TTF la nivelul Uniunii și, în final, la nivel mondial. Uniunea va susține în permanență introducerea TTF la nivel mondial și va solicita ca TTF să fie unul dintre punctele de pe ordinea de zi a reuniunilor G20 și G8. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

TTF își va atinge cu adevărat obiectivele numai dacă va fi introdusă la nivel mondial. Prin urmare, cooperarea consolidată a celor 11 state membre constituie doar un prim pas către o TTF la nivelul Uniunii și, în final, la nivel mondial. Uniunea va susține în permanență introducerea TTF la nivel mondial și va solicita ca TTF să fie unul dintre punctele de pe ordinea de zi a reuniunilor G20 și G8.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pentru a preveni denaturările care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre participante, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și a îmbunătăți astfel funcționarea pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale unei TTF aplicate în statele membre participante să fie armonizate la nivelul Uniunii. În acest fel ar trebui să fie posibilă evitarea stimulentelor în favoarea arbitrajului fiscal între statele membre participante și a denaturărilor dintre piețele financiare din statele respective, precum și riscul de dublă impozitare sau de neimpozitare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pentru a preveni denaturările care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre participante, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și a îmbunătăți astfel funcționarea pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale unei TTF aplicate în statele membre participante să fie armonizate la nivelul Uniunii. În acest fel ar trebui să fie posibilă evitarea stimulentelor în favoarea arbitrajului fiscal între statele membre participante și a denaturărilor dintre piețele financiare din statele respective, precum și riscul de dublă impozitare sau de neimpozitare.

| (3) | Unele dintre cele 11 state membre participante au introdus deja, sau se pregătesc să introducă, o formă de TTF.
  Pentru a preveni denaturările care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre participante, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și a îmbunătăți astfel funcționarea pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale unei TTF aplicate în statele membre participante să fie armonizate la nivelul Uniunii. În acest fel ar trebui să fie posibilă evitarea stimulentelor în favoarea arbitrajului fiscal între statele membre participante și a denaturărilor dintre piețele financiare din statele respective, precum și riscul de dublă impozitare sau de neimpozitare. |
| --- | --- |

(3)

Unele dintre cele 11 state membre participante au introdus deja, sau se pregătesc să introducă, o formă de TTF.
  Pentru a preveni denaturările care ar putea fi generate de măsurile adoptate unilateral de către statele membre participante, ținând seama de mobilitatea foarte mare a majorității tranzacțiilor financiare relevante și a îmbunătăți astfel funcționarea pieței interne, este important ca elementele fundamentale ale unei TTF aplicate în statele membre participante să fie armonizate la nivelul Uniunii. În acest fel ar trebui să fie posibilă evitarea stimulentelor în favoarea arbitrajului fiscal între statele membre participante și a denaturărilor dintre piețele financiare din statele respective, precum și riscul de dublă impozitare sau de neimpozitare.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Având în vedere progresele substanțiale înregistrate în materie de reglementare a piețelor financiare europene, cum ar fi Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

   (1)

  , Directiva 2013/36/UE și prezenta directivă, statele membre participante care au introdus taxe bancare în urma recentei crize financiare ar trebui să analizeze necesitatea unor astfel de taxe și compatibilitatea lor cu reglementările și obiectivele legislației Uniunii și ale pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Având în vedere progresele substanțiale înregistrate în materie de reglementare a piețelor financiare europene, cum ar fi Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

   (1)

  , Directiva 2013/36/UE și prezenta directivă, statele membre participante care au introdus taxe bancare în urma recentei crize financiare ar trebui să analizeze necesitatea unor astfel de taxe și compatibilitatea lor cu reglementările și obiectivele legislației Uniunii și ale pieței interne.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Nicio armonizare a TTF între statele membre participante nu ar trebui să conducă la o impozitare extrateritorială, care să încalce baza potențială de impozitare a statelor membre neparticipante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Nicio armonizare a TTF între statele membre participante nu ar trebui să conducă la o impozitare extrateritorială, care să încalce baza potențială de impozitare a statelor membre neparticipante.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne, și în special pentru evitarea denaturărilor dintre statele membre participante, este necesar ca TTF să se aplice unei largi palete de instituții și tranzacții financiare, comerțului cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv produse structurate, atât pe piețele organizate, cât și pe piețele extrabursiere, precum și încheierii tuturor contractelor pe instrumente derivate și modificărilor substanțiale ale operațiunilor în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne, și în special pentru evitarea denaturărilor dintre statele membre participante, este necesar ca TTF să se aplice unei largi palete de instituții și tranzacții financiare, comerțului cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv produse structurate, atât pe piețele organizate, cât și pe piețele extrabursiere, precum și încheierii tuturor contractelor pe instrumente derivate și modificărilor substanțiale ale operațiunilor în cauză.

| (4) | Pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne, și în special pentru evitarea denaturărilor dintre statele membre participante,
  precum și pentru a reduce posibilitățile de fraudă fiscală, de evaziune fiscală și de planificare fiscală agresivă, riscul de delocalizare a riscului și de arbitraj în materie de reglementare,
  este necesar ca TTF să se aplice unei largi palete de instituții și tranzacții financiare, comerțului cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv produse structurate, atât pe piețele organizate, cât și pe piețele extrabursiere, precum și încheierii tuturor contractelor pe instrumente derivate,
  inclusiv a contractelor pe diferență, a piețelor de schimb valutar la vedere și a tranzacțiilor speculative forward, precum
  și modificărilor substanțiale ale operațiunilor în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne, și în special pentru evitarea denaturărilor dintre statele membre participante,
  precum și pentru a reduce posibilitățile de fraudă fiscală, de evaziune fiscală și de planificare fiscală agresivă, riscul de delocalizare a riscului și de arbitraj în materie de reglementare,
  este necesar ca TTF să se aplice unei largi palete de instituții și tranzacții financiare, comerțului cu o gamă largă de instrumente financiare, inclusiv produse structurate, atât pe piețele organizate, cât și pe piețele extrabursiere, precum și încheierii tuturor contractelor pe instrumente derivate,
  inclusiv a contractelor pe diferență, a piețelor de schimb valutar la vedere și a tranzacțiilor speculative forward, precum
  și modificărilor substanțiale ale operațiunilor în cauză.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Cu excepția încheierii sau a modificării substanțiale a contractelor pe instrumente derivate, tranzacțiile de pe piețele primare și tranzacțiile relevante pentru cetățeni sau societăți (precum încheierea contractelor de asigurare, împrumuturile ipotecare, creditele de consum sau serviciile de plată) trebuie excluse din domeniul de aplicare al TTF pentru a nu îngreuna atragerea de capital de către companii și administrații publice și a nu afecta gospodăriile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Cu excepția încheierii sau a modificării substanțiale a contractelor pe instrumente derivate, tranzacțiile de pe piețele primare și tranzacțiile relevante pentru cetățeni sau societăți (precum încheierea contractelor de asigurare, împrumuturile ipotecare, creditele de consum sau serviciile de plată) trebuie excluse din domeniul de aplicare al TTF pentru a nu îngreuna atragerea de capital de către companii și administrații publice și a nu afecta gospodăriile.

| (8) | Cu excepția încheierii sau a modificării substanțiale a contractelor pe instrumente derivate, tranzacțiile de pe piețele primare și tranzacțiile relevante pentru cetățeni sau societăți, precum încheierea contractelor de asigurare, împrumuturile ipotecare, creditele de consum sau serviciile de plată, ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al TTF pentru a nu îngreuna atragerea de capital de către companii și administrații publice și a nu afecta
  în mod negativ
  gospodăriile
  și economia reală
  . |
| --- | --- |

(8)

Cu excepția încheierii sau a modificării substanțiale a contractelor pe instrumente derivate, tranzacțiile de pe piețele primare și tranzacțiile relevante pentru cetățeni sau societăți, precum încheierea contractelor de asigurare, împrumuturile ipotecare, creditele de consum sau serviciile de plată, ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al TTF pentru a nu îngreuna atragerea de capital de către companii și administrații publice și a nu afecta
  în mod negativ
  gospodăriile
  și economia reală
  .

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | În vederea consolidării poziției piețelor reglementate, în special a tranzacțiilor desfășurate la bursele de valori, care sunt strict reglementate, controlate și transparente în comparație cu tranzacțiile extrabursiere (OTC) nereglementate, mai puțin controlate și mai puțin transparente, statele membre ar trebui să aplice cote de impozitare mai ridicate în cazul tranzacțiilor extrabursiere. Astfel, tranzacțiile vor putea fi transferate de pe piețele nereglementate sau slab reglementate pe piețele reglementate. Tranzacțiile financiare cu instrumente derivate extrabursiere nu ar trebui să fie supuse unor rate mai ridicate atunci când acestea reduc în mod obiectiv riscurile și, astfel, deservesc economia reală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

În vederea consolidării poziției piețelor reglementate, în special a tranzacțiilor desfășurate la bursele de valori, care sunt strict reglementate, controlate și transparente în comparație cu tranzacțiile extrabursiere (OTC) nereglementate, mai puțin controlate și mai puțin transparente, statele membre ar trebui să aplice cote de impozitare mai ridicate în cazul tranzacțiilor extrabursiere. Astfel, tranzacțiile vor putea fi transferate de pe piețele nereglementate sau slab reglementate pe piețele reglementate. Tranzacțiile financiare cu instrumente derivate extrabursiere nu ar trebui să fie supuse unor rate mai ridicate atunci când acestea reduc în mod obiectiv riscurile și, astfel, deservesc economia reală.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Întreprinderile nefinanciare execută tranzacții semnificative pe piețele financiare pentru a reduce riscurile direct legate de activitatea lor comercială. TTF nu ar trebui să se aplice acestor instituții atunci când acestea execută astfel de tranzacții. Cu toate acestea, dacă întreprinderile nefinanciare practică tranzacții speculative care nu au legătură cu reducerea riscului aferent activităților lor comerciale, acestea ar trebui tratate ca instituții financiare și ar trebui să facă obiectul TTF. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Întreprinderile nefinanciare execută tranzacții semnificative pe piețele financiare pentru a reduce riscurile direct legate de activitatea lor comercială. TTF nu ar trebui să se aplice acestor instituții atunci când acestea execută astfel de tranzacții. Cu toate acestea, dacă întreprinderile nefinanciare practică tranzacții speculative care nu au legătură cu reducerea riscului aferent activităților lor comerciale, acestea ar trebui tratate ca instituții financiare și ar trebui să facă obiectul TTF.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Pentru ca evaziunea fiscală să devină un demers foarte costisitor și puțin rentabil și pentru a asigura o punere în aplicare mai bună, principiul reședinței și al emiterii ar trebui completat de „principiul transferului titlului de proprietate”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Pentru ca evaziunea fiscală să devină un demers foarte costisitor și puțin rentabil și pentru a asigura o punere în aplicare mai bună, principiul reședinței și al emiterii ar trebui completat de „principiul transferului titlului de proprietate”.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 15 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15c) | Dacă este cazul, Comisia ar trebui să demareze negocieri cu țările terțe pentru a facilita colectarea TTF. De asemenea, Comisia ar trebui să revizuiască definiția pe care a dat-o jurisdicțiilor necooperante și să-și actualizeze în consecință planul de acțiune împotriva fraudei fiscale, evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15c)

Dacă este cazul, Comisia ar trebui să demareze negocieri cu țările terțe pentru a facilita colectarea TTF. De asemenea, Comisia ar trebui să revizuiască definiția pe care a dat-o jurisdicțiilor necooperante și să-și actualizeze în consecință planul de acțiune împotriva fraudei fiscale, evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Ratele minime de impozitare trebuie stabilite la un nivel suficient de ridicat pentru ca obiectivul de armonizare al unei TTF comune să fie atins. În același timp, ele trebuie să fie suficient de mici pentru ca riscurile de delocalizare să fie reduse la minimum. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Ratele minime de impozitare trebuie stabilite la un nivel suficient de ridicat pentru ca obiectivul de armonizare al unei TTF comune să fie atins. În același timp, ele trebuie să fie suficient de mici pentru ca riscurile de delocalizare să fie reduse la minimum.

eliminat

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Pentru a preveni frauda
  și
  evaziunea fiscală, statele membre participante trebuie să aibă obligația de a adopta măsuri adecvate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Pentru a preveni frauda
  și
  evaziunea fiscală, statele membre participante trebuie să aibă obligația de a adopta măsuri adecvate.

| (19) | Pentru a preveni frauda
  fiscală,
  evaziunea fiscală
  și planificarea fiscală agresivă, precum substituirea
  , statele membre participante ar trebui să aibă obligația de a adopta măsuri adecvate. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a preveni frauda
  fiscală,
  evaziunea fiscală
  și planificarea fiscală agresivă, precum substituirea
  , statele membre participante ar trebui să aibă obligația de a adopta măsuri adecvate.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Comisia ar trebui să înființeze un grup de lucru la nivel de experți (Comitetul pentru TTF) alcătuit din reprezentanți ai tuturor statelor membre, Comisia Europeană, Banca Centrală Europeană (BCE) și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (ESMA), care să evalueze eficacitatea punerii în aplicare a prezentei directive, să prevină frauda fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă și să protejeze integritatea pieței interne. Comitetul pentru TTF ar trebui să supravegheze tranzacțiile financiare pentru a depista mecanismele abuzive, astfel cum sunt definite la articolul 14, să propună contramăsuri în mod corespunzător și să coordoneze punerea lor în aplicare la nivel național, dacă este cazul. Comitetul pentru TTF ar trebui să recurgă fără rezerve la legislația Uniunii din domeniul fiscal și al reglementării serviciilor financiare, precum și la instrumentele de cooperare în materie fiscală create de organizațiile internaționale, inclusiv de OCDE și de Consiliul Europei. Dacă este cazul, reprezentanții statelor membre participante ar trebui să poată crea un subgrup pentru a trata chestiuni care nu vizează statele membre neparticipante, legate de implementarea TTF. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Comisia ar trebui să înființeze un grup de lucru la nivel de experți (Comitetul pentru TTF) alcătuit din reprezentanți ai tuturor statelor membre, Comisia Europeană, Banca Centrală Europeană (BCE) și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (ESMA), care să evalueze eficacitatea punerii în aplicare a prezentei directive, să prevină frauda fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă și să protejeze integritatea pieței interne. Comitetul pentru TTF ar trebui să supravegheze tranzacțiile financiare pentru a depista mecanismele abuzive, astfel cum sunt definite la articolul 14, să propună contramăsuri în mod corespunzător și să coordoneze punerea lor în aplicare la nivel național, dacă este cazul. Comitetul pentru TTF ar trebui să recurgă fără rezerve la legislația Uniunii din domeniul fiscal și al reglementării serviciilor financiare, precum și la instrumentele de cooperare în materie fiscală create de organizațiile internaționale, inclusiv de OCDE și de Consiliul Europei. Dacă este cazul, reprezentanții statelor membre participante ar trebui să poată crea un subgrup pentru a trata chestiuni care nu vizează statele membre neparticipante, legate de implementarea TTF.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 19 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | În temeiul Directivei 2011/16/UE, statele membre au obligația de a coopera la nivel administrativ în domeniul fiscal, precum și de a-și acorda asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor legate de impozite, taxe și alte măsuri în temeiul Directivei 2010/24/UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19b)

În temeiul Directivei 2011/16/UE, statele membre au obligația de a coopera la nivel administrativ în domeniul fiscal, precum și de a-și acorda asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor legate de impozite, taxe și alte măsuri în temeiul Directivei 2010/24/UE.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a permite adoptarea unor norme mai detaliate în anumite domenii cu caracter tehnic, legate de obligațiile în materie de înregistrare, de contabilitate, de raportare și alte obligații destinate să asigure plata efectivă a TTF datorată autorităților fiscale, și adaptarea acestora în timp util, atunci când este cazul, este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în vederea precizării măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea la timp și în mod adecvat a documentelor pertinente către Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Pentru a permite adoptarea unor norme mai detaliate în anumite domenii cu caracter tehnic, legate de obligațiile în materie de înregistrare, de contabilitate, de raportare și alte obligații destinate să asigure plata efectivă a TTF datorată autorităților fiscale, și adaptarea acestora în timp util, atunci când este cazul, este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în vederea precizării măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea la timp și în mod adecvat a documentelor pertinente către Consiliu.

| (21) | Pentru a permite adoptarea unor norme mai detaliate în anumite domenii cu caracter tehnic, legate de obligațiile în materie de înregistrare, de contabilitate, de raportare și alte obligații destinate să asigure plata efectivă a TTF datorată autorităților fiscale, și adaptarea acestora în timp util, atunci când este cazul, este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în vederea precizării măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea
  simultană,
  la timp și în mod adecvat a documentelor pertinente către
  Parlamentul European și
  Consiliu. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a permite adoptarea unor norme mai detaliate în anumite domenii cu caracter tehnic, legate de obligațiile în materie de înregistrare, de contabilitate, de raportare și alte obligații destinate să asigure plata efectivă a TTF datorată autorităților fiscale, și adaptarea acestora în timp util, atunci când este cazul, este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în vederea precizării măsurilor necesare în acest sens. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea
  simultană,
  la timp și în mod adecvat a documentelor pertinente către
  Parlamentul European și
  Consiliu.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | încheierea de contracte pe instrumente derivate înainte de compensare sau decontare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(c)

încheierea de contracte pe instrumente derivate înainte de compensare sau decontare;

| (c) | încheierea de contracte pe instrumente derivate
  , inclusiv contracte pe diferență și tranzacții speculative forward,
  înainte de compensare sau decontare; |
| --- | --- |

(c)

încheierea de contracte pe instrumente derivate
  , inclusiv contracte pe diferență și tranzacții speculative forward,
  înainte de compensare sau decontare;

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | tranzacții de schimb valutar la vedere pe piețele de schimb valutar străine; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

tranzacții de schimb valutar la vedere pe piețele de schimb valutar străine;

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | acordurile repo, reverse repo și contractele de dare/luare de titluri cu împrumut; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(e)

acordurile repo, reverse repo și contractele de dare/luare de titluri cu împrumut;

| (e) | acordurile repo, reverse repo și contractele de dare/luare de titluri cu împrumut
  , inclusiv comenzile anulate realizate în cadrul tranzacționărilor de mare frecvență
  ; |
| --- | --- |

(e)

acordurile repo, reverse repo și contractele de dare/luare de titluri cu împrumut
  , inclusiv comenzile anulate realizate în cadrul tranzacționărilor de mare frecvență
  ;

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  „emitent suveran” înseamnă un emitent suveran în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  „emitent suveran” înseamnă un emitent suveran în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012;

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  „datorie suverană” înseamnă datorie suverană în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3b.
     
  „datorie suverană” înseamnă datorie suverană în sensul definiției de la articolul 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012;

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  „piață de creștere pentru IMM-uri” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare (MTF) care este înregistrat ca piață de creștere pentru IMM-uri în conformitate cu articolul 35 din Directiva [MiFID]; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7a.
     
  „piață de creștere pentru IMM-uri” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare (MTF) care este înregistrat ca piață de creștere pentru IMM-uri în conformitate cu articolul 35 din Directiva [MiFID];

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12a.
     
  „tranzacționare de mare frecvență” înseamnă tranzacționarea algoritmică de instrumente financiare la viteze la care timpul de latență al mecanismului pentru transmiterea, anularea sau modificarea ordinelor devine factorul determinant pentru timpul necesar comunicării instrucțiunii către un loc de tranzacționare sau executării unei tranzacții; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12a.
     
  „tranzacționare de mare frecvență” înseamnă tranzacționarea algoritmică de instrumente financiare la viteze la care timpul de latență al mecanismului pentru transmiterea, anularea sau modificarea ordinelor devine factorul determinant pentru timpul necesar comunicării instrucțiunii către un loc de tranzacționare sau executării unei tranzacții;

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 12b.
     
  „strategie de tranzacționare de mare frecvență” înseamnă o strategie de tranzacționare în cont propriu a unui instrument financiar care implică tranzacționarea de mare frecvență și care prezintă cel puțin două dintre următoarele caracteristici: |
| | (i) | utilizează sisteme de colocare, de acces direct la piață sau de hosting de proximitate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12b.
     
  „strategie de tranzacționare de mare frecvență” înseamnă o strategie de tranzacționare în cont propriu a unui instrument financiar care implică tranzacționarea de mare frecvență și care prezintă cel puțin două dintre următoarele caracteristici:

(i)

utilizează sisteme de colocare, de acces direct la piață sau de hosting de proximitate;

| (ii) | implică o rotație zilnică a portofoliului de cel puțin 50 %; |
| --- | --- |

(ii)

implică o rotație zilnică a portofoliului de cel puțin 50 %;

| (iii) | proporția ordinelor anulate (inclusiv anulările parțiale) depășește 20 %; |
| --- | --- |

(iii)

proporția ordinelor anulate (inclusiv anulările parțiale) depășește 20 %;

| (iv) | majoritatea pozițiilor deținute sunt lichidate în aceeași zi; |
| --- | --- |

(iv)

majoritatea pozițiilor deținute sunt lichidate în aceeași zi;

| (v) | peste 50 % dintre ordine sau tranzacții sunt efectuate în cadrul unor locuri de tranzacționare care oferă reduceri sau rabaturi pentru ordinele care furnizează lichiditate și sunt eligibile pentru astfel de reduceri; |
| --- | --- |

(v)

peste 50 % dintre ordine sau tranzacții sunt efectuate în cadrul unor locuri de tranzacționare care oferă reduceri sau rabaturi pentru ordinele care furnizează lichiditate și sunt eligibile pentru astfel de reduceri;

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Se consideră că fiecare dintre operațiunile menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a), (b), (c) și (e) dă naștere unei singure tranzacții financiare. Se consideră că fiecare schimb vizat la litera (d) de la același punct dă naștere la două operațiuni financiare. Fiecare modificare substanțială a unei operațiuni menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a)-(e) se consideră a fi o nouă operațiune de același tip ca cea inițială. O modificare este considerată a fi substanțială în special atunci când presupune înlocuirea a cel puțin uneia dintre părți, atunci când obiectul sau domeniul de aplicare, inclusiv temporal, al operațiunii sau contraprestația convenită se modifică, sau atunci când operațiunea inițială ar fi generat o taxă mai mare dacă ar fi fost încheiată în condițiile modificate. | (2)   Se consideră că fiecare dintre operațiunile menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a), (b), (c) și (e) dă naștere unei singure tranzacții financiare. Se consideră că fiecare schimb vizat la litera (d) de la același punct dă naștere la două operațiuni financiare. Fiecare modificare substanțială a unei operațiuni menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a)-(e) se consideră a fi o nouă operațiune de același tip ca cea inițială. O modificare este considerată a fi substanțială în special atunci când presupune înlocuirea a cel puțin uneia dintre părți, atunci când obiectul sau domeniul de aplicare, inclusiv temporal, al operațiunii sau contraprestația convenită se modifică, sau atunci când operațiunea inițială ar fi generat o taxă mai mare dacă ar fi fost încheiată în condițiile modificate.
  Orice novație a tranzacțiilor efectuate în vederea compensării sau a decontării de către o contraparte centrală sau de către o altă casă de compensare sau de către un alt operator al unui sistem de decontare sau de către o serie de sisteme interoperabile astfel cum sunt definite în Directiva 98/26/CE nu reprezintă o modificare substanțială în sensul prezentului alineat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Se consideră că fiecare dintre operațiunile menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a), (b), (c) și (e) dă naștere unei singure tranzacții financiare. Se consideră că fiecare schimb vizat la litera (d) de la același punct dă naștere la două operațiuni financiare. Fiecare modificare substanțială a unei operațiuni menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a)-(e) se consideră a fi o nouă operațiune de același tip ca cea inițială. O modificare este considerată a fi substanțială în special atunci când presupune înlocuirea a cel puțin uneia dintre părți, atunci când obiectul sau domeniul de aplicare, inclusiv temporal, al operațiunii sau contraprestația convenită se modifică, sau atunci când operațiunea inițială ar fi generat o taxă mai mare dacă ar fi fost încheiată în condițiile modificate.

(2)   Se consideră că fiecare dintre operațiunile menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a), (b), (c) și (e) dă naștere unei singure tranzacții financiare. Se consideră că fiecare schimb vizat la litera (d) de la același punct dă naștere la două operațiuni financiare. Fiecare modificare substanțială a unei operațiuni menționate la alineatul (1) punctul (2) literele (a)-(e) se consideră a fi o nouă operațiune de același tip ca cea inițială. O modificare este considerată a fi substanțială în special atunci când presupune înlocuirea a cel puțin uneia dintre părți, atunci când obiectul sau domeniul de aplicare, inclusiv temporal, al operațiunii sau contraprestația convenită se modifică, sau atunci când operațiunea inițială ar fi generat o taxă mai mare dacă ar fi fost încheiată în condițiile modificate.
  Orice novație a tranzacțiilor efectuate în vederea compensării sau a decontării de către o contraparte centrală sau de către o altă casă de compensare sau de către un alt operator al unui sistem de decontare sau de către o serie de sisteme interoperabile astfel cum sunt definite în Directiva 98/26/CE nu reprezintă o modificare substanțială în sensul prezentului alineat.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | în cazul în care valoarea medie anuală a tranzacțiilor financiare din doi ani calendaristici consecutivi nu depășește
  50 %
  din cifra de afaceri anuală netă medie globală, așa cum este definită la articolul 28 din Directiva 78/660/CEE, entitatea, instituția, organismul sau persoana în cauză are dreptul, la cerere, să nu fie sau să nu mai fie considerată o instituție financiară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

în cazul în care valoarea medie anuală a tranzacțiilor financiare din doi ani calendaristici consecutivi nu depășește
  50 %
  din cifra de afaceri anuală netă medie globală, așa cum este definită la articolul 28 din Directiva 78/660/CEE, entitatea, instituția, organismul sau persoana în cauză are dreptul, la cerere, să nu fie sau să nu mai fie considerată o instituție financiară.

| (d) | în cazul în care valoarea medie anuală a tranzacțiilor financiare din doi ani calendaristici consecutivi nu depășește
  20 %
  din cifra de afaceri anuală netă medie globală, așa cum este definită la articolul 28 din Directiva 78/660/CEE, entitatea, instituția, organismul sau persoana în cauză are dreptul, la cerere, să nu fie sau să nu mai fie considerată o instituție financiară. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care valoarea medie anuală a tranzacțiilor financiare din doi ani calendaristici consecutivi nu depășește
  20 %
  din cifra de afaceri anuală netă medie globală, așa cum este definită la articolul 28 din Directiva 78/660/CEE, entitatea, instituția, organismul sau persoana în cauză are dreptul, la cerere, să nu fie sau să nu mai fie considerată o instituție financiară.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 3 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | calcularea valorii medii anuale a tranzacțiilor financiare menționate la acest punct, nu ține seama de tranzacțiile financiare privind contractele derivate non-extrabursiere care respectă unul din criteriile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC

   (*)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(da)

calcularea valorii medii anuale a tranzacțiilor financiare menționate la acest punct, nu ține seama de tranzacțiile financiare privind contractele derivate non-extrabursiere care respectă unul din criteriile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC

   (*)

  .

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  În cazul aplicării TTF în alte state membre decât cele 11 state membre participante, TTF se va extinde la acele alte state membre, în termeni de reciprocitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  În cazul aplicării TTF în alte state membre decât cele 11 state membre participante, TTF se va extinde la acele alte state membre, în termeni de reciprocitate.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | contrapărțile centrale (CPC), în cazul în care exercită funcția de CPC; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

contrapărțile centrale (CPC), în cazul în care exercită funcția de CPC;

| (a) | Contrapartidele centrale (CPC), în cazul în care exercită funcția de CPC
  sau alte case de compensație, agenţi sau sisteme de soluţionare, astfel cum se stabilește în Directiva 98/26/CE, în cazul în care acestea își exercită rolul de compensare, inclusiv orice posibilă novație, sau de decontare
  ; |
| --- | --- |

(a)

Contrapartidele centrale (CPC), în cazul în care exercită funcția de CPC
  sau alte case de compensație, agenţi sau sisteme de soluţionare, astfel cum se stabilește în Directiva 98/26/CE, în cazul în care acestea își exercită rolul de compensare, inclusiv orice posibilă novație, sau de decontare
  ;

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | piețele de creștere pentru IMM-uri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

piețele de creștere pentru IMM-uri.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2 –litera cb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | O persoană care este prezentă în mod continuu pe piețele financiare pentru a tranzacționa pe cont propriu, vânzând și cumpărând instrumente financiare prin angajarea propriilor capitaluri (formator de piață) când îndeplinește o funcție esențială cu privire la obligațiuni nelichide și acțiuni, în rolul său de furnizor de lichidități, așa cum este definit în acordul dintre formatorul de piață și locul organizat în care se desfășoară tranzacția financiară, în cazul în care tranzacția respectivă nu face parte dintr-o strategie de tranzacționare de mare frecvență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cb)

O persoană care este prezentă în mod continuu pe piețele financiare pentru a tranzacționa pe cont propriu, vânzând și cumpărând instrumente financiare prin angajarea propriilor capitaluri (formator de piață) când îndeplinește o funcție esențială cu privire la obligațiuni nelichide și acțiuni, în rolul său de furnizor de lichidități, așa cum este definit în acordul dintre formatorul de piață și locul organizat în care se desfășoară tranzacția financiară, în cazul în care tranzacția respectivă nu face parte dintr-o strategie de tranzacționare de mare frecvență.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 16, acte delegate care precizează condițiile în care un instrument financiar este considerat nelichid în scopul prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia adoptă, în conformitate cu articolul 16, acte delegate care precizează condițiile în care un instrument financiar este considerat nelichid în scopul prezentei directive.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 4 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | transferul dreptului de a dispune de un instrument financiar în calitate de proprietar și orice operațiune echivalentă care implică transferul riscului asociat instrumentului financiar între entitățile unui grup sau între entitățile unei rețele de bănci descentralizate, atunci când aceste transferuri sunt derulate cu scopul de a îndeplini o cerință juridică sau prudențială prevăzută în dreptul intern sau în dreptul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ga)

transferul dreptului de a dispune de un instrument financiar în calitate de proprietar și orice operațiune echivalentă care implică transferul riscului asociat instrumentului financiar între entitățile unui grup sau între entitățile unei rețele de bănci descentralizate, atunci când aceste transferuri sunt derulate cu scopul de a îndeplini o cerință juridică sau prudențială prevăzută în dreptul intern sau în dreptul Uniunii.

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | este o filială a unei instituții cu sediul într-un stat membru participant în temeiul literei (c); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ea)

este o filială a unei instituții cu sediul într-un stat membru participant în temeiul literei (c);

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | este parte, acționând în cont propriu sau în contul unei alte persoane, la o tranzacție financiară cu un produs structurat sau cu un instrument financiar menționat în secțiunea C din anexa I la Directiva 2004/39/CE emis pe teritoriul statului membru respectiv
  , cu excepția instrumentelor menționate la punctele (4)-(10) din secțiunea respectivă care nu sunt tranzacționate pe o platformă organizată, sau acționează în numele unei părți la o astfel de tranzacție
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(g)

este parte, acționând în cont propriu sau în contul unei alte persoane, la o tranzacție financiară cu un produs structurat sau cu un instrument financiar menționat în secțiunea C din anexa I la Directiva 2004/39/CE emis pe teritoriul statului membru respectiv
  , cu excepția instrumentelor menționate la punctele (4)-(10) din secțiunea respectivă care nu sunt tranzacționate pe o platformă organizată, sau acționează în numele unei părți la o astfel de tranzacție
  .

| (g) | este parte, acționând în cont propriu sau în contul unei alte persoane, la o tranzacție financiară cu un produs structurat sau cu un instrument financiar menționat în secțiunea C din anexa I la Directiva 2004/39/CE emis pe teritoriul statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(g)

este parte, acționând în cont propriu sau în contul unei alte persoane, la o tranzacție financiară cu un produs structurat sau cu un instrument financiar menționat în secțiunea C din anexa I la Directiva 2004/39/CE emis pe teritoriul statului membru respectiv.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  În sensul prezentei directive, un instrument financiar este considerat a fi emis pe teritoriul unui stat membru participant dacă îndeplinește una dintre următoarele condiții: |
| | (a) | este un titlu de valoare sau un instrument derivat legat de un astfel de titlu, iar sediul social al emitentului titlului se află în statul membru respectiv; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  În sensul prezentei directive, un instrument financiar este considerat a fi emis pe teritoriul unui stat membru participant dacă îndeplinește una dintre următoarele condiții:

(a)

este un titlu de valoare sau un instrument derivat legat de un astfel de titlu, iar sediul social al emitentului titlului se află în statul membru respectiv;

| (b) | este un instrument derivat, altul decât cel menționat la litera (a), și poate fi tranzacționat în cadrul unei platforme organizate, iar dreptul public care reglementează tranzacționarea realizată în cadrul sistemelor din cadrul platformei respective este dreptul statului membru în cauză; |
| --- | --- |

(b)

este un instrument derivat, altul decât cel menționat la litera (a), și poate fi tranzacționat în cadrul unei platforme organizate, iar dreptul public care reglementează tranzacționarea realizată în cadrul sistemelor din cadrul platformei respective este dreptul statului membru în cauză;

| (c) | este un instrument financiar, altul decât cele menționate la literele (a) și (b), care este compensat de o CCP sau de alte case de compensație sau agenţi sau sisteme de soluţionare astfel cum se stabilește în Directiva 98/26/CE în cazul în care dreptul care reglementează CCP sau sistemul respectiv este dreptul statului membru în cauză; |
| --- | --- |

(c)

este un instrument financiar, altul decât cele menționate la literele (a) și (b), care este compensat de o CCP sau de alte case de compensație sau agenţi sau sisteme de soluţionare astfel cum se stabilește în Directiva 98/26/CE în cazul în care dreptul care reglementează CCP sau sistemul respectiv este dreptul statului membru în cauză;

| (d) | este un instrument financiar, altul decât cele menționate la literele (a), (b) și (c), iar dreptul aplicabil în legătură cu acordul în temeiul căruia a fost efectuată tranzacționarea instrumentului financiar respectiv este dreptul statului membru în cauză; |
| --- | --- |

(d)

este un instrument financiar, altul decât cele menționate la literele (a), (b) și (c), iar dreptul aplicabil în legătură cu acordul în temeiul căruia a fost efectuată tranzacționarea instrumentului financiar respectiv este dreptul statului membru în cauză;

| (e) | este un instrument structurat și cel puțin 50 % din valoarea activelor care stau la baza instrumentului structurat respectiv se referă la instrumente financiare emise de o persoană juridică cu sediul într-un stat membru participant. |
| --- | --- |

(e)

este un instrument structurat și cel puțin 50 % din valoarea activelor care stau la baza instrumentului structurat respectiv se referă la instrumente financiare emise de o persoană juridică cu sediul într-un stat membru participant.

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 4a




  Transferul titlurilor de proprietate




  (1)
     
  O tranzacție financiară pentru care nu a fost percepută o TTF este considerată a nu avea efecte juridice și nu are ca rezultat un transfer al titlului de proprietate asupra instrumentului-suport.




  (2)
     
  O tranzacție financiară pentru care nu s-a impus TTF nu se consideră a îndeplini cerințele referitoare la compensarea centrală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapartidele centrale și registrele centrale de tranzacții

   (2)

  și nici cerințele de adecvare a capitalului propriu în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții.




  (3)
     
  În cazul mecanismelor de plăți electronice automate, cu sau fără participarea agenților de servicii de plată, autoritățile fiscale ale unui stat membru pot să introducă un sistem electronic automat de colectare a TTF și certificate de transfer al titlurilor de proprietate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 4a

Transferul titlurilor de proprietate

(1)
     
  O tranzacție financiară pentru care nu a fost percepută o TTF este considerată a nu avea efecte juridice și nu are ca rezultat un transfer al titlului de proprietate asupra instrumentului-suport.

(2)
     
  O tranzacție financiară pentru care nu s-a impus TTF nu se consideră a îndeplini cerințele referitoare la compensarea centrală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapartidele centrale și registrele centrale de tranzacții

   (2)

  și nici cerințele de adecvare a capitalului propriu în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții.

(3)
     
  În cazul mecanismelor de plăți electronice automate, cu sau fără participarea agenților de servicii de plată, autoritățile fiscale ale unui stat membru pot să introducă un sistem electronic automat de colectare a TTF și certificate de transfer al titlurilor de proprietate.

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Aceste rate
  nu se pot situa sub
  : | Aceste rate
  sunt
  : |
| (a) | 0,1  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 6; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Aceste rate
  nu se pot situa sub
  :

Aceste rate
  sunt
  :

(a)

0,1  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 6;

| (a) | 0,1  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 6
  , cu excepția celor menționate la punctul (5) din articolul 2 alineatul (1) cu o scadență de până la 3 luni; |
| --- | --- |

(a)

0,1  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 6
  , cu excepția celor menționate la punctul (5) din articolul 2 alineatul (1) cu o scadență de până la 3 luni;

| (b) | 0,01  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 7. |
| --- | --- |

(b)

0,01  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 7.

| (b) | 0,01  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 7; |
| --- | --- |

(b)

0,01  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la articolul 7;

| (ba) | 0,01  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la punctul (5) din articolul 2 alineatul (1) cu o scadență de până la 3 luni; |
| --- | --- |

(ba)

0,01  % în cazul tranzacțiilor financiare menționate la punctul (5) din articolul 2 alineatul (1) cu o scadență de până la 3 luni;

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (3), statele membre participante aplică în cazul tranzacțiilor financiare extrabursiere menționate la articolele 6 și 7 o rată mai ridicată decât în cazul celor prevăzute la alineatul (2). Tranzacțiile financiare de instrumente derivate extrabursiere, care sunt măsurabile în mod obiectiv ca reducând riscurile definite la articolul 10 din Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei, nu fac obiectul acestei rate mai mari. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (3), statele membre participante aplică în cazul tranzacțiilor financiare extrabursiere menționate la articolele 6 și 7 o rată mai ridicată decât în cazul celor prevăzute la alineatul (2). Tranzacțiile financiare de instrumente derivate extrabursiere, care sunt măsurabile în mod obiectiv ca reducând riscurile definite la articolul 10 din Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei, nu fac obiectul acestei rate mai mari.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Comisia
  poate să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 16, în care să se precizeze măsurile care trebuie luate în temeiul alineatului (1) de către statele membre participante. | (2)   Comisia
  adoptă
  acte delegate, în conformitate cu articolul 16, în care să se precizeze măsurile care trebuie luate în temeiul alineatului (1) de către statele membre participante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Comisia
  poate să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 16, în care să se precizeze măsurile care trebuie luate în temeiul alineatului (1) de către statele membre participante.

(2)   Comisia
  adoptă
  acte delegate, în conformitate cu articolul 16, în care să se precizeze măsurile care trebuie luate în temeiul alineatului (1) de către statele membre participante.

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia
  poate adopta
  acte de punere în aplicare care să prevadă metode uniforme de colectare a TTF datorate. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 18 alineatul (2). | Comisia
  adoptă
  acte de punere în aplicare care să prevadă metode uniforme de colectare a TTF datorate
  și de prevenire a fraudelor fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive
  .
  Statele membre pot adopta măsuri suplimentare.
  Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 18 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia
  poate adopta
  acte de punere în aplicare care să prevadă metode uniforme de colectare a TTF datorate. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 18 alineatul (2).

Comisia
  adoptă
  acte de punere în aplicare care să prevadă metode uniforme de colectare a TTF datorate
  și de prevenire a fraudelor fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive
  .
  Statele membre pot adopta măsuri suplimentare.
  Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 18 alineatul (2).

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Sarcina administrativă impusă autorităților fiscale prin introducerea TTF este menținută la un nivel minim. În acest scop, Comisia încurajează cooperarea între autoritățile fiscale naționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)
     
  Sarcina administrativă impusă autorităților fiscale prin introducerea TTF este menținută la un nivel minim. În acest scop, Comisia încurajează cooperarea între autoritățile fiscale naționale.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 11 – alineatul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  Statele membre comunică anual Comisiei și Eurostat volumele de tranzacții pentru care s-au colectat venituri, în funcție de tipul instituției. Statele fac aceste informații publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)
     
  Statele membre comunică anual Comisiei și Eurostat volumele de tranzacții pentru care s-au colectat venituri, în funcție de tipul instituției. Statele fac aceste informații publice.

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre participante trebuie să adopte măsuri de prevenire a fraudei
  și
  a evaziunii fiscale. | Statele membre adoptă măsuri de prevenire a fraudei, a evaziunii fiscale
  și a planificării fiscale agresive
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre participante trebuie să adopte măsuri de prevenire a fraudei
  și
  a evaziunii fiscale.

Statele membre adoptă măsuri de prevenire a fraudei, a evaziunii fiscale
  și a planificării fiscale agresive
  .

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1)
     
  Comisia înființează un grup de lucru la nivel de experți (Comitetul privind TTF) compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre, ai Comisiei Europene, BCE și ESMA, care să asiste statele membre participante în punerea efectivă în aplicare a prezentei directive, să prevină frauda fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă și să păstreze integritatea pieței unice. |
| | (2)
     
  Comitetul privind TTF evaluează punerea efectivă în aplicare a prezentei directive, evaluează efectele asupra pieței interne și identifică mecanismele de fraudă, inclusiv abuzurile definite la articolul 14, pentru a propune contramăsuri, dacă este cazul, folosind pe deplin dreptul Uniunii în domeniul fiscal și al reglementării serviciilor financiare și instrumentele de cooperare în materie fiscală create de organizațiile internaționale. |
| | (3)
     
  Pentru a evalua chestiunile legate de punerea în aplicare efectivă a TTF, statele membre participante pot forma o subcomisie a comitetului privind TTF, care să cuprindă reprezentanți ai statelor membre participante. Subcomisia are doar sarcini care nu afectează statele membre neparticipante cu privire la punerea în aplicare efectivă a TTF. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)
     
  Comisia înființează un grup de lucru la nivel de experți (Comitetul privind TTF) compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre, ai Comisiei Europene, BCE și ESMA, care să asiste statele membre participante în punerea efectivă în aplicare a prezentei directive, să prevină frauda fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă și să păstreze integritatea pieței unice.

(2)
     
  Comitetul privind TTF evaluează punerea efectivă în aplicare a prezentei directive, evaluează efectele asupra pieței interne și identifică mecanismele de fraudă, inclusiv abuzurile definite la articolul 14, pentru a propune contramăsuri, dacă este cazul, folosind pe deplin dreptul Uniunii în domeniul fiscal și al reglementării serviciilor financiare și instrumentele de cooperare în materie fiscală create de organizațiile internaționale.

(3)
     
  Pentru a evalua chestiunile legate de punerea în aplicare efectivă a TTF, statele membre participante pot forma o subcomisie a comitetului privind TTF, care să cuprindă reprezentanți ai statelor membre participante. Subcomisia are doar sarcini care nu afectează statele membre neparticipante cu privire la punerea în aplicare efectivă a TTF.

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) se conferă pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu data menționată la
  articolul 19
  . | (2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) se conferă pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu data menționată la
  articolul 21
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) se conferă pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu data menționată la
  articolul 19
  .

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) se conferă pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu data menționată la
  articolul 21
  .

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 16 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) poate fi revocată în orice moment de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în cuprinsul său. Decizia nu aduce atingere valabilității
  actelor delegate
  care sunt deja în vigoare. | (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) poate fi revocată în orice moment de către
  Parlamentul European sau
  de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în cuprinsul său. Decizia nu aduce atingere valabilității
  niciunui act delegat
  care este deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) poate fi revocată în orice moment de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în cuprinsul său. Decizia nu aduce atingere valabilității
  actelor delegate
  care sunt deja în vigoare.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (2) poate fi revocată în orice moment de către
  Parlamentul European sau
  de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în cuprinsul său. Decizia nu aduce atingere valabilității
  niciunui act delegat
  care este deja în vigoare.

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 16 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului. | (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică
  simultan Parlamentului European și
   Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică
  simultan Parlamentului European și
   Consiliului.

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 16 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 11 alineatul (2) intră în vigoare numai dacă Consiliul nu formulează obiecții în termen de două luni de la data la care
  i-a
  fost notificat actul respectiv sau dacă, înaintea expirării acestui termen, Consiliul informează Comisia că nu
  va
  formula obiecții. La inițiativa Consiliului, acest termen se prelungește cu 2 luni. | (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 11 alineatul (2) intră în vigoare numai dacă
  Parlamentul European sau
  Consiliul nu formulează obiecții în termen de două luni de la data la care
  le-a
  fost notificat actul respectiv sau dacă, înaintea expirării acestui termen,
  Parlamentul European și
  Consiliul informează Comisia că nu
  vor
  formula obiecții. La inițiativa
  Parlamentului European sau
  a Consiliului, acest termen se prelungește cu 2 luni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 11 alineatul (2) intră în vigoare numai dacă Consiliul nu formulează obiecții în termen de două luni de la data la care
  i-a
  fost notificat actul respectiv sau dacă, înaintea expirării acestui termen, Consiliul informează Comisia că nu
  va
  formula obiecții. La inițiativa Consiliului, acest termen se prelungește cu 2 luni.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 11 alineatul (2) intră în vigoare numai dacă
  Parlamentul European sau
  Consiliul nu formulează obiecții în termen de două luni de la data la care
  le-a
  fost notificat actul respectiv sau dacă, înaintea expirării acestui termen,
  Parlamentul European și
  Consiliul informează Comisia că nu
  vor
  formula obiecții. La inițiativa
  Parlamentului European sau
  a Consiliului, acest termen se prelungește cu 2 luni.

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 19 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O dată la
  cinci
  ani și, pentru prima dată, până la 31 decembrie 2016, Comisia transmite Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, o propunere. | O dată la
  trei
  ani și, pentru prima dată, până la 31 decembrie 2016, Comisia transmite
  Parlamentului European și
  Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, o propunere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

O dată la
  cinci
  ani și, pentru prima dată, până la 31 decembrie 2016, Comisia transmite Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, o propunere.

O dată la
  trei
  ani și, pentru prima dată, până la 31 decembrie 2016, Comisia transmite
  Parlamentului European și
  Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, o propunere.

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Articolul 19 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În acest raport, Comisia trebuie să examineze cel puțin impactul TTF asupra bunei funcționări a pieței interne, asupra piețelor financiare și economiei reale și să țină seama de progresele făcute în materie de impozitare a sectorului financiar în context internațional. | În acest raport, Comisia trebuie să examineze cel puțin impactul TTF asupra bunei funcționări a pieței interne, asupra piețelor financiare și economiei reale și să țină seama de progresele făcute în materie de impozitare a sectorului financiar în context internațional.
  Pe baza rezultatelor examinării respective, se efectuează ajustările necesare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În acest raport, Comisia trebuie să examineze cel puțin impactul TTF asupra bunei funcționări a pieței interne, asupra piețelor financiare și economiei reale și să țină seama de progresele făcute în materie de impozitare a sectorului financiar în context internațional.

În acest raport, Comisia trebuie să examineze cel puțin impactul TTF asupra bunei funcționări a pieței interne, asupra piețelor financiare și economiei reale și să țină seama de progresele făcute în materie de impozitare a sectorului financiar în context internațional.
  Pe baza rezultatelor examinării respective, se efectuează ajustările necesare.

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Articolul 19 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În plus, Comisia evaluează impactul unor dispoziții, precum sfera adecvată a TTF și rata de impozitare cu privire la fondurile de pensii, ținând cont în mod corespunzător de diversele profiluri de risc și modele de afaceri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În plus, Comisia evaluează impactul unor dispoziții, precum sfera adecvată a TTF și rata de impozitare cu privire la fondurile de pensii, ținând cont în mod corespunzător de diversele profiluri de risc și modele de afaceri.

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Articolul 20 – alineatul 1 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Pentru instrumentele menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3a, rata menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (a) este 0,05  % până la 1 ianuarie 2017. |
| | Pentru instituțiile menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 8 litera (f), rata menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (a) este 0,05  %, iar rata menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (b) este de 0,005  % până la 1 ianuarie 2017
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Pentru instrumentele menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3a, rata menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (a) este 0,05  % până la 1 ianuarie 2017.

Pentru instituțiile menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 8 litera (f), rata menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (a) este 0,05  %, iar rata menționată la articolul 9 alineatul (2) litera (b) este de 0,005  % până la 1 ianuarie 2017
  .

---

(1)  

  JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

(*)  

  JO L 52, 23.2.2013, p. 11.

(2)  

  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/322 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/322

---

P7_TA(2013)0313

Adoptarea monedei euro de către Letonia la 1 ianuarie 2014 *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind adoptarea de către Letonia a monedei euro la 1 ianuarie 2014 (COM(2013)0345 – C7-0183/2013 – 2013/0190(NLE))

(Procedura de consultare)

(2016/C 075/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2013)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2013)0345),

| — | având în vedere raportul de convergență din 2013 al Comisiei (COM(2013)0341) și raportul de convergență al Băncii Centrale Europene din iunie 2013 privind Letonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de convergență din 2013 al Comisiei (COM(2013)0341) și raportul de convergență al Băncii Centrale Europene din iunie 2013 privind Letonia,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul de convergență din 2013 al Comisiei privind Letonia (SWD(2013)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul de convergență din 2013 al Comisiei privind Letonia (SWD(2013)0196),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind extinderea zonei euro (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind extinderea zonei euro (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 iunie 2007 privind îmbunătățirea procesului de consultare a Parlamentului European cu privire la procedurile de extindere a zonei euro (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 iunie 2007 privind îmbunătățirea procesului de consultare a Parlamentului European cu privire la procedurile de extindere a zonei euro (2),

| — | având în vedere articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0183/2013),

| — | având în vedere articolul 83 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 83 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0237/2013),

| A. | întrucât articolul 140 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede realizarea unui grad înalt de convergență durabilă, analizând în ce măsură fiecare stat membru a îndeplinit următoarele criterii: realizarea unui grad înalt de stabilitate a prețurilor, caracterul solid al finanțelor publice, respectarea limitelor normale de fluctuație prevăzute de mecanismul cursului de schimb, și caracterul durabil al convergenței atinse de statul membru și al participării sale la mecanismul ratei de schimb din Sistemul Monetar European, care se reflectă în nivelul ratelor dobânzilor pe termen lung (criteriile de la Maastricht); |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 140 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede realizarea unui grad înalt de convergență durabilă, analizând în ce măsură fiecare stat membru a îndeplinit următoarele criterii: realizarea unui grad înalt de stabilitate a prețurilor, caracterul solid al finanțelor publice, respectarea limitelor normale de fluctuație prevăzute de mecanismul cursului de schimb, și caracterul durabil al convergenței atinse de statul membru și al participării sale la mecanismul ratei de schimb din Sistemul Monetar European, care se reflectă în nivelul ratelor dobânzilor pe termen lung (criteriile de la Maastricht);

| B. | întrucât Letonia a respectat criteriile de la Maastricht în conformitate cu articolul 140 din TFUE și cu Protocolul nr. 13 privind criteriile de convergență anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Letonia a respectat criteriile de la Maastricht în conformitate cu articolul 140 din TFUE și cu Protocolul nr. 13 privind criteriile de convergență anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la TFUE;

| C. | întrucât raportorul a vizitat Letonia pentru a evalua gradul de pregătire al acestei țări în vederea aderării la zona euro; |
| --- | --- |

C.

întrucât raportorul a vizitat Letonia pentru a evalua gradul de pregătire al acestei țări în vederea aderării la zona euro;

| D. | întrucât poporul leton a depus eforturi extraordinare pentru a depăși criza financiară și și-a reluat evoluția în direcția competitivității și a creșterii economice, |
| --- | --- |

D.

întrucât poporul leton a depus eforturi extraordinare pentru a depăși criza financiară și și-a reluat evoluția în direcția competitivității și a creșterii economice,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | este în favoarea adoptării monedei euro de către Letonia la 1 ianuarie 2014; |
| --- | --- |

2.

este în favoarea adoptării monedei euro de către Letonia la 1 ianuarie 2014;

| 3. | observă că evaluarea realizată de către Comisie și de către Banca Centrală Europeană (BCE) a avut loc pe fundalul crizei financiare mondiale ce a afectat perspectivele de convergență nominală pentru multe alte state membre și a provocat, în special, o modificare ciclică semnificativă în sens descendent a ratelor inflației; |
| --- | --- |

3.

observă că evaluarea realizată de către Comisie și de către Banca Centrală Europeană (BCE) a avut loc pe fundalul crizei financiare mondiale ce a afectat perspectivele de convergență nominală pentru multe alte state membre și a provocat, în special, o modificare ciclică semnificativă în sens descendent a ratelor inflației;

| 4. | constată, în special, că criza financiară mondială a afectat profund Letonia în ceea ce privește sărăcia, șomajul și evoluțiile demografice; îndeamnă Letonia și partenerii săi din cadrul Uniunii să pună în aplicare standarde macroprudențiale stricte cu scopul de a evita fluxurile nesustenabile de capital și tendințele de creștere excesivă a creditelor constatate în perioada anterioară crizei; |
| --- | --- |

4.

constată, în special, că criza financiară mondială a afectat profund Letonia în ceea ce privește sărăcia, șomajul și evoluțiile demografice; îndeamnă Letonia și partenerii săi din cadrul Uniunii să pună în aplicare standarde macroprudențiale stricte cu scopul de a evita fluxurile nesustenabile de capital și tendințele de creștere excesivă a creditelor constatate în perioada anterioară crizei;

| 5. | observă că Letonia îndeplinește criteriile, deoarece guvernul leton și poporul leton au depus eforturi hotărâte, credibile și susținute; subliniază că sustenabilitatea generală a situației macroeconomice și financiare va depinde de punerea în aplicare a unor reforme echilibrate și cuprinzătoare, având drept scop să reconcilieze disciplina cu solidaritatea și investițiile durabile pe termen lung, nu numai în Letonia, ci și în cadrul uniunii economice și monetare în ansamblu; |
| --- | --- |

5.

observă că Letonia îndeplinește criteriile, deoarece guvernul leton și poporul leton au depus eforturi hotărâte, credibile și susținute; subliniază că sustenabilitatea generală a situației macroeconomice și financiare va depinde de punerea în aplicare a unor reforme echilibrate și cuprinzătoare, având drept scop să reconcilieze disciplina cu solidaritatea și investițiile durabile pe termen lung, nu numai în Letonia, ci și în cadrul uniunii economice și monetare în ansamblu;

| 6. | observă că, în cadrul raportului său de convergență din 2013, BCE și-a exprimat unele preocupări cu privire la sustenabilitatea pe termen lung a convergenței economice a Letoniei; subliniază în special următoarele observații și recomandări din acest raport:






  — | aderarea la o uniune monetară presupune renunțarea la instrumentele monetare și cele legate de cursul de schimb și implică o importanță crescută a flexibilității și a rezistenței interne; prin urmare, autoritățile ar trebui să aibă în vedere modalități pentru consolidarea suplimentară a instrumentelor alternative de politică contraciclică aflate la dispoziția lor, pe lângă măsurile adoptate începând din 2009; |
| --- | --- | --- |

6.

observă că, în cadrul raportului său de convergență din 2013, BCE și-a exprimat unele preocupări cu privire la sustenabilitatea pe termen lung a convergenței economice a Letoniei; subliniază în special următoarele observații și recomandări din acest raport:

—

aderarea la o uniune monetară presupune renunțarea la instrumentele monetare și cele legate de cursul de schimb și implică o importanță crescută a flexibilității și a rezistenței interne; prin urmare, autoritățile ar trebui să aibă în vedere modalități pentru consolidarea suplimentară a instrumentelor alternative de politică contraciclică aflate la dispoziția lor, pe lângă măsurile adoptate începând din 2009;

| — | Letonia trebuie să continue să evolueze în direcția unei consolidări fiscale generalizate, în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, precum și să pună în aplicare și să respecte un cadru fiscal care să îi permită să evite revenirea la politici prociclice în viitor; |
| --- | --- |

—

Letonia trebuie să continue să evolueze în direcția unei consolidări fiscale generalizate, în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, precum și să pună în aplicare și să respecte un cadru fiscal care să îi permită să evite revenirea la politici prociclice în viitor;

| — | atât nevoia de a asigura un mediu instituțional mai solid, cât și faptul că economia subterană, deși se află în declin, este considerată a fi în continuare relativ extinsă presupun nu doar pierderi ale veniturilor publice, ci și denaturări ale concurenței și au un efect negativ asupra competitivității Letoniei, reducând atractivitatea acestei țări ca destinație pentru investițiile străine directe, ceea ce creează obstacole în calea investițiilor pe termen lung și a productivității; consideră că aceste aspecte trebuie luate în considerare cu seriozitate, în special dacă actualele tendințe în ceea ce privește inflația și fluxurile financiare sunt inversate; consideră, cu toate acestea, că preocupările menționate nu modifică evaluarea generală pozitivă cu privire la adoptarea monedei euro de către Letonia; |
| --- | --- |

—

atât nevoia de a asigura un mediu instituțional mai solid, cât și faptul că economia subterană, deși se află în declin, este considerată a fi în continuare relativ extinsă presupun nu doar pierderi ale veniturilor publice, ci și denaturări ale concurenței și au un efect negativ asupra competitivității Letoniei, reducând atractivitatea acestei țări ca destinație pentru investițiile străine directe, ceea ce creează obstacole în calea investițiilor pe termen lung și a productivității; consideră că aceste aspecte trebuie luate în considerare cu seriozitate, în special dacă actualele tendințe în ceea ce privește inflația și fluxurile financiare sunt inversate; consideră, cu toate acestea, că preocupările menționate nu modifică evaluarea generală pozitivă cu privire la adoptarea monedei euro de către Letonia;

| 7. | solicită guvernului leton să-și mențină atitudinea prudentă față de politica bugetară, precum și politicile sale globale de stabilitate, anticipând posibile dezechilibre macroeconomice și riscuri pentru stabilitatea prețurilor în viitor și corectând totodată dezechilibrele identificate de Comisie în cadrul raportului privind mecanismul de alertă; constată că stabilitatea prețurilor în Letonia depinde în mare măsură de dinamica prețurilor la produsele de bază, datorită eficienței energetice scăzute și a nivelului ridicat de importuri de energie provenind dintr-o singură sursă care intră în compoziția coșului consumatorului la nivel național; invită guvernul leton să facă progrese în acest domeniu și să își intensifice eforturile generale pentru a atinge toate obiectivele naționale prevăzute în Strategia UE 2020; |
| --- | --- |

7.

solicită guvernului leton să-și mențină atitudinea prudentă față de politica bugetară, precum și politicile sale globale de stabilitate, anticipând posibile dezechilibre macroeconomice și riscuri pentru stabilitatea prețurilor în viitor și corectând totodată dezechilibrele identificate de Comisie în cadrul raportului privind mecanismul de alertă; constată că stabilitatea prețurilor în Letonia depinde în mare măsură de dinamica prețurilor la produsele de bază, datorită eficienței energetice scăzute și a nivelului ridicat de importuri de energie provenind dintr-o singură sursă care intră în compoziția coșului consumatorului la nivel național; invită guvernul leton să facă progrese în acest domeniu și să își intensifice eforturile generale pentru a atinge toate obiectivele naționale prevăzute în Strategia UE 2020;

| 8. | este preocupat de sprijinul scăzut pe care îl acordă în prezent cetățenii letoni pentru adoptarea monedei euro; solicită guvernului și autorităților letone să comunice în mod mai activ cu cetățenii letoni pentru a asigura un sprijin public mai puternic pentru adoptarea monedei euro; solicită guvernului și autorităților letone să continue campania de informare și comunicare pentru ca toți cetățenii letoni să fie informați; |
| --- | --- |

8.

este preocupat de sprijinul scăzut pe care îl acordă în prezent cetățenii letoni pentru adoptarea monedei euro; solicită guvernului și autorităților letone să comunice în mod mai activ cu cetățenii letoni pentru a asigura un sprijin public mai puternic pentru adoptarea monedei euro; solicită guvernului și autorităților letone să continue campania de informare și comunicare pentru ca toți cetățenii letoni să fie informați;

| 9. | solicită guvernului leton să abordeze deficiențele structurale de pe piața muncii prin intermediul unor reforme structurale și educaționale adecvate; solicită, în special, guvernului leton să abordeze problemele legate de nivelul sărăciei și de inegalitățile salariale tot mai mari; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernului leton să abordeze deficiențele structurale de pe piața muncii prin intermediul unor reforme structurale și educaționale adecvate; solicită, în special, guvernului leton să abordeze problemele legate de nivelul sărăciei și de inegalitățile salariale tot mai mari;

| 10. | recunoaște stabilitatea sectorului bancar leton pe durata ultimilor trei ani; subliniază totuși că modelul de afaceri în sectorul bancar s-a confruntat cu provocări serioase în prima etapă a crizei financiare globale; subliniază că, în acel moment, prăbușirea sistemului financiar al Letoniei a putut fi împiedicată doar printr-o operațiune de salvare a UE-FMI; salută reformele recente care au vizat consolidarea cadrului de reglementare aplicabil băncilor letone care acceptă depozite din partea nerezidenților; solicită autorităților letone să asigure supravegherea strictă a respectivelor bănci, precum și implementarea unor măsuri suplimentare adecvate pentru gestionarea riscurilor; solicită, în continuare, autorităților letone să rămână vigilente cu privire la posibilele dezechilibre dintre structurile de maturitate a activelor și a pasivelor existente în sistemul bancar, care pot fi considerate a fi un pericol pentru stabilitatea financiară; |
| --- | --- |

10.

recunoaște stabilitatea sectorului bancar leton pe durata ultimilor trei ani; subliniază totuși că modelul de afaceri în sectorul bancar s-a confruntat cu provocări serioase în prima etapă a crizei financiare globale; subliniază că, în acel moment, prăbușirea sistemului financiar al Letoniei a putut fi împiedicată doar printr-o operațiune de salvare a UE-FMI; salută reformele recente care au vizat consolidarea cadrului de reglementare aplicabil băncilor letone care acceptă depozite din partea nerezidenților; solicită autorităților letone să asigure supravegherea strictă a respectivelor bănci, precum și implementarea unor măsuri suplimentare adecvate pentru gestionarea riscurilor; solicită, în continuare, autorităților letone să rămână vigilente cu privire la posibilele dezechilibre dintre structurile de maturitate a activelor și a pasivelor existente în sistemul bancar, care pot fi considerate a fi un pericol pentru stabilitatea financiară;

| 11. | solicită autorităților letone să mențină cursul actual al pregătirilor practice pentru a asigura un proces de tranziție lină; invită guvernul leton să instituie mecanisme adecvate de control pentru a se asigura că introducerea monedei euro nu este folosită pentru creșterea mascată a prețurilor; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților letone să mențină cursul actual al pregătirilor practice pentru a asigura un proces de tranziție lină; invită guvernul leton să instituie mecanisme adecvate de control pentru a se asigura că introducerea monedei euro nu este folosită pentru creșterea mascată a prețurilor;

| 12. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 13. | regretă intervalul de timp extrem de scurt în care i s-a solicitat Parlamentului să își prezinte avizul în conformitate cu articolul 140 TFUE; solicită Comisiei și statelor membre care intenționează să adopte euro să stabilească un calendar adecvat pentru a permite Parlamentului să își prezinte avizul pe baza unei dezbateri mai cuprinzătoare și mai incluzive; |
| --- | --- |

13.

regretă intervalul de timp extrem de scurt în care i s-a solicitat Parlamentului să își prezinte avizul în conformitate cu articolul 140 TFUE; solicită Comisiei și statelor membre care intenționează să adopte euro să stabilească un calendar adecvat pentru a permite Parlamentului să își prezinte avizul pe baza unei dezbateri mai cuprinzătoare și mai incluzive;

| 14. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

14.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 249.

(2)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 251.

---

Joi, 4 iulie 2013

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/325 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/325

---

P7_TA(2013)0320

Acordarea unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei ***III

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la textul comun aprobat de Comitetul de Conciliere privind decizia Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a treia lectură)

(2016/C 075/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarația corespunzătoare a Parlamentului şi a Consiliului (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarația corespunzătoare a Parlamentului şi a Consiliului (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0804),

| — | având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția Consiliului în primă lectură (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția Consiliului în primă lectură (3),

| — | având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2013)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2013)0067),

| — | având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0244/2013),

| 1. | aprobă textul comun; |
| --- | --- |

1.

aprobă textul comun;

| 2. | confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 211.

(2)  Texte adoptate, 11.12.2012, P7_TA(2012)0472.

(3)  JO C 291 E, 10.5.2012, p. 1.

---

ANEXĂ LA REZOLUŢIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului adoptată împreună cu decizia de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei

Parlamentul European și Consiliul:

| — | sunt de acord că adoptarea deciziei de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei ar trebui examinată în contextul mai larg al necesității unui cadru care să asigure decizii judicioase și efective cu privire la acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe; |
| --- | --- |

—

sunt de acord că adoptarea deciziei de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei ar trebui examinată în contextul mai larg al necesității unui cadru care să asigure decizii judicioase și efective cu privire la acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe;

| — | sunt de acord că adoptarea de decizii cu privire la operațiuni de asistență macrofinanciară ar trebui să se bazeze pe considerațiile și pe principiile enunțate mai jos, referitoare la acordarea de asistență macrofinanciară din partea Uniunii țărilor terțe și teritoriilor eligibile, fără a aduce atingere dreptului de inițiativă legislativă sau formei juridice pe care o va avea viitorul instrument care va formaliza aceste considerații și principii; |
| --- | --- |

—

sunt de acord că adoptarea de decizii cu privire la operațiuni de asistență macrofinanciară ar trebui să se bazeze pe considerațiile și pe principiile enunțate mai jos, referitoare la acordarea de asistență macrofinanciară din partea Uniunii țărilor terțe și teritoriilor eligibile, fără a aduce atingere dreptului de inițiativă legislativă sau formei juridice pe care o va avea viitorul instrument care va formaliza aceste considerații și principii;

| — | se angajează să reflecte pe deplin aceste considerații și principii în cadrul viitoarelor decizii individuale de acordare a asistenței macrofinanciare din partea Uniunii. |
| --- | --- |

—

se angajează să reflecte pe deplin aceste considerații și principii în cadrul viitoarelor decizii individuale de acordare a asistenței macrofinanciare din partea Uniunii.

PARTEA A – CONSIDERAȚII

| (1) | Uniunea este un furnizor important de asistență economică, financiară și tehnică pentru țările terțe. Asistența macrofinanciară din partea Uniunii (denumită în continuare „asistență macrofinanciară”) s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru stabilizarea economică și un stimulent pentru reformele structurale în țările și teritoriile care beneficiază de o astfel de asistență („beneficiari”). În conformitate cu politica sa generală față de țările candidate, potențial candidate și vecine, Uniunea ar trebui să fie în măsură să furnizeze asistență macrofinanciară țărilor respective cu scopul de a dezvolta o zonă comună de stabilitate, securitate și prosperitate. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea este un furnizor important de asistență economică, financiară și tehnică pentru țările terțe. Asistența macrofinanciară din partea Uniunii (denumită în continuare „asistență macrofinanciară”) s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru stabilizarea economică și un stimulent pentru reformele structurale în țările și teritoriile care beneficiază de o astfel de asistență („beneficiari”). În conformitate cu politica sa generală față de țările candidate, potențial candidate și vecine, Uniunea ar trebui să fie în măsură să furnizeze asistență macrofinanciară țărilor respective cu scopul de a dezvolta o zonă comună de stabilitate, securitate și prosperitate.

| (2) | Asistența macrofinanciară ar trebui să se bazeze pe deciziile ad-hoc luate de la caz la caz, per țară, de Parlamentul European și de Consiliu. Aceste principii au ca scop consolidarea atât a eficienței și a eficacității procesului decizional care conduce la astfel de decizii și la punerea în aplicare a acestora, cât și a aplicării de către beneficiar a condițiilor prealabile de ordin politic în vederea acordării de asistență macrofinanciară, precum și îmbunătățirea transparenței și a controlului democratic al respectivei asistențe. |
| --- | --- |

(2)

Asistența macrofinanciară ar trebui să se bazeze pe deciziile ad-hoc luate de la caz la caz, per țară, de Parlamentul European și de Consiliu. Aceste principii au ca scop consolidarea atât a eficienței și a eficacității procesului decizional care conduce la astfel de decizii și la punerea în aplicare a acestora, cât și a aplicării de către beneficiar a condițiilor prealabile de ordin politic în vederea acordării de asistență macrofinanciară, precum și îmbunătățirea transparenței și a controlului democratic al respectivei asistențe.

| (3) | În rezoluția sa din 3 iunie 2003 privind punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare acordate țărilor terțe, Parlamentul European solicita un regulament-cadru pentru asistență macrofinanciară cu scopul de a accelera procesul decizional și de a așeza acest instrument financiar pe o bază oficială și transparentă. |
| --- | --- |

(3)

În rezoluția sa din 3 iunie 2003 privind punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare acordate țărilor terțe, Parlamentul European solicita un regulament-cadru pentru asistență macrofinanciară cu scopul de a accelera procesul decizional și de a așeza acest instrument financiar pe o bază oficială și transparentă.

| (4) | În concluziile sale din 8 octombrie 2002, Consiliul a stabilit criteriile (așa-numitele criterii de la Genval) de orientare a operațiunilor de asistență macrofinanciară. Este indicată actualizarea și clarificarea acestor criterii, printre altele în ceea ce privește criteriile de stabilire a formei adecvate de asistență (împrumut, grant sau o combinație a acestora). |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din 8 octombrie 2002, Consiliul a stabilit criteriile (așa-numitele criterii de la Genval) de orientare a operațiunilor de asistență macrofinanciară. Este indicată actualizarea și clarificarea acestor criterii, printre altele în ceea ce privește criteriile de stabilire a formei adecvate de asistență (împrumut, grant sau o combinație a acestora).

| (5) | Aceste principii ar trebui să permită Uniunii să poată pune la dispoziție asistența macrofinanciară cât mai repede, în special atunci când circumstanțele necesită acțiuni imediate, și să crească claritatea și transparența criteriilor pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare. |
| --- | --- |

(5)

Aceste principii ar trebui să permită Uniunii să poată pune la dispoziție asistența macrofinanciară cât mai repede, în special atunci când circumstanțele necesită acțiuni imediate, și să crească claritatea și transparența criteriilor pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare.

| (6) | Comisia ar trebui să se asigure că asistența macrofinanciară este compatibilă cu principiile, obiectivele și măsurile esențiale adoptate în diferite domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Comisia ar trebui să se asigure că asistența macrofinanciară este compatibilă cu principiile, obiectivele și măsurile esențiale adoptate în diferite domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale Uniunii.

| (7) | Asistența macrofinanciară ar trebui să sprijine politica externă a Uniunii. Serviciile Comisiei și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) ar trebui să lucreze în strânsă colaborare pe parcursul operațiunii de asistență macrofinanciară pentru a coordona și a asigura coerența acțiunilor de politică externă ale Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Asistența macrofinanciară ar trebui să sprijine politica externă a Uniunii. Serviciile Comisiei și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) ar trebui să lucreze în strânsă colaborare pe parcursul operațiunii de asistență macrofinanciară pentru a coordona și a asigura coerența acțiunilor de politică externă ale Uniunii.

| (8) | Asistența macrofinanciară ar trebui să susțină angajamentul beneficiarilor față de valorile comune cu Uniunea, inclusiv democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectul pentru drepturile omului, dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, și faţă de alte principii privind schimburile comerciale libere, echitabile și bazate pe norme. |
| --- | --- |

(8)

Asistența macrofinanciară ar trebui să susțină angajamentul beneficiarilor față de valorile comune cu Uniunea, inclusiv democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectul pentru drepturile omului, dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, și faţă de alte principii privind schimburile comerciale libere, echitabile și bazate pe norme.

| (9) | O condiție prealabilă pentru acordarea de asistență macrofinanciară ar trebui să fie ca țara eligibilă să respecte mecanismele democratice reale, inclusiv sistemele parlamentare pluripartite și statul de drept, și să garanteze respectul drepturilor omului. Respectivele condiții prealabile ar trebui monitorizate periodic de către Comisie. |
| --- | --- |

(9)

O condiție prealabilă pentru acordarea de asistență macrofinanciară ar trebui să fie ca țara eligibilă să respecte mecanismele democratice reale, inclusiv sistemele parlamentare pluripartite și statul de drept, și să garanteze respectul drepturilor omului. Respectivele condiții prealabile ar trebui monitorizate periodic de către Comisie.

| (10) | Obiectivele specifice ale deciziilor individuale de asistență macrofinanciară ar trebui să includă consolidarea eficienței, a transparenței și a responsabilității în ceea ce privește gestionarea finanțelor publice la beneficiari. Realizarea acestor obiective ar trebui monitorizată periodic de către Comisie. |
| --- | --- |

(10)

Obiectivele specifice ale deciziilor individuale de asistență macrofinanciară ar trebui să includă consolidarea eficienței, a transparenței și a responsabilității în ceea ce privește gestionarea finanțelor publice la beneficiari. Realizarea acestor obiective ar trebui monitorizată periodic de către Comisie.

| (11) | Asistența macrofinanciară ar trebui să aibă drept scop restabilirea unei situații de finanțare externă durabilă pentru țările terțe și teritoriile care se confruntă cu un deficit de monedă străină și cu dificultăți financiare externe aferente. Asistența macrofinanciară nu ar trebui nici să constituie un sprijin financiar regulat, nici să aibă drept scop principal sprijinirea dezvoltării economice și sociale a beneficiarilor. |
| --- | --- |

(11)

Asistența macrofinanciară ar trebui să aibă drept scop restabilirea unei situații de finanțare externă durabilă pentru țările terțe și teritoriile care se confruntă cu un deficit de monedă străină și cu dificultăți financiare externe aferente. Asistența macrofinanciară nu ar trebui nici să constituie un sprijin financiar regulat, nici să aibă drept scop principal sprijinirea dezvoltării economice și sociale a beneficiarilor.

| (12) | Asistența macrofinanciară ar trebui să fie complementară cu resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional (FMI) și alte instituții financiare multilaterale și ar trebui să existe o repartizare echitabilă a obligațiilor între Uniune și alți finanțatori. Asistența macrofinanciară ar trebui să asigure valoarea adăugată a implicării Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

Asistența macrofinanciară ar trebui să fie complementară cu resursele furnizate de Fondul Monetar Internațional (FMI) și alte instituții financiare multilaterale și ar trebui să existe o repartizare echitabilă a obligațiilor între Uniune și alți finanțatori. Asistența macrofinanciară ar trebui să asigure valoarea adăugată a implicării Uniunii.

| (13) | Pentru a se asigura că interesele financiare ale Uniunii în legătură cu asistența macrofinanciară sunt protejate în mod eficient, beneficiarii ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare privind prevenirea și lupta împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte abateri legate de această asistență, și ar trebui să se prevadă verificări de către Comisie și audituri de către Curtea de Conturi. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se asigura că interesele financiare ale Uniunii în legătură cu asistența macrofinanciară sunt protejate în mod eficient, beneficiarii ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare privind prevenirea și lupta împotriva fraudei, a corupției și a oricăror alte abateri legate de această asistență, și ar trebui să se prevadă verificări de către Comisie și audituri de către Curtea de Conturi.

| (14) | Alegerea procedurii pentru adoptarea de memorandumuri de înțelegere ar trebui să fie decisă în conformitate cu criteriile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În acest context, ar trebui ca regulă generală, să se aplice procedura de consultare, dar ținând seama de impactul ce poate fi important al operațiunilor ce depășesc plafonul stabilit în partea B, în cazul acestora se cuvine să se utilizeze procedura de examinare. |
| --- | --- |

(14)

Alegerea procedurii pentru adoptarea de memorandumuri de înțelegere ar trebui să fie decisă în conformitate cu criteriile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În acest context, ar trebui ca regulă generală, să se aplice procedura de consultare, dar ținând seama de impactul ce poate fi important al operațiunilor ce depășesc plafonul stabilit în partea B, în cazul acestora se cuvine să se utilizeze procedura de examinare.

PARTEA B – PRINCIPII

1.   Scopul asistenței

| (a) | Asistența macrofinanciară ar trebui să fie un instrument financiar excepțional, necondiționat și nedesemnat, de sprijinire a redresării balanței de plăți, acordat țărilor terțe și teritoriilor eligibile. Ea ar trebui să urmărească restabilirea unei situații de finanțare externă durabile pentru țările și teritoriile eligibile care se confruntă cu dificultăți financiare externe și ar trebui să stea la baza punerii în aplicare a unui program de politică care să conțină măsuri solide de ajustare și reformă structurală menite să îmbunătățească poziția balanței de plăți, în special pe perioada programului, și să consolideze punerea în aplicare a acordurilor și programelor relevante cu ajutorul Uniunii. |
| --- | --- |

(a)

Asistența macrofinanciară ar trebui să fie un instrument financiar excepțional, necondiționat și nedesemnat, de sprijinire a redresării balanței de plăți, acordat țărilor terțe și teritoriilor eligibile. Ea ar trebui să urmărească restabilirea unei situații de finanțare externă durabile pentru țările și teritoriile eligibile care se confruntă cu dificultăți financiare externe și ar trebui să stea la baza punerii în aplicare a unui program de politică care să conțină măsuri solide de ajustare și reformă structurală menite să îmbunătățească poziția balanței de plăți, în special pe perioada programului, și să consolideze punerea în aplicare a acordurilor și programelor relevante cu ajutorul Uniunii.

| (b) | Asistența macrofinanciară a Uniunii ar trebui să fie condiționată de existența unui deficit de finanțare externă rezidual semnificativ, identificat de către Comisie în cooperare cu instituțiile financiare multilaterale, care să depășească resursele furnizate de FMI și de alte instituții multilaterale, în ciuda punerii în aplicare de către țara relevantă sau de către teritoriul relevant a unor programe solide de stabilizare și reformă economică. |
| --- | --- |

(b)

Asistența macrofinanciară a Uniunii ar trebui să fie condiționată de existența unui deficit de finanțare externă rezidual semnificativ, identificat de către Comisie în cooperare cu instituțiile financiare multilaterale, care să depășească resursele furnizate de FMI și de alte instituții multilaterale, în ciuda punerii în aplicare de către țara relevantă sau de către teritoriul relevant a unor programe solide de stabilizare și reformă economică.

| (c) | Asistența macrofinanciară ar trebui să aibă un caracter de scurtă durată și ar trebui să fie întreruptă în momentul în care situația financiară externă a fost readusă într-un stadiu de sustenabilitate. |
| --- | --- |

(c)

Asistența macrofinanciară ar trebui să aibă un caracter de scurtă durată și ar trebui să fie întreruptă în momentul în care situația financiară externă a fost readusă într-un stadiu de sustenabilitate.

2.   Țări și teritorii eligibile

Țările terțe și teritoriile eligibile pentru a deveni beneficiari de asistență macrofinanciară ar trebui să fie:

| — | țări candidate și potențial candidate, |
| --- | --- |

—

țări candidate și potențial candidate,

| — | țări și teritorii reglementate de politica europeană de vecinătate, |
| --- | --- |

—

țări și teritorii reglementate de politica europeană de vecinătate,

| — | în cazuri excepționale și justificate corespunzător, alte țări terțe care joacă un rol hotărâtor pentru stabilitatea regională, au o importanță strategică pentru Uniune și au legături politice, economice sau geografice strânse cu Uniunea. |
| --- | --- |

—

în cazuri excepționale și justificate corespunzător, alte țări terțe care joacă un rol hotărâtor pentru stabilitatea regională, au o importanță strategică pentru Uniune și au legături politice, economice sau geografice strânse cu Uniunea.

3.   Forme de asistență

| (a) | Asistența macrofinanciară ar trebui, în general, să ia forma unui împrumut. Cu toate acestea, în cazuri excepționale, asistența se poate acorda și sub formă de grant sau sub forma unei combinații între împrumut și grant. Atunci când se determină forma corespunzătoare a unui posibil element de grant, Comisia ar trebui să ia în considerare, la pregătirea propunerii, atât nivelul de dezvoltare economică al beneficiarului, măsurat în funcție de venitul și de rata sărăciei pe cap de locuitor, cât și capacitatea de rambursare a respectivului beneficiar, stabilită pe baza unei analize de sustenabilitate a datoriei, asigurându-se în același timp că principiul de repartizare echitabilă a obligațiilor între Uniune și alți finanțatori este respectat. În acest scop, Comisia ar trebui, de asemenea, să ia în considerare și măsura în care instituțiile financiare internaționale și alți finanțatori aplică condiții preferențiale țării în cauză. |
| --- | --- |

(a)

Asistența macrofinanciară ar trebui, în general, să ia forma unui împrumut. Cu toate acestea, în cazuri excepționale, asistența se poate acorda și sub formă de grant sau sub forma unei combinații între împrumut și grant. Atunci când se determină forma corespunzătoare a unui posibil element de grant, Comisia ar trebui să ia în considerare, la pregătirea propunerii, atât nivelul de dezvoltare economică al beneficiarului, măsurat în funcție de venitul și de rata sărăciei pe cap de locuitor, cât și capacitatea de rambursare a respectivului beneficiar, stabilită pe baza unei analize de sustenabilitate a datoriei, asigurându-se în același timp că principiul de repartizare echitabilă a obligațiilor între Uniune și alți finanțatori este respectat. În acest scop, Comisia ar trebui, de asemenea, să ia în considerare și măsura în care instituțiile financiare internaționale și alți finanțatori aplică condiții preferențiale țării în cauză.

| (b) | Atunci când asistența macrofinanciară ia forma unui împrumut, Comisia ar trebui să aibă dreptul să împrumute, în numele Uniunii, fondurile necesare de pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare și să împrumute fondurile respective beneficiarului. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când asistența macrofinanciară ia forma unui împrumut, Comisia ar trebui să aibă dreptul să împrumute, în numele Uniunii, fondurile necesare de pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare și să împrumute fondurile respective beneficiarului.

| (c) | Operațiunile de luare și acordare de împrumut ar trebui să fie efectuate în euro, pe baza aceleiași date a valorii și nu ar trebui să implice pentru Uniune nici transformarea scadențelor, nici vreun risc legat de schimb sau de rata dobânzii. |
| --- | --- |

(c)

Operațiunile de luare și acordare de împrumut ar trebui să fie efectuate în euro, pe baza aceleiași date a valorii și nu ar trebui să implice pentru Uniune nici transformarea scadențelor, nici vreun risc legat de schimb sau de rata dobânzii.

| (d) | Toate costurile suportate de Uniune în legătură cu operațiunile de luare sau acordare de împrumut ar trebui să fie plătite de către beneficiar. |
| --- | --- |

(d)

Toate costurile suportate de Uniune în legătură cu operațiunile de luare sau acordare de împrumut ar trebui să fie plătite de către beneficiar.

| (e) | La solicitarea beneficiarului și atunci când circumstanțele permit îmbunătățirea ratei dobânzii împrumutului, Comisia poate decide să refinanțeze toate sau doar o parte din împrumuturile sale inițiale, sau să restructureze condițiile financiare corespunzătoare. Operațiunile de refinanțare și restructurare ar trebui să fie efectuate în conformitate cu condițiile stabilite la punctul 3 litera (d) și nu ar trebui să aibă ca efect prelungirea scadenței medii a împrumutului vizat sau mărirea sumei capitalului restant la data refinanțării ori a restructurării. |
| --- | --- |

(e)

La solicitarea beneficiarului și atunci când circumstanțele permit îmbunătățirea ratei dobânzii împrumutului, Comisia poate decide să refinanțeze toate sau doar o parte din împrumuturile sale inițiale, sau să restructureze condițiile financiare corespunzătoare. Operațiunile de refinanțare și restructurare ar trebui să fie efectuate în conformitate cu condițiile stabilite la punctul 3 litera (d) și nu ar trebui să aibă ca efect prelungirea scadenței medii a împrumutului vizat sau mărirea sumei capitalului restant la data refinanțării ori a restructurării.

4.   Dispoziții financiare

| (a) | Sumele de asistență macrofinanciară acordate sunt formă de granturi ar trebui să fie compatibile cu creditele bugetare prevăzute în cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

(a)

Sumele de asistență macrofinanciară acordate sunt formă de granturi ar trebui să fie compatibile cu creditele bugetare prevăzute în cadrul financiar multianual.

| (b) | Sumele de asistență macrofinanciară acordate sub formă de împrumuturi ar trebui să fie provizionate în conformitate cu Regulamentul de constituire a Fondului de garantare pentru acțiuni externe . Sumele provizioanelor ar trebui să fie compatibile cu creditele bugetare prevăzute în cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

(b)

Sumele de asistență macrofinanciară acordate sub formă de împrumuturi ar trebui să fie provizionate în conformitate cu Regulamentul de constituire a Fondului de garantare pentru acțiuni externe . Sumele provizioanelor ar trebui să fie compatibile cu creditele bugetare prevăzute în cadrul financiar multianual.

| (c) | Creditele anuale ar trebui să fie autorizate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar multianual. |
| --- | --- |

(c)

Creditele anuale ar trebui să fie autorizate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar multianual.

5.   Valoarea asistenței

| (a) | Stabilirea valorii asistenței macrofinanciare ar trebui să se bazeze pe necesitățile de finanțare externă reziduală ale țării eligibile sau ale teritoriului eligibil și ar trebui să ia în considerare capacitatea acesteia/acestuia de autofinanțare, şi în special rezervele internaționale puse la dispoziția sa. Aceste necesități de finanțare ar trebui să fie stabilite de către Comisie, în cooperare cu instituțiile financiare internaționale, pe baza unei evaluări cantitative complete și a unor documente justificative transparente. În special, Comisia ar trebui să analizeze ultimele previziuni produse de FMI referitoare la balanța de plăți a țării sau a teritoriului în cauză și să ia în considerare contribuțiile financiare preconizate din partea finanțatorilor multilaterali, precum și aplicarea anterioară a celorlalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii în țara sau teritoriul eligibil respectiv. |
| --- | --- |

(a)

Stabilirea valorii asistenței macrofinanciare ar trebui să se bazeze pe necesitățile de finanțare externă reziduală ale țării eligibile sau ale teritoriului eligibil și ar trebui să ia în considerare capacitatea acesteia/acestuia de autofinanțare, şi în special rezervele internaționale puse la dispoziția sa. Aceste necesități de finanțare ar trebui să fie stabilite de către Comisie, în cooperare cu instituțiile financiare internaționale, pe baza unei evaluări cantitative complete și a unor documente justificative transparente. În special, Comisia ar trebui să analizeze ultimele previziuni produse de FMI referitoare la balanța de plăți a țării sau a teritoriului în cauză și să ia în considerare contribuțiile financiare preconizate din partea finanțatorilor multilaterali, precum și aplicarea anterioară a celorlalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii în țara sau teritoriul eligibil respectiv.

| (b) | Documentația Comisiei ar trebui să conțină informații cu privire la nivelul rezervelor valutare prevăzute în absența asistenței macrofinanciare față de nivelurile considerate drept adecvate, măsurate prin indicatori relevanți precum raportul rezerve/datoriile externe pe termen scurt și raportul rezerve/importurile țării beneficiare. |
| --- | --- |

(b)

Documentația Comisiei ar trebui să conțină informații cu privire la nivelul rezervelor valutare prevăzute în absența asistenței macrofinanciare față de nivelurile considerate drept adecvate, măsurate prin indicatori relevanți precum raportul rezerve/datoriile externe pe termen scurt și raportul rezerve/importurile țării beneficiare.

| (c) | De asemenea, pentru stabilirea valorii asistenței macrofinanciare acordate ar trebui să se ia în considerare necesitatea de asigurare a repartizării echitabile a obligațiilor între Uniune și ceilalți finanțatori și valoarea adăugată a întregii implicări din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

De asemenea, pentru stabilirea valorii asistenței macrofinanciare acordate ar trebui să se ia în considerare necesitatea de asigurare a repartizării echitabile a obligațiilor între Uniune și ceilalți finanțatori și valoarea adăugată a întregii implicări din partea Uniunii.

| (d) | Atunci când necesitățile financiare ale beneficiarului scad în mod fundamental pe parcursul perioadei de plată a asistenței macrofinanciare comparativ cu previziunile inițiale, Comisia ar trebui, în conformitate cu procedura de consultare pentru o asistență egală cu sau sub 90 de milioane EUR, și în conformitate cu procedura de examinare pentru o asistență peste 90 de milioane EUR, să reducă valoarea asistenţei respective, să suspende sau să o anuleze. |
| --- | --- |

(d)

Atunci când necesitățile financiare ale beneficiarului scad în mod fundamental pe parcursul perioadei de plată a asistenței macrofinanciare comparativ cu previziunile inițiale, Comisia ar trebui, în conformitate cu procedura de consultare pentru o asistență egală cu sau sub 90 de milioane EUR, și în conformitate cu procedura de examinare pentru o asistență peste 90 de milioane EUR, să reducă valoarea asistenţei respective, să suspende sau să o anuleze.

6.   Condiționalitate

| (a) | O condiție prealabilă pentru acordarea de asistență macrofinanciară ar trebui să fie ca țara sau teritoriul eligibil să respecte mecanismele democratice reale, inclusiv sistemele parlamentare pluripartite și statul de drept și să garanteze respectarea drepturilor omului. Comisia ar trebui să furnizeze o evaluare disponibilă public (1) referitoare la îndeplinirea acestei condiții prealabile și să o monitorizeze pe perioada ciclului de viață a asistenței macrofinanciare. Prezenta literă ar trebui să fie aplicată în conformitate cu Decizia de organizare și funcționare a Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

(a)

O condiție prealabilă pentru acordarea de asistență macrofinanciară ar trebui să fie ca țara sau teritoriul eligibil să respecte mecanismele democratice reale, inclusiv sistemele parlamentare pluripartite și statul de drept și să garanteze respectarea drepturilor omului. Comisia ar trebui să furnizeze o evaluare disponibilă public (1) referitoare la îndeplinirea acestei condiții prealabile și să o monitorizeze pe perioada ciclului de viață a asistenței macrofinanciare. Prezenta literă ar trebui să fie aplicată în conformitate cu Decizia de organizare și funcționare a Serviciului European de Acțiune Externă.

| (b) | Asistența macrofinanciară ar trebui să fie condiționată de existența unui mecanism de creditare fără caracter prudențial între țara eligibilă sau teritoriul eligibil și FMI, care îndeplinește următoarele condiții:






  — | obiectivul mecanismului este compatibil cu scopul asistenței macrofinanciare, și anume să atenueze dificultățile pe termen scurt în ceea ce privește balanța, |
| --- | --- | --- |

(b)

Asistența macrofinanciară ar trebui să fie condiționată de existența unui mecanism de creditare fără caracter prudențial între țara eligibilă sau teritoriul eligibil și FMI, care îndeplinește următoarele condiții:

—

obiectivul mecanismului este compatibil cu scopul asistenței macrofinanciare, și anume să atenueze dificultățile pe termen scurt în ceea ce privește balanța,

| — | punerea în aplicare a unor măsuri solide de ajustare conforme cu scopul asistenței macrofinanciare, așa cum este definit la punctul 1 litera (a). |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unor măsuri solide de ajustare conforme cu scopul asistenței macrofinanciare, așa cum este definit la punctul 1 litera (a).

| (c) | Plata asistenței ar trebui să fie condiționată de rezultatele satisfăcătoare continue ale unui program de politică susținut de FMI și de respectarea condițiilor prealabile menționate la litera (a) de la prezentul punct. Ea ar trebui să fie condiționată, de asemenea, de punerea în aplicare, într-un interval specific, a unei serii de măsuri de politică economică definite în mod clar și care se axează pe reformele structurale și pe finanțele publice solide care urmează să fie convenite între Comisie și beneficiar și să fie stabilite printr-un memorandum de înțelegere. |
| --- | --- |

(c)

Plata asistenței ar trebui să fie condiționată de rezultatele satisfăcătoare continue ale unui program de politică susținut de FMI și de respectarea condițiilor prealabile menționate la litera (a) de la prezentul punct. Ea ar trebui să fie condiționată, de asemenea, de punerea în aplicare, într-un interval specific, a unei serii de măsuri de politică economică definite în mod clar și care se axează pe reformele structurale și pe finanțele publice solide care urmează să fie convenite între Comisie și beneficiar și să fie stabilite printr-un memorandum de înțelegere.

| (d) | În vederea protejării intereselor financiare ale Uniunii și a consolidării guvernanței beneficiarilor, memorandumul de înțelegere ar trebui să includă măsuri menite să consolideze eficiența, transparența și responsabilitatea sistemelor de gestionare a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(d)

În vederea protejării intereselor financiare ale Uniunii și a consolidării guvernanței beneficiarilor, memorandumul de înțelegere ar trebui să includă măsuri menite să consolideze eficiența, transparența și responsabilitatea sistemelor de gestionare a finanțelor publice.

| (e) | Progresul înregistrat în deschiderea reciprocă a piețelor, dezvoltarea schimburilor comerciale echitabile și bazate pe norme, precum și alte priorități în contextul politicii externe a Uniunii ar trebui, de asemenea, luate în considerare în mod corespunzător în momentul elaborării măsurilor de politică. |
| --- | --- |

(e)

Progresul înregistrat în deschiderea reciprocă a piețelor, dezvoltarea schimburilor comerciale echitabile și bazate pe norme, precum și alte priorități în contextul politicii externe a Uniunii ar trebui, de asemenea, luate în considerare în mod corespunzător în momentul elaborării măsurilor de politică.

| (f) | Măsurile de politică ar trebui să fie compatibile cu acordurile de parteneriat, acordurile de cooperare sau acordurile de asociere existente, încheiate între Uniune și beneficiar, și cu programele de ajustare macroeconomică și de reformă structurală puse în aplicare de beneficiar cu sprijinul FMI. |
| --- | --- |

(f)

Măsurile de politică ar trebui să fie compatibile cu acordurile de parteneriat, acordurile de cooperare sau acordurile de asociere existente, încheiate între Uniune și beneficiar, și cu programele de ajustare macroeconomică și de reformă structurală puse în aplicare de beneficiar cu sprijinul FMI.

7.   Procedura

| (a) | O țară sau un teritoriu care dorește să obțină asistență macrofinanciară ar trebui să solicite acest lucru în scris Comisiei. Comisia ar trebui să verifice dacă condițiile menționate la punctele 1, 2, 4 și 6 sunt respectate și, acolo unde este cazul, ar putea să prezinte o propunere de decizie Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

(a)

O țară sau un teritoriu care dorește să obțină asistență macrofinanciară ar trebui să solicite acest lucru în scris Comisiei. Comisia ar trebui să verifice dacă condițiile menționate la punctele 1, 2, 4 și 6 sunt respectate și, acolo unde este cazul, ar putea să prezinte o propunere de decizie Parlamentului European și Consiliului.

| (b) | Decizia de acordare a unui împrumut ar trebui să specifice suma în cauză, scadența medie maximă și numărul maxim de tranșe ale asistenței macrofinanciare. Dacă decizia include un element de grant, aceasta ar trebui, de asemenea, să specifice suma în cauză și numărul maxim de tranșe. Decizia de acordare a unui grant ar trebui să fie însoțită de o justificare a grantului (sau a elementului de grant) prevăzut de asistență. În ambele cazuri, ar trebui definită perioada în cursul căreia este disponibilă asistența macrofinanciară. De regulă, respectiva perioadă nu ar trebui să depășească trei ani. În momentul prezentării propunerii pentru o nouă decizie de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia ar trebui să furnizeze informațiile menționate la punctul 12 litera (c). |
| --- | --- |

(b)

Decizia de acordare a unui împrumut ar trebui să specifice suma în cauză, scadența medie maximă și numărul maxim de tranșe ale asistenței macrofinanciare. Dacă decizia include un element de grant, aceasta ar trebui, de asemenea, să specifice suma în cauză și numărul maxim de tranșe. Decizia de acordare a unui grant ar trebui să fie însoțită de o justificare a grantului (sau a elementului de grant) prevăzut de asistență. În ambele cazuri, ar trebui definită perioada în cursul căreia este disponibilă asistența macrofinanciară. De regulă, respectiva perioadă nu ar trebui să depășească trei ani. În momentul prezentării propunerii pentru o nouă decizie de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia ar trebui să furnizeze informațiile menționate la punctul 12 litera (c).

| (c) | În urma adoptării deciziei de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia, acționând în conformitate cu procedura de consultare pentru o asistență egală cu sau sub 90 de milioane EUR, și în conformitate cu procedura de examinare pentru o asistență peste 90 de milioane EUR, ar trebui să convină cu beneficiarul în cadrul memorandumului de înțelegere asupra măsurilor de politică menționate la punctul 6 literele (c), (d), (e) și (f). |
| --- | --- |

(c)

În urma adoptării deciziei de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia, acționând în conformitate cu procedura de consultare pentru o asistență egală cu sau sub 90 de milioane EUR, și în conformitate cu procedura de examinare pentru o asistență peste 90 de milioane EUR, ar trebui să convină cu beneficiarul în cadrul memorandumului de înțelegere asupra măsurilor de politică menționate la punctul 6 literele (c), (d), (e) și (f).

| (d) | În urma adoptării deciziei de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia ar trebui să convină cu beneficiarul asupra termenilor financiari detaliați ai asistenței . Respectivii termeni financiari ar trebui să fie prevăzuți într-un acord de împrumut sau de grant. |
| --- | --- |

(d)

În urma adoptării deciziei de acordare a asistenței macrofinanciare, Comisia ar trebui să convină cu beneficiarul asupra termenilor financiari detaliați ai asistenței . Respectivii termeni financiari ar trebui să fie prevăzuți într-un acord de împrumut sau de grant.

| (e) | Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul în legătură cu evoluțiile asistenței per țară, inclusiv în legătură cu perioada de plată a acesteia, și să pună la dispoziția instituţiilor respective documentele relevante în timp util. |
| --- | --- |

(e)

Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul în legătură cu evoluțiile asistenței per țară, inclusiv în legătură cu perioada de plată a acesteia, și să pună la dispoziția instituţiilor respective documentele relevante în timp util.

8.   Punerea în aplicare și gestionarea financiară

| (a) | Comisia ar trebui să pună în aplicare asistența macrofinanciară în conformitate cu normele financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(a)

Comisia ar trebui să pună în aplicare asistența macrofinanciară în conformitate cu normele financiare ale Uniunii.

| (b) | Punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare ar trebui să facă obiectul unei gestiuni centralizate directe. |
| --- | --- |

(b)

Punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare ar trebui să facă obiectul unei gestiuni centralizate directe.

| (c) | Angajamentele bugetare ar trebui să fie efectuate pe baza deciziilor luate de Comisie în conformitate cu prezentul punct. În cazul unei asistențe macrofinanciare a cărei punere în aplicare acoperă mai multe exerciții financiare, angajamentele bugetare pentru respectiva asistență pot fi împărțite în tranșe anuale. |
| --- | --- |

(c)

Angajamentele bugetare ar trebui să fie efectuate pe baza deciziilor luate de Comisie în conformitate cu prezentul punct. În cazul unei asistențe macrofinanciare a cărei punere în aplicare acoperă mai multe exerciții financiare, angajamentele bugetare pentru respectiva asistență pot fi împărțite în tranșe anuale.

9.   Plata asistenței

| (a) | Asistența macrofinanciară ar trebui să fie plătită băncii centrale a beneficiarului. |
| --- | --- |

(a)

Asistența macrofinanciară ar trebui să fie plătită băncii centrale a beneficiarului.

| (b) | Asistența macrofinanciară ar trebui să fie plătită în tranșe succesive, sub rezerva îndeplinirii condiției prealabile menționate la punctul 6 litera (a) și a condițiilor menționate la punctul 6 literele (b) și (c). |
| --- | --- |

(b)

Asistența macrofinanciară ar trebui să fie plătită în tranșe succesive, sub rezerva îndeplinirii condiției prealabile menționate la punctul 6 litera (a) și a condițiilor menționate la punctul 6 literele (b) și (c).

| (c) | Comisia ar trebui să verifice, la intervale regulate, dacă condițiile prevăzute la punctul 6 literele (b) și (c) continuă să fie îndeplinite. |
| --- | --- |

(c)

Comisia ar trebui să verifice, la intervale regulate, dacă condițiile prevăzute la punctul 6 literele (b) și (c) continuă să fie îndeplinite.

| (d) | În cazul în care condiția prealabilă menționată la punctul 6 litera (a) și condițiile menționate la punctul 6 literele (b) și (c) nu sunt îndeplinite, Comisia ar trebui să suspende sau să anuleze temporar plata asistenței macrofinanciare. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la motivele suspendării sau anulării. |
| --- | --- |

(d)

În cazul în care condiția prealabilă menționată la punctul 6 litera (a) și condițiile menționate la punctul 6 literele (b) și (c) nu sunt îndeplinite, Comisia ar trebui să suspende sau să anuleze temporar plata asistenței macrofinanciare. În astfel de cazuri, Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la motivele suspendării sau anulării.

10.   Măsuri de sprijin

Fondurile bugetare ale Uniunii pot fi utilizate pentru a acoperi cheltuielile necesare pentru punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare.

11.   Protejarea intereselor financiare ale Uniunii

| (a) | Acordurile convenite în cadrul unei decizii per țară ar trebui să conțină dispoziții care să asigure faptul că beneficiarii verifică în mod periodic dacă finanțarea acordată din bugetul Uniunii a fost utilizată în mod corespunzător, adoptă măsurile corespunzătoare de prevenire a neregulilor și a fraudei și, după caz, întreprind acțiuni juridice pentru recuperarea fondurilor furnizate în cadrul deciziei per țară care au fost deturnate. |
| --- | --- |

(a)

Acordurile convenite în cadrul unei decizii per țară ar trebui să conțină dispoziții care să asigure faptul că beneficiarii verifică în mod periodic dacă finanțarea acordată din bugetul Uniunii a fost utilizată în mod corespunzător, adoptă măsurile corespunzătoare de prevenire a neregulilor și a fraudei și, după caz, întreprind acțiuni juridice pentru recuperarea fondurilor furnizate în cadrul deciziei per țară care au fost deturnate.

| (b) | Acordurile convenite în cadrul unei decizii per țară ar trebui să conțină dispoziții care asigură protecția intereselor financiare ale Uniunii, în special în ceea ce privește frauda, corupția și alte abateri, în conformitate cu dreptul relevant al Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

Acordurile convenite în cadrul unei decizii per țară ar trebui să conțină dispoziții care asigură protecția intereselor financiare ale Uniunii, în special în ceea ce privește frauda, corupția și alte abateri, în conformitate cu dreptul relevant al Uniunii.

| (c) | Memorandumul de înțelegere prevăzut la punctul 6 litera (c) ar trebui să acorde în mod expres Comisiei și Curții de Conturi competența de a efectua audituri atât în timpul, cât și după perioada de disponibilitate a asistenței macrofinanciare, inclusiv de a verifica documentele și de a efectua inspecții la fața locului, cum ar fi evaluările operaționale. Memorandumul ar trebui să acorde în mod expres Comisiei sau reprezentanților acesteia competența de a efectua verificări la fața locului și inspecții. |
| --- | --- |

(c)

Memorandumul de înțelegere prevăzut la punctul 6 litera (c) ar trebui să acorde în mod expres Comisiei și Curții de Conturi competența de a efectua audituri atât în timpul, cât și după perioada de disponibilitate a asistenței macrofinanciare, inclusiv de a verifica documentele și de a efectua inspecții la fața locului, cum ar fi evaluările operaționale. Memorandumul ar trebui să acorde în mod expres Comisiei sau reprezentanților acesteia competența de a efectua verificări la fața locului și inspecții.

| (d) | Pe parcursul perioadei de punere în aplicare a asistenței macrofinanciare, Comisia ar trebui să monitorizeze, prin intermediul evaluărilor operaționale, soliditatea aranjamentelor financiare ale beneficiarului, procedurile administrative şi mecanismele interne și externe de control relevante pentru respectiva asistență. |
| --- | --- |

(d)

Pe parcursul perioadei de punere în aplicare a asistenței macrofinanciare, Comisia ar trebui să monitorizeze, prin intermediul evaluărilor operaționale, soliditatea aranjamentelor financiare ale beneficiarului, procedurile administrative şi mecanismele interne și externe de control relevante pentru respectiva asistență.

| (e) | Acordurile convenite în cadrul unei decizii per țară ar trebui să conțină dispoziții care să asigure că Uniunea are dreptul la rambursarea integrală a grantului și/sau rambursarea anticipată a împrumutului atunci când s-a stabilit că, în ceea ce privește gestionarea asistenței macrofinanciare, beneficiarul s-a angajat într-un act de fraudă sau corupție sau într-o altă activitate ilegală care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

Acordurile convenite în cadrul unei decizii per țară ar trebui să conțină dispoziții care să asigure că Uniunea are dreptul la rambursarea integrală a grantului și/sau rambursarea anticipată a împrumutului atunci când s-a stabilit că, în ceea ce privește gestionarea asistenței macrofinanciare, beneficiarul s-a angajat într-un act de fraudă sau corupție sau într-o altă activitate ilegală care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii.

12.   Raportul anual

| (a) | Comisia ar trebui să examineze progresul înregistrat cu privire la punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare și ar trebui să înainteze Parlamentului European și Consiliului un raport anual în acest sens până la data de 30 iunie a fiecărui an. |
| --- | --- |

(a)

Comisia ar trebui să examineze progresul înregistrat cu privire la punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare și ar trebui să înainteze Parlamentului European și Consiliului un raport anual în acest sens până la data de 30 iunie a fiecărui an.

| (b) | Raportul anual ar trebui să evalueze situația economică și perspectivele economice ale beneficiarilor, precum și progresul înregistrat cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de politică prevăzute la punctul 6 litera (c). |
| --- | --- |

(b)

Raportul anual ar trebui să evalueze situația economică și perspectivele economice ale beneficiarilor, precum și progresul înregistrat cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de politică prevăzute la punctul 6 litera (c).

| (c) | Acesta ar trebui să furnizeze, de asemenea, informații actualizate cu privire la resursele bugetare disponibile sub formă de granturi și împrumuturi, luând în considerare și operațiunile preconizate. |
| --- | --- |

(c)

Acesta ar trebui să furnizeze, de asemenea, informații actualizate cu privire la resursele bugetare disponibile sub formă de granturi și împrumuturi, luând în considerare și operațiunile preconizate.

13.   Evaluarea

| (a) | Comisia ar trebui să trimită rapoartele de evaluare ex-post Parlamentului European și Consiliului, evaluând rezultatele și eficiența operațiunilor de asistență macrofinanciară încheiate recent și măsura în care acestea au contribuit la obiectivele asistenței. |
| --- | --- |

(a)

Comisia ar trebui să trimită rapoartele de evaluare ex-post Parlamentului European și Consiliului, evaluând rezultatele și eficiența operațiunilor de asistență macrofinanciară încheiate recent și măsura în care acestea au contribuit la obiectivele asistenței.

| (b) | Comisia ar trebui să evalueze, în mod regulat și cel puțin o dată la patru ani, acordarea de asistență macrofinanciară, furnizând Parlamentului European și Consiliului o prezentare detaliată a asistenței macrofinanciare. Scopul unor astfel de evaluări ar trebui să fie acela de a stabili dacă obiectivele asistenței macrofinanciare au fost atinse, şi dacă condițiile asistenței macrofinanciare, inclusiv plafonul prevăzut la punctul 7 litera (c), continuă să fie îndeplinite, precum și de a permite Comisiei să adreseze recomandări în vederea îmbunătățirii viitoarelor operațiuni. În evaluarea sa, Comisia ar trebui, de asemenea, să analizeze cooperarea cu instituțiile financiare multilaterale sau cu cele europene în momentul acordării de asistență macrofinanciară. |
| --- | --- |

(b)

Comisia ar trebui să evalueze, în mod regulat și cel puțin o dată la patru ani, acordarea de asistență macrofinanciară, furnizând Parlamentului European și Consiliului o prezentare detaliată a asistenței macrofinanciare. Scopul unor astfel de evaluări ar trebui să fie acela de a stabili dacă obiectivele asistenței macrofinanciare au fost atinse, şi dacă condițiile asistenței macrofinanciare, inclusiv plafonul prevăzut la punctul 7 litera (c), continuă să fie îndeplinite, precum și de a permite Comisiei să adreseze recomandări în vederea îmbunătățirii viitoarelor operațiuni. În evaluarea sa, Comisia ar trebui, de asemenea, să analizeze cooperarea cu instituțiile financiare multilaterale sau cu cele europene în momentul acordării de asistență macrofinanciară.

---

(1)  Această evaluare se va baza pe raportul anual privind drepturile omului și democrația în lume prevăzut în Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (concluziile Consiliului, 25 iunie 2012)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/331 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/331

---

P7_TA(2013)0321

Atacuri împotriva sistemelor informatice ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de abrogare a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (COM(2010)0517 – C7-0293/2010 – 2010/0273(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 075/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0517),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0293/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0293/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 mai 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 mai 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat prin scrisoarea din 21 iunie 2013, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat prin scrisoarea din 21 iunie 2013, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, avizul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0224/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, avizul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0224/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 218, 23.7.2011, p. 130.

---

P7_TC1-COD(2010)0273

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 iulie 2013 în vederea adoptării Directivei 2013/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2013/40/UE.)

---

| 26.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 75/332 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 75/332

---

P7_TA(2013)0330

Proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 – Cheltuieli legate de aderarea Croaţiei la Uniunea Europeană

Rezoluţia Parlamentului European din 4 iulie 2013 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, secțiunea III – Comisia (11607/2013 – C7-0199/2013 – 2013/2054(BUD))

(2016/C 075/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat definitiv la 12 decembrie 2012 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3) (denumit în continuare „AII din 17 mai 2006”), în special punctul 29, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3) (denumit în continuare „AII din 17 mai 2006”), în special punctul 29,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (COM(2013)0157), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual, pentru a ține seama de cerințele în materie de cheltuieli care rezultă din aderarea Croației la Uniunea Europeană (COM(2013)0157),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 18 martie 2013 (COM(2013)0156), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat de Comisie la 18 martie 2013 (COM(2013)0156),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 adoptată de Consiliu la 26 iunie 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 adoptată de Consiliu la 26 iunie 2013 (11607/2013 – C7-0199/2013),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0246/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0246/2013),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 vizează includerea în bugetul pe 2013 a creditelor de angajament și de plată necesare pentru acoperirea cheltuielilor aferente aderării Croației la Uniune cu începere de la data de 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 vizează includerea în bugetul pe 2013 a creditelor de angajament și de plată necesare pentru acoperirea cheltuielilor aferente aderării Croației la Uniune cu începere de la data de 1 iulie 2013;

| B. | întrucât, în paralel, Comisia a prezentat, în temeiul punctului 29 din AII din 17 mai 2006, o propunere de ajustare a cadrului financiar multianual pentru a reflecta aceste schimbări; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în paralel, Comisia a prezentat, în temeiul punctului 29 din AII din 17 mai 2006, o propunere de ajustare a cadrului financiar multianual pentru a reflecta aceste schimbări;

| C. | întrucât majorarea propusă cu 655,1 milioane EUR a creditelor de angajament și cu 374 milioane EUR a creditelor de plată reflectă pachetul financiar convenit la Conferința privind aderarea din 30 iunie 2011, cu excepția rubricii 5, deoarece cheltuielile administrative legate de aderarea Croației sunt deja incluse în bugetul pe 2013, |
| --- | --- |

C.

întrucât majorarea propusă cu 655,1 milioane EUR a creditelor de angajament și cu 374 milioane EUR a creditelor de plată reflectă pachetul financiar convenit la Conferința privind aderarea din 30 iunie 2011, cu excepția rubricii 5, deoarece cheltuielile administrative legate de aderarea Croației sunt deja incluse în bugetul pe 2013,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | subliniază natura pur tehnică a acestui buget rectificativ, care reprezintă doar consecința acordului unanim asupra Tratatului privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană ca cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii; subliniază că, din motivul expus anterior, acest buget rectificativ a fost tratat separat de dezbaterea politică interinstituțională în curs cu privire la modul de soluționare a problemei plăților restante din 2012 și de negocierile privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013; |
| --- | --- |

2.

subliniază natura pur tehnică a acestui buget rectificativ, care reprezintă doar consecința acordului unanim asupra Tratatului privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană ca cel de-al 28-lea stat membru al Uniunii; subliniază că, din motivul expus anterior, acest buget rectificativ a fost tratat separat de dezbaterea politică interinstituțională în curs cu privire la modul de soluționare a problemei plăților restante din 2012 și de negocierile privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013;

| 3. | reamintește că, în conformitate cu punctul 29 din AII din 17 mai 2006, resursele necesare pentru finanțarea acestui buget rectificativ urmează să fie asigurate prin ajustarea cadrului financiar, și anume printr-o revizuire a plafoanelor creditelor de angajament și de plată pentru 2013; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în conformitate cu punctul 29 din AII din 17 mai 2006, resursele necesare pentru finanțarea acestui buget rectificativ urmează să fie asigurate prin ajustarea cadrului financiar, și anume printr-o revizuire a plafoanelor creditelor de angajament și de plată pentru 2013;

| 4. | își reiterează poziția potrivit căreia perioada de opt săptămâni prevăzută de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru informarea parlamentelor naționale cu privire la orice proiect de act legislativ nu se aplică chestiunilor bugetare; regretă, prin urmare, că, în pofida termenului foarte scurt prevăzut pentru intrarea în vigoare a prezentului buget rectificativ, Consiliul a lăsat totuși această perioadă să se scurgă înainte de a-și adopta poziția, reducând astfel la minimum intervalul de timp disponibil pentru adoptarea de către Parlament în conformitate cu dispozițiile tratatului; |
| --- | --- |

4.

își reiterează poziția potrivit căreia perioada de opt săptămâni prevăzută de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru informarea parlamentelor naționale cu privire la orice proiect de act legislativ nu se aplică chestiunilor bugetare; regretă, prin urmare, că, în pofida termenului foarte scurt prevăzut pentru intrarea în vigoare a prezentului buget rectificativ, Consiliul a lăsat totuși această perioadă să se scurgă înainte de a-și adopta poziția, reducând astfel la minimum intervalul de timp disponibil pentru adoptarea de către Parlament în conformitate cu dispozițiile tratatului;

| 5. | regretă, de asemenea, faptul că, și după expirarea termenului de opt săptămâni, Consiliul a ajuns cu greu la un acord cu privire la această revizuire, ceea ce a condus la apariția unei întârzieri în ceea ce privește disponibilitatea finanțărilor destinate Croației, prevăzute cu începere de la 1 iulie 2013; avertizează că trebuie să se evite ca această situație să devină un precedent pentru extinderile ulterioare; |
| --- | --- |

5.

regretă, de asemenea, faptul că, și după expirarea termenului de opt săptămâni, Consiliul a ajuns cu greu la un acord cu privire la această revizuire, ceea ce a condus la apariția unei întârzieri în ceea ce privește disponibilitatea finanțărilor destinate Croației, prevăzute cu începere de la 1 iulie 2013; avertizează că trebuie să se evite ca această situație să devină un precedent pentru extinderile ulterioare;

| 6. | salută faptul că, în cele din urmă, Consiliul a ajuns la un acord cu privire la revizuirea, fără nicio compensare, cu cele 374 milioane EUR solicitate, a plafoanelor creditelor de plată prevăzute pentru 2013; consideră că, suma în cauză fiind limitată, iar creditele de plată prevăzute în bugetul 2013 fiind insuficiente în prezent, aceasta este modalitatea corespunzătoare de îndeplinire a obligației asumate de statele membre odată cu semnarea Tratatului de aderare și de respectare a dispozițiilor de la punctul 29 din AII din 17 mai 2006; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că, în cele din urmă, Consiliul a ajuns la un acord cu privire la revizuirea, fără nicio compensare, cu cele 374 milioane EUR solicitate, a plafoanelor creditelor de plată prevăzute pentru 2013; consideră că, suma în cauză fiind limitată, iar creditele de plată prevăzute în bugetul 2013 fiind insuficiente în prezent, aceasta este modalitatea corespunzătoare de îndeplinire a obligației asumate de statele membre odată cu semnarea Tratatului de aderare și de respectare a dispozițiilor de la punctul 29 din AII din 17 mai 2006;

| 7. | regretă faptul că, în ceea ce privește revizuirea creditelor de angajament, Consiliul a decis să neglijeze importanța politică a adoptării ca atare a propunerii Comisiei, optând, în schimb, pentru o compensare a creditelor de angajament solicitate; consideră că această poziție contravine spiritului deciziei unanime luate odată cu semnarea Tratatului de aderare, precum și spiritului AII din 17 mai 2006; subliniază că o astfel de decizie transmite un semnal politic eronat nu doar Croației, ci și celorlalte țări candidate; subliniază că această decizie este acceptată doar pentru că se referă la ultimele 6 luni ale actualului CFM (2007-2013); atrage atenția asupra faptului că această situație nu ar trebui să creeze un precedent pentru viitoarele extinderi ce ar putea avea loc pe durata următorului CFM (2014-2020); |
| --- | --- |

7.

regretă faptul că, în ceea ce privește revizuirea creditelor de angajament, Consiliul a decis să neglijeze importanța politică a adoptării ca atare a propunerii Comisiei, optând, în schimb, pentru o compensare a creditelor de angajament solicitate; consideră că această poziție contravine spiritului deciziei unanime luate odată cu semnarea Tratatului de aderare, precum și spiritului AII din 17 mai 2006; subliniază că o astfel de decizie transmite un semnal politic eronat nu doar Croației, ci și celorlalte țări candidate; subliniază că această decizie este acceptată doar pentru că se referă la ultimele 6 luni ale actualului CFM (2007-2013); atrage atenția asupra faptului că această situație nu ar trebui să creeze un precedent pentru viitoarele extinderi ce ar putea avea loc pe durata următorului CFM (2014-2020);

| 8. | regretă faptul că rubrica 5 a fost identificată drept principala sursă pentru compensarea creditelor de angajament, deoarece acest fapt ar putea conduce la lipsa resurselor necesare în vederea acoperirii ajustărilor salariale contestate în cazul în care Curtea de Justiție va pronunța o hotărâre în acest sens în 2013; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că rubrica 5 a fost identificată drept principala sursă pentru compensarea creditelor de angajament, deoarece acest fapt ar putea conduce la lipsa resurselor necesare în vederea acoperirii ajustărilor salariale contestate în cazul în care Curtea de Justiție va pronunța o hotărâre în acest sens în 2013;

| 9. | decide totuși, în lumina importanței politice și a caracterului urgent din punct de vedere juridic al asigurării finanțărilor necesare Croației, să aprobe fără modificări poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013; |
| --- | --- |

9.

decide totuși, în lumina importanței politice și a caracterului urgent din punct de vedere juridic al asigurării finanțărilor necesare Croației, să aprobe fără modificări poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 1/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 1/2013 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 66, 8.3.2013.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---